yttr · H305SkU1y · 2015-11-11 00:00:00 — Utskottet noterar regeringens höga ambitioner att förbättra det svenska skattesystemet. Mervärdesskattelagen (1994:200) ska ses över i syfte att öka överskådligheten och därmed förenkla tolkningen och tillämpningen av lagen. Arbetet med att reformera företagsbeskattningen fortsätter. Utskottet ställer sig med det anförda bakom den inriktning av skatte- politiken som regeringen har förordat och avstyrker följaktligen de aktuella I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag och bedömningar som ingår i de olika budgetalternativen. Avtrappat jobbskatteavdrag för höga inkomster Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en avtrappning av jobbskatteavdraget vid höga inkomster och avslår motionsförslagen om förstajobbetavdrag, etableringsavdrag, nystartavdrag och andra skatteavdrag. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (FP) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 22) att jobbskatteavdraget trappas av vid höga inkomster. Avtrappningen gäller både jobbskatteavdraget för dem som inte har fyllt vid beskattningsårets ingång och jobbskatteavdraget för dem som har fyllt vid beskattningsårets ingång. Avtrappningen uppgår till och inleds när arbetsinkomsten överstiger en nivå som 2016 uppgår till ca . Ändringarna träder i kraft . Regeringen anför att det finns såväl offentligfinansiella som fördelningspolitiska skäl för att trappa av jobbskatteavdraget för dem med höga inkomster. Vid en internationell jämförelse sticker det svenska jobbskatteavdraget ut då det inte trappas av. Regeringen anser att det är lämpligt att trappa av jobbskatteavdraget för dem som har arbetsinkomster som överstiger ca eller . Förslaget beräknas öka skatteintäkterna med 2016. avslår i partimotion 2015/16:3043 av m.fl. yrkandena 5 i denna del och 8 regeringens förslag om avtrappat jobbskatteavdrag. Motionärerna anför att det krävs starkare drivkrafter för dem med låga inkomster att ta sig in på arbetsmarknaden och de föreslår att det införs ett ”förstajobbetavdrag”, dvs. ett förstärkt jobbskatteavdrag för dem som går från långtidsarbetslöshet till arbete. För utöver arbetslöshet får den enskilde två månaders förstärkt jobbskatteavdrag när personen börjar arbeta. En person får förstärkt jobbskatteavdrag för utöver som personen varit arbetslös. Det förstärkta jobbskatteavdraget ges i maximalt . Förslag med denna inriktning finns också i partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 36 och motion 2015/16:1912 av och (båda M) yrkande 2. avslår i partimotion 2015/16:761 av m.fl. yrkande 4 i denna del regeringens förslag om avtrappat jobbskatteavdrag. avslår i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkande 29 regeringens förslag om avtrappat jobbskatteavdrag. avslår i partimotion 2015/16:3244 av m.fl. yrkande 5 i denna del regeringens förslag om avtrappat jobbskatteavdrag. avslår i partimotion 2015/16:2512 av m.fl. yrkande 16 regeringens förslag om avtrappat jobbskatteavdrag. Motionärerna inför ett ”nystartavdrag”, dvs. ett förstärkt jobbskatteavdrag för dem som går från långtidsarbetslöshet till arbete (yrkande 9). För utöver arbetslöshet får den enskilde två månaders förstärkt jobbskatteavdrag när personen börjar arbeta. En person som varit arbetslös 18 månader och då får ett arbete får alltså med förstärkt jobbskatteavdrag. En person får förstärkt jobbskatteavdrag för utöver som personen varit arbetslös. Det förstärkta jobbskatteavdraget ges i maximalt . Motionärerna föreslår vidare att ungdomar ska få tjäna sin första halvmiljon kronor skattefritt (yrkande 7). Om man tar en akademisk examen innan förlängs möjligheten till skattefri inkomst tills man blir . Syftet med reformen är att se till att unga människor snabbt kommer i arbete. För att öka jobbchanserna och därigenom förbättra integrationen införs ett etableringsavdrag som etableringsersättningen sänks något (yrkande 8). En