yttr · H205SkU7y · 2015-05-29 00:00:00 — Promemorian innehåller även förslag om kompensation för jord- och skogsbruket genom en ökad koldioxidskattebefrielse och slopande av nedsättningen av koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom vissa sektorer. Utskottet ser ingen anledning att med hänsyn till vad som anförts i motionerna föregripa regeringens beredning av frågorna. Utskottet står vidare bakom förslagen i vårändringsbudgeten om höjd skatt på bekämpningsmedel, naturgrus och termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. I budgetpropositionen aviserade regeringen bl.a. att en skatt på handelsgödsel bör införas. Utskottet anser att det är viktigt att åtgärder vidtas för att minska den miljöpåverkan som bl.a. förekomsten av kadmium i handelsgödsel medför. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att en skatt på fluorerade växthusgaser bör införas. När det gäller frågan om skatt på kemikalier överlämnade sitt betänkande Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30) till regeringen . Som utskottet tidigare uttalat i betänkande 2014/15:SkU18 anser utskottet att ska gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Det aktuella betänkandet remissbehandlas , och utskottet ser inte något skäl att föregå beredning av frågan. tillsatte regeringen en utredning som ska lämna förslag på hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan utformas. Skatten ska omfatta både svenska och utländska lastbilar som trafikerar de svenska vägarna. Uppdraget ska redovisas senast . Utskottet anser inte att det föreligger något skäl för uttalande innan utredningen slutfört sitt arbete. Med det anförda och eftersom utskottet även i övrigt delar regeringens bedömningar tillstyrker utskottet att regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns (punkt 1). Utskottet tillstyrker även att regeringens förslag till riktlinjer för skattepolitiken godkänns (punkt 2). Utskottet avstyrker partimotionerna 2014/15:3088 (M), 2014/15:3090 (SD), 2014/15:3091 (C), 2014/15:3087 (FP) och 2014/15:3092 (KD) i nu aktuella delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD) och (S). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Alliansen: Full sysselsättningen är det främsta målet för vår ekonomiska politik. Motståndskraftiga offentliga finanser är grunden för att en liten, öppen ekonomi som den svenska ska kunna växa och stå emot kriser. Skatternas nivåer och utformning ska stötta jobb och tillväxt som tillräckliga intäkter ska säkras för att de offentliga finanserna ska vara hållbara. Förslagen om höjda kostnader på arbete riskerar sammantaget att ha betydande negativa effekter på sysselsättningen. Höjda skatter påverkar motiva-tionen att arbeta. Detta är särskilt allvarligt då de kombineras med kraftigt utbyggda bidragssystem som minskar incitamentet att gå från bidragsförsörjning till förvärvsarbete. Ordning och reda i ekonomin och en politik för fler i arbete är det som bygger starkt. Det är kärnan i Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. har klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder, och vi ser nu en allt bredare återhämtning av den svenska ekonomin. För att värna återhämtningen behövs ett fortsatt fokus på en ansvarsfull ekonomisk politik och strukturellt riktiga reformer för högre varaktig sysselsättning och tillväxt. En rimlig avvägning är att reformer 2015–2017 bör vara fullt finansierade. , när ekonomin bedöms vara mer robust och penningpolitiken börjat normaliseras, bör diskretionära budgetförstärkningar på genomföras. Tillsammans med de automatiska budgetförstärkningar som enligt regeringen kommer ske bedömer Alliansen att 1 procents överskott kan nås 2020, förutsatt att ekonomin är i balans. Budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Det är också centralt att budgetförstärkningarna och finansieringen av reformer inte sker genom att skatten på jobb och företagande höjs. En viktig utgångspunkt är att budgetförstärkningarna inte ska påverka välfärdens kärnverksamheter. På inkomstsidan bör en rad åtgärder vidtas. Skatteuttaget från den finansiella sektorn bör öka. En utgångspunkt bör vara att, på samma sätt som i , utjämna skatteuttaget genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn. Det är viktigt att upprätthålla skattesystemets legitimitet. beskattas den kommersiella fastighetssektorn mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör även nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Omställningen av transportsektorn är en viktig del av miljöpolitiken. Miljöstyrningen bör förstärkas genom en höjning av beskattningen