nyanländ får under sina första möjlighet att tjäna skattefritt. Förslag med denna inriktning finns också i partimotion 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkande 4 och kommittémotionerna 2015/16: 1991 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 9 och 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkande 8. Utskottet anser att finanspolitiska och fördelningspolitiska skäl talar för att jobbskatteavdraget bör avtrappas vid höga inkomster och har inte någon invändning mot att avtrappningen utformas på det sätt som regeringen föreslår. Av regeringens redovisning framgår att den största effekten återfinns i den högsta inkomstgruppen, där den ekvivalerade disponibla inkomsten minskar med . Förslaget minskar således den ekonomiska skillnaden mellan hushåll med låg respektive hög inkomst. Effekten på jämställdheten är också positiv. Av de ca 400 000 personer som påverkas av förändringen beräknas ungefär tre fjärdedelar vara män och en fjärdedel kvinnor. De män som berörs får också i genomsnitt en högre skattehöjning. Den genomsnittliga skattehöjningen för de män som påverkas beräknas till ca per person och år, medan de berörda kvinnorna uppskattas få en genomsnittlig skattehöjning på ca per person Totalt beräknas av skattehöjningen bäras av män. Sammantaget bidrar förslaget till att minska den ekonomiska skillnaden mellan kvinnor och män. Motionärerna avslår regeringens förslag och lägger i vissa fall också fram förslag om långtgående utvidgningar av jobbskatteavdraget. skattesänkningar som i vissa fall minskar statens inkomster med närmare Utskottet är inte berett att tillstyrka dessa förslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förstärkning av pensionärernas förhöjda grundavdrag och avstyrker motionsförslagen om en sänkning av åldersgränsen för de förhöjda grundavdraget. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (FP) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 22) att det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks på så sätt att pensionärer inte beskattas högre än löntagare för inkomster upp till ca . Det förhöjda grundavdraget förstärks även för dem med inkomster upp till ca . Sammanlagt minskar skatten för personer som vid beskattningsårets ingång fyllt med . Regeringen anför att pensionärer inte bör beskattas hårdare än löntagare . Av kostnadsskäl måste skillnaden i beskattning tas bort i flera steg. Som ett första steg föreslås att pensionärer inte ska beskattas högre än yngre löntagare för inkomster upp till ca som skatten även sänks för pensionärer med inkomster upp till ca . En lämplig åtgärd för att åstadkomma detta bedöms vara att förstärka det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt . För en garantipensionär innebär förstärkningen en skattesänkning med mellan ca 1 400 och beroende på civilstånd och den kommunalskattesats man betalar. För inkomster upp till är skattesänkningen mellan ca 1 800 och . För inkomster upp till ca avtar sedan skattesänkningen ner till . Skatten för personer med inkomst motsvarande full garantipensionsnivå blir lägre än för en löntagare med samma inkomst. I partimotion 2015/16:3043 av m.fl. yrkande 5 i denna del godtar regeringens förslag om sänkt skatt för pensionärer och föreslår att åldersgränsen för förhöjt jobbskatteavdrag sänks från till . I partimotion 2015/16:761 av m.fl. yrkande 5 i denna del anför att pensionärer inte bör beskattas hårdare än löntagare och räknar i sin budget med att kunna avskaffa hela skillnaden . I partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkandena 5 i denna del, 12 och 27 föreslår att incitamenten till arbete stärks ytterligare genom att åldersgränsen för förhöjt jobbskatteavdrag sänks från till . Motionärerna avslår regeringens förslag om förändringar i pensionärernas förhöjda grundavdrag. I partimotion 2015/16:3244 av m.fl. yrkandena 5 i denna del och 6 i denna del godtar regeringens förslag om sänkt skatt för pensionärer och sänker åldersgränsen för förhöjt jobbskatteavdrag från till 2016 och från till 2017. I partimotion 2015/16:2512 av m.fl. (KD) yrkandena 5 i denna del och 12 godtar regeringens förslag om sänkt skatt för pensionärer och föreslår att åldersgränsen för förhöjt jobbskatteavdrag sänks från till . Förslag med denna inriktning finns också i kommittémotionerna 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2015/16:2510 av m.fl. (KD) yrkandena 2–4. Utskottet anser att pensionärer inte bör beskattas hårdare än löntagare och har därför inte någon invändning mot regeringens förslag om en skattesänkning som gör att pensionärer inte ska beskattas högre än yngre löntagare för inkomster upp till ca som skatten sänks även för pensionärer med inkomster upp till ca . Skattesänkningen uppnås genom en förstärkning av det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt och missgynnar därför inte äldre med arbetsinkomst. Förslaget har en god fördelningspolitisk profil där de med lägst inkomster gynnas. Det förhöjda grundavdraget och även förslaget om ett ytterligare förhöjt grundavdrag innebär skattesänkningar för både kvinnor och män. Kvinnor har i större utsträckning än män låg pension. Kvinnor lever också längre än män. Förslaget kommer därför att gynna kvinnor i större utsträckning än män. Ökningen är störst i de äldre åldersgrupperna. I samtliga åldersgrupper ökar kvinnors individuella disponibla inkomst mer än männens. Förslaget bidrar således till minskade ekonomiska skillnader mellan män och kvinnor. Utskottet anser inte att det är aktuellt att sänka åldersgränsen för det förhöjda grundavdraget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att den nedre skiktgränsen för den statliga inkomstskatten 2016 inte ska räknas upp och att den övre skiktgränsen bestäms till i syfte att göra 2016 till nytt basår för framtida uppräkningar. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att den nedre skiktgränsen för den statliga inkomstskatten 2017 bör räknas upp med förändringen av konsumentprisindex plus . Utskottet avstyrker motionsförslagen om höjda skiktgränser och om att det andra steget i den statliga inkomstskatten ska slopas i två steg. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (FP) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 22) att den nedre skiktgränsen för den statliga inkomstskatten 2016 inte ska räknas upp och att den övre skiktgränsen bestäms till i syfte att göra 2016 till nytt basår för framtida uppräkningar. Det finns enligt regeringens bedömning såväl offentligfinansiella som fördelningspolitiska skäl för att begränsa uppräkningen av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster. Eftersom förändringen i konsumentprisindex mellan var negativ skulle en begränsning av uppräkning medföra att den nedre skiktgränsen sänks. För att förhindra detta föreslår regeringen att någon uppräkning inte ska ske vid bestämmandet av den nedre skiktgränsen . Detta beräknas öka skatteintäkterna med 2016. Regeringen bedömer (avsnitt 6.5.5) att uppräkningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt 2017 bör begränsas till förändringen i konsumentprisindex plus . Det kommande lagförslaget bör träda i kraft . I partimotion 2015/16:3043 av m.fl. yrkande 9 avslår regeringens förslag om förändringar av den statliga inkomstskatten. avslår i partimotion 2015/16:761 av m.fl. yrkande 4 i denna del regeringens förslag om förändringar av den statliga inkomstskatten. I partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkandena 5 i denna del, 11 och 30 avslår regeringens förslag om förändringar av den statliga inkomstskatten och föreslår att den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt höjs till så att alla som tjänar enbart betalar inkomstskatt. I partimotion 2015/16:3244 av m.fl. yrkandena 5 i denna del och 6 i denna del avslår regeringens förslag om förändringar av den statliga