för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. Ytterligare miljöskatter, såsom en kemikalieskatt och skatt på fluorerande växthusgaser, bör införas. Kväveoxidavgiften bör också göras om till en skatt. Alliansen föreslår även höjningar av skatterna på alkohol och tobak ytterligare i syfte att stärka folkhälsan. prioriteringar: Vår politik utgår från att ska ta till vara varje människas förmåga och värna varje persons förutsättningar att växa och utvecklas givet sina förutsättningar. Det kräver svar på de utmaningar som står inför. Krisen har utmanat jobben och motståndskraften. Vår konkurrenskraft utmanas av andra länder som utvecklas snabbt. Ett nytt och djupare utanförskap växer fram bland människor som har det svårast på arbetsmarknaden. Välfärden behöver hantera en åldrande befolkning och en ojämlik vård samt förbättra resultaten i skolan. behöver ordning och reda i de offentliga finanserna och en politik för fler jobb och högre tillväxt. Fler i arbete är avgörande för att säkra välfärdens finansiering. Omvänt är det centralt med hög kvalitet i välfärdstjänsterna. Varje elev behöver rustas med kunskap, och patienter behöver vård och av hög kvalitet för att ska ha den arbetskraft som krävs. Människor behöver rustas med möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och ställa om under yrkeslivet. I huvudsak förstärker regeringens politik utmaningar i stället för att bidra till lösningar. Därtill är redovisningen av politikens effekter bristfällig. Regeringens politik har fått kritik från bl.a. , och . Detta är något regeringen borde ta till sig och dra lärdom av i stället för att fortsätta på den inslagna banan. När nästa kris kommer ska ha motståndskraft för att kunna värna sysselsättningen och tillväxten. Att komma tillbaka till ett överskott i de offentliga finanserna utan att riskera återhämtningen är prioriterat. Större åtgärder för att skärpa jobb- och tillväxtfokuset behöver därför finansieras genom omprioriteringar bland såväl utgifter som skatteåtgärder. behöver ordning och reda i skattepolitiken. Skattedrivna upplägg, fusk och rättsosäkerhet minskar effektiviteten i ekonomin och tär på tilliten. För att säkra en hållbar finansiering och starka offentliga finanser behöver vi långsiktigt hållbara skattebaser och legitimitet för skattesystemet. Vi behöver en skattepolitik som är utformad för att pressa tillbaka utanförskap och främja framväxten av fler jobb. Att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå trots en kraftig sysselsättningsökning motiverar en förnyad diskus-sion kring drivkrafter och omställning på arbetsmarknaden. Det behövs fler verktyg och sänkta trösklar för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Hur väl de olika åtgärderna för att främja en ökad sysselsättning fungerar ska prövas förutsättningslöst. I grunden behöver det löna sig mer att arbeta, särskilt för grupper med små och medelstora inkomster. Ekonomin behöver fler arbetade timmar, och yrkesskicklighet behöver uppmuntras. konkurrenskraft och tillväxtförutsättningar ska stärkas. För tillfället finns det en tudelning i världen där vissa regioner dras bakåt till följd av konflikter medan andra regioner fortsätter framåt i snabb takt. För innebär det en dubbel utmaning. Dels i form av kostnader kopplade till konflikter, dels i form av en tilltagande konkurrens från andra regioner. Bättre skattevillkor för investeringar, entreprenörskap och forskning är nödvändiga för att klara framväxten av nya jobb och den offentliga sektorns finansiering. Förutsättningarna för en omställning och ett längre arbetsliv måste bli bättre. Vi föreslår att det redan ska vara lägre skatt för att jobba mer, i stället för från dagens . Att jobbskatteavdraget förstärks redan samma kalenderår som man uppnått pensionsåldern stärker drivkrafterna för att stanna kvar på arbetsmarknaden. Vi vill fortsätta att förenkla för företag och entreprenörer. Vi vill ge i uppdrag att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration och att föreslå åtgärder för att minska detta. motsätter sig regeringens samtliga förslag på reformer i vårpropositionen utöver ett par finansieringsförslag. Regeringen föreslår att skatten på jobb och företagande höjs med och bygger ut transfereringssystemen. Det minskar drivkrafterna för att arbeta och höjer kostnaderna för att driva företag. De aviserade förslagen om höjd dieselskatt och dyrare energiproduktion samt hotet om en lastbilsskatt slår även mot industrijobben i . De reformförslag som presenterar finansieras genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. I enlighet med regeringens förslag bör investeraravdraget anpassas