inkomstskatten. Motionärerna föreslår att den nedre skiktgränsen höjs så att alla som tjänar enbart betalar inkomstskatt. Det andra steget i den i den statliga inkomstskatten halveras 2016 och tas bort helt 2017. I partimotion 2015/16:2512 av m.fl. yrkande 17 avslår regeringens förslag om förändringar av den statliga inkomstskatten. Utskottet delar regeringens bedömning att såväl offentligfinansiella som fördelningspolitiska skäl talar för att uppräkningen av den nedre skiktgränsen bör begränsas. Det framgår av redovisningen i propositionen att förslaget bidrar till att minska den ekonomiska skillnaden mellan hushåll med låga respektive höga inkomster och mellan kvinnor och män. När det gäller kommande uppräkningar bör den nuvarande regeln om uppräkning med konsumentprisindex plus justeras så att uppräkningen av den nedre skiktgränsen begränsas till konsumentprisindex plus . Utskottet delar således regeringens bedömning i denna del. Motionsförslagen innebär att kraftiga skattesänkningar riktas till grupper med förhållandevis höga inkomster. De är enligt utskottets mening inte möjliga att förena med de viktiga satsningar på investeringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur, i kunskap och konkurrenskraft och i välfärd och jämställdhet som ingår i regeringens budget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag, delar regeringens bedömning och avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om förändringar av husavdraget och avstyrker motionsförslagen om att husavdraget i stället ska utvidgas på olika sätt. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (FP) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkterna 22, 24 och 26) förändringar av husavdraget som sammantaget ökar skatteintäkterna med 2016. Taket för RUT-avdraget sänks från till för den som inte har fyllt vid beskattningsårets ingång, skattereduktionen för matlagning slopas och skattereduktionen för städning och rengöring begränsas till enklare städ- och rengöringsarbete samt flyttstädning. Regeringen anför att det nuvarande taket på per beskattningsår innebär att den skattskyldige kan få en skattelättnad för arbetskostnader på , vilket i stort sett endast höginkomsttagare kan betala för sådana tjänster. Med ett lägre tak riktas avdraget mer till genomsnittliga hushålls behov av hushållsarbete. En förändring är därmed fördelningspolitiskt motiverad. Undantag bör dock göras för äldre personer eftersom dessa individer kan ha ett större behov av hushållsarbete. Sänkningen av den maximala reduktionen föreslås därför bara omfatta personer som inte har fyllt vid beskattningsårets ingång. RUT-avdraget för matlagning slopas. RUT-avdraget för matlagning omfattar även avancerad matlagning utförd av professionella kockar, som inte utgör ett substitut för de skattskyldigas eget arbete, och har i rättstillämpningen även kommit att inkludera anlitande av bartenders. Åtskillig matlagning torde dessutom redan vara undantagen från skattereduktionen för matlagning till följd av att den mervärdesskatterättsligt utgör en cateringtjänst. Regeringen gör därför bedömningen att matlagning inte bör omfattas av skattereduktionen för hushållsarbete. Bestämmelsen om skattereduktion för städarbete och annat rengöringsarbete ändras så att den omfattar enklare städ- och rengöringsarbete samt flyttstädning. Regeringens förslag innebär vidare att subventionsgraden för ROT-tjänster sänks från till när det gäller köp från den som är godkänd för F-skatt eller har intyg eller annan handling om motsvarande kontroll i hemlandet. Sänkningen gäller även när en anställd får ROT-tjänster som förmån. Regeringen anför att en skattereduktion om av arbetskostnaden får anses vara hög. Skattereduktionen vid tidigare tidsbegränsade ROT-avdrag uppgick till av underlaget, vilket bedöms vara en lämplig subventionsgrad även för det nuvarande ROT-avdraget. Bestämmelsen om beräkning av skatteavdrag för