till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar. Förändringen beräknas 2016 stärka de offentliga finanserna med ca . En beräkningsteknisk justering av inkomsterna i statens budget bör också göras då de underskattats i Alliansens budgetmotion. Förändringen beräknas 2016 stärka de offentliga finanserna med ca . Även när det gäller utgifterna på statens budget bör en beräkningsteknisk korrigering göras, i enlighet med regeringens avisering i vårpropositionen. Den följer av en överbudgetering som finns på anslag 2:64 inom utgiftsområde 16. Förändringen beräknas stärka de offentliga finanserna med 2016. Vidare bör möjligheten till gruppregistrering till moms samt åldersavskrivning för studielån avvecklas. Dessa åtgärder beräknas stärka de offentliga finanserna med 470 respektive . Med det anförda tillstyrker vi allianspartiernas och riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avslår regeringens förslag till riktlinjer (punkterna 1 och 2). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) (SD) och (SD) anför: har en åldrande befolkning, vilket innebär att vi behöver arbeta längre. Regeringens lösning är att höja löneskatten för äldre, vilket är en ren straffbeskattning för den som vill stanna kvar på arbetsmarknaden. säger nej till denna jobbförstörande skattehöjning. vill helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med upp till nio anställda. Samtliga företag med en lönesumma på , motsvarande nio tjänster med genomsnittlig lön per löntagare, undantas därmed från den allmänna löneavgiften. Det innebär att totalt 300 000 småföretag helt undantas från allmän löneavgift. Företag med en högre totalsumma betalar allmän löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. På så vis skapar vi inte bara kraftiga incitament för att nyanställa utan undviker också de tröskeleffekter som annars kan uppstå när företag växer. Incitamenten att utbilda sig och vara med att driva svensk industri framåt måste upprätthållas. Den orättvisa skatteskillnaden mellan inkomst av tjänst och inkomst av pension bör avskaffas. Även på skatteområdet måste vara konkurrenskraftigt gentemot omvärlden. Det handlar om att se över skattesatserna på alla plan – från kapitalskatt till fastighetsskatt. En avgörande fråga är hur en hög sysselsättning ska kunna bibehållas både i tätorter och på landsbygden. föreslår en industrigaranti som innebär att varje politiskt motiverad fördyrning för industrin ska matchas av en motsvarande lättnad i någon annan del av den industriella produktionen. Fastighetsskatten på industrienheter bör slopas och energiskatten för serverhallar bör sänkas. Kärnkraften bör byggas ut och vidareutvecklas. säger nej till höjd skatt på termisk effekt. vill öka ambitionerna för investeraravdraget och privatpersoners möjligheter att investera främst i mindre bolag. Förutom att öka nivån på avdraget vill vi utreda möjligheten att låta juridiska personer använda avdraget och låta allmänheten använda avdraget för investeringar i riskkapitalfonder. För att ska vara en ledande industrination också fordras att svenskarna förblir innovativa och ligger i framkant i ett brett spektrum av forskningsområden. vill införa ett system med patent- och innovationsboxar. Det innebär i praktiken sänkt bolagsskatt för innovativa företag vars omsättning baseras på ny patenterad teknik. ska kunna erbjuda sina anställda att investera i företaget. Förslag om att införa ett avdrag i förmånsvärde för personaloptioner i nystartade företag bör utredas. måste satsa rejält på att snabbt och resolut återuppta och intensifiera arbetet med de bilaterala skatteavtalen för att kunna behålla och utveckla konkurrenskraften för svensk exportindustri. vill öka möjligheterna att göra ytterligare skatteavdrag för forskning och utveckling (FoU), vilket ökar företagens möjligheter att bedriva FoU intensiv verksamhet. motsätter sig med kraft alla förslag om skatter och regler som försämrar förutsättningarna för att bedriva ett konkurrenskraftigt jordbruk. Skatten på diesel bör anpassas till europeiska nivåer och avgifterna för småföretag bör sänkas. Vi motsätter oss skatt på handelsgödsel och vägslitage, två synnerligen olämpliga åtgärder som riskerar att förvärra situationen för det redan hårt pressade jordbruket. Den industrivänliga linjen är vidare att bygga ut och vidareutveckla kärnkraften. Regeringens skattechock på kärnkraft och vattenkraft i kombination med kraftiga skattesubventioner på vindkraft riskerar att leda till ett ökat nyttjande av olja- eller fossilrelaterade energiprodukter och är ett direkt hot mot sysselsättningen och tillväxten. energipolitik ska i grunden baseras på teknikneutralitet, och i princip bör alla former av skattesubventioner vara av övergående karaktär. För att ge svensk sjöfart en framtid bör en tonnageskatt införas. Med det anförda tillstyrker vi riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avslår regeringens förslag till riktlinjer (punkterna 1 och 2). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) Per Åsling (C) anför: Alliansen: Full sysselsättningen är det främsta målet för vår ekonomiska politik. Motståndskraftiga offentliga finanser är grunden för att en liten, öppen ekonomi som den svenska ska kunna växa och stå emot kriser. Skatternas nivåer och utformning ska stötta jobb och tillväxt som tillräckliga intäkter ska säkras för att de offentliga finanserna ska vara hållbara. Förslagen om höjda kostnader på arbete riskerar sammantaget att ha betydande negativa effekter på sysselsättningen. Höjda skatter påverkar motiva-tionen att arbeta. Detta är särskilt allvarligt då de kombineras med kraftigt utbyggda bidragssystem som minskar incitamentet att gå från bidragsförsörjning till förvärvsarbete. Ordning och reda i ekonomin och en politik för fler i arbete är det som bygger starkt. Det är kärnan i Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. har klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder, och vi ser nu en allt bredare återhämtning av den svenska ekonomin. För att värna återhämtningen behövs ett fortsatt fokus på en ansvarsfull ekonomisk politik och strukturellt riktiga reformer för högre varaktig sysselsättning och tillväxt. En rimlig avvägning är att reformer 2015–2017 bör vara fullt finansierade. , när ekonomin bedöms vara mer robust och penningpolitiken börjat normaliseras, bör diskretionära budgetförstärkningar på genomföras. Tillsammans med de automatiska budgetförstärkningar som enligt regeringen kommer ske bedömer Alliansen att 1 procents överskott kan nås 2020, förutsatt att ekonomin är i balans. Budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Det är också centralt att budgetförstärkningarna och finansieringen av reformer inte sker genom att skatten på jobb och företagande höjs. En viktig utgångspunkt är att budgetförstärkningarna inte ska påverka välfärdens kärnverksamheter. På inkomstsidan bör en rad åtgärder vidtas. Skatteuttaget från den finansiella sektorn bör öka. En utgångspunkt bör vara att, på samma sätt som i , utjämna skatteuttaget genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn. Det är viktigt att upprätthålla skattesystemets legitimitet. beskattas den kommersiella fastighetssektorn mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör även nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Omställningen av transportsektorn är en viktig del av miljöpolitiken. Miljöstyrningen bör förstärkas genom en höjning av beskattningen för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. Ytterligare miljöskatter, såsom en kemikalieskatt och skatt på fluorerande växthusgaser, bör införas. Kväveoxidavgiften bör också göras om till en skatt. Alliansen föreslår även höjningar av skatterna på alkohol och tobak ytterligare i syfte att stärka folkhälsan. prioriteringar: avvisar majoriteten av regeringens förslag till förändringar på såväl intäkts- som utgiftssidan. Regeringen föreslår att skatten på jobb och företag höjs med . Det utgör av de totalt i höjda skatter som regeringen nu genomför. Det är fel väg för i när jobben behöver bli fler i hela landet. accepterar dock förslaget om en begränsning av möjligheten att använda märkt olja i båtar och förslaget om en anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer. vill vara den främsta kraften för reformer som syftar till att skapa en bred tillväxt av jobb och företagande i hela landet. Egenavgifter och andra skatter på arbete måste kontinuerligt ses över och sänkas när möjlighet ges. För att stimulera fler att söka sig till den högre utbildningen och snabbare ta sin examen är det också viktigt att utbildningspremien är hög. De höga svenska marginalskatterna är här ett problem. Förslaget om att halvera RUT-avdraget är olyckligt. Det riskerar att leda till mer svartarbete, större otrygghet och färre jobb. Därtill föreslås ett kraftigt minskat ROT-avdrag. Höjda skatter på ungas jobb är dålig politik. vill behålla den lägre arbetsgivaravgiften för de yngsta, så att fler av dem kan få ett jobb. Höjda kostnaden för att anställa personer är även det djupt olyckligt eftersom man snarare borde underlätta för de som kan och vill arbeta längre. vill underlätta för nyanställningar i små och växande företag och vill utreda olika modeller av jobbskaparavdrag, där företag exempelvis får en minskad arbetsgivaravgift när de nyanställer. Reglerna för generationsväxling i familjeföretag bör ses över. Investeraravdraget bör utvecklas. kommer att återkomma med ett mer detaljerat förslag på hur beskattningen av personaloptioner ska reformeras samt med förslag om förenklingar av delägarägarbeskattningen för växande företag. Marknadsbaserade styrmedel där förorenaren betalar för sin miljöskada och där det är lönsamt att agera miljövänligt är effektiva såväl ur klimatsynpunkt som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. vill se en grön skatteväxling där den som förorenar betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på arbete. Kemikalieskatter kan skapa ett utrymme för grön skatteväxling med sänkta skatter på arbete. avser att återkomma med konkreta reformförslag på detta område. Transportsystemet står för cirka en tredjedel av klimatutsläpp och för betydande utsläpp av hälsovådliga partiklar. har nya styrmedel, som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och miljöbils- och supermiljöbilspremien, bidragit till en tydlig minskning. Omställningen bör påskyndas med nya styrmedel för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. vill satsa på en kraftig miljölastbilspremie och kommer att återkomma med skarpa förslag kring detta. Förslaget om att förnybar energi som produceras för eget bruk genom solpaneler eller mindre vindkraft ska belastas med energiskatt bör inte genomföras. vill utreda hur ett antal skatter ska kunna regionaliseras. I ett första steg är det rimligt att fastighetsskatten på elproducerande fastigheter regionaliseras för att återbörda en del av värdet från den klimatsmarta energiproduktionen till berörda regioner. De gröna näringarnas konkurrenskraft måste stärkas och produktionen öka. De föreslagna skattehöjningarna, däribland återinförandet av handelsgödselskatten, kilometerskatt och höjda arbetsgivaravgifter, utgör allvarliga hot mot landsbygden och de gröna näringarna. Målet är att kostnaderna för bönder ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. Med det anförda tillstyrker vi allianspartiernas och riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avslår regeringens förslag till riktlinjer (punkterna 1 och 2). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (FP) (FP) anför: Alliansen: Full sysselsättningen är det främsta målet för vår ekonomiska politik. Motståndskraftiga offentliga finanser är grunden för att en liten, öppen ekonomi som den svenska ska kunna växa och stå emot kriser. Skatternas nivåer och utformning ska stötta jobb och tillväxt som tillräckliga intäkter ska säkras för att de offentliga finanserna ska vara hållbara. Förslagen på höjda kostnader på arbete riskerar sammantaget att ha betydande negativa effekter på sysselsättningen. Höjda skatter påverkar motiva-tionen att arbeta. Detta är särskilt allvarligt då de kombineras med kraftigt utbyggda bidragssystem som minskar incitamentet att gå från bidragsförsörjning till förvärvsarbete. Ordning och reda i ekonomin och en politik för fler i arbete är det som bygger starkt. Det är kärnan i Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. har klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder, och vi ser nu en allt bredare återhämtning av den svenska ekonomin. För att värna återhämtningen behövs ett fortsatt fokus på en ansvarsfull ekonomisk politik och strukturellt riktiga reformer för högre varaktig sysselsättning och tillväxt. En rimlig avvägning är att reformer 2015–2017 bör vara fullt finansierade. , när ekonomin bedöms vara mer robust och penningpolitiken börjat normaliseras, bör diskretionära budgetförstärkningar på genomföras. Tillsammans med de automatiska budgetförstärkningar som enligt regeringen kommer ske bedömer Alliansen att 1 procents överskott kan nås 2020, förutsatt att ekonomin är i balans. Budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Det är också centralt att budgetförstärkningarna och finansieringen av reformer inte sker genom att skatten på jobb och företagande höjs. En viktig utgångspunkt är att budgetförstärkningarna inte ska påverka välfärdens kärnverksamheter. På inkomstsidan bör en rad åtgärder vidtas. Skatteuttaget från den finansiella sektorn bör öka. En utgångspunkt bör vara att, på samma sätt som i , utjämna skatteuttaget genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn. Det är viktigt att upprätthålla skattesystemets legitimitet. beskattas den kommersiella fastighetssektorn mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör även nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Omställningen av transportsektorn är en viktig del av miljöpolitiken.