förmån av RUT- eller ROT-arbete anpassas till de nya nivåerna. Ändringarna träder i kraft . avslår i partimotion 2015/16:3043 av m.fl. yrkandena 5 i denna del och 7 regeringens förslag om förändringar i husavdraget och föreslår att RUT-avdraget breddas till flyttjänster 2018 (). Förslag med en liknande inriktning finns i kommittémotion 2015/16:2274 av m.fl. (M) och i motionerna 2015/16:1065 av (M), 2015/16:1071 av (M), 2015/16:1564 av (M) yrkande 1, 2015/16:1678 av (M) och 2015/16:2318 av (M). avslår i partimotion 2015/16:761 av m.fl. yrkande 4 i denna del regeringens förslag om förändringar i husavdraget. avslår i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkandena 5 i denna del, 13 och 28 regeringens förslag om förändringar i husavdraget och föreslår en utökning av RUT-avdraget till flyttjänster (), it-relaterade tjänster i hemmet () och läxhjälp (). Förslag med en liknande inriktning finns i motionerna 2015/16:3006 av och (båda C) och 2015/16:3039 av (C) yrkande 1. avslår i partimotion 2015/16:3244 av m.fl. yrkande 5 i denna del regeringens förslag om sänkt tak i och sänkt subventionsgrad i och föreslår en utvidgning RUT-avdraget till flyttjänster () och en höjning av subventionsgraden för den som är (). Motionärerna återinför också RUT- avdraget för läxhjälp (). avslår i partimotion 2015/16:2512 av m.fl. yrkandena 5 i denna del och 15 regeringens förslag om förändringar i och och föreslår att RUT-avdraget utvidgas till tvätteritjänster (). Motionärerna vill också undersöka möjligheten att utvidga RUT-avdraget till flyttjänster och it-tjänster i hemmet. Liknande förslag finns i kommittémotion 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 9, motion 2015/16:1997 av (KD) och kommitté- motion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 11–13. Utskottet anser att det finns skäl att begränsa utrymmet för RUT-tjänster så att kostnaden för denna skatteutgift sänks till en nivå som stämmer bättre överens med syftet att underlätta för hushåll med begränsade resurser att köpa tjänster. Det nuvarande taket för RUT-avdraget innebär en subvention för arbetskost- nader på , vilket i stort sett endast höginkomst- tagare kan betala för sådana tjänster. Även förslaget om att slopa skatte- reduktionen för matlagning och att begränsa skattereduktionen för städning och rengöring med utrustning som inte förekommer i ett genomsnittligt hushåll gör att RUT-avdraget riktas mer mot ett genomsnittligt hushålls behov. Skattereduktionen för hjälp med läxor och annat skolarbete innebar att läxhjälp subventionerades för elever vars föräldrar var villiga och hade medel Den slopades därför. Utskottet är inte berett att tillstyrka att den Även när det gäller ROT-tjänster finns det enligt utskottets mening anledning att vara restriktiv och att återkommande överväga om den offentlig- finansiella kostnaden är motiverad. Många av tjänsterna inom ramen för ROT- avdraget bedöms vara kvalificerade och därmed inte utgöra ett substitut för eget arbete i hemmet. Därför förväntas inte köparnas arbetsutbud öka i stor utsträckning till följd av avdraget. Då en ökad efterfrågan på arbetskraft till följd av ROT-avdraget inte bedöms riktas till personer med en svag anknyt- ning till arbetsmarknaden förväntas det inte heller öka sysselsättningen i ekonomin i sin helhet, utan snarare tränga undan sysselsättning i andra Av främst denna anledning bedöms ROT-avdragets självfinansie- ringsgrad vara låg. Vidare har kostnaderna för ROT-avdraget ökat betydligt mer än förväntat. har betalat ut närmare Vid nuvarande subventionsnivå bedöms kostnaderna för ROT-avdraget överstiga dess positiva effekter. därför skäl att minska subventionsgraden från . Genom en begränsning av subventionen av reparation, underhåll och om- och tillbyggnad av befintliga bostäder frigörs medel för att bl.a. öka byggandet av nya bostäder. ROT-avdraget bör främst ses som en konjunkturåtgärd. Genom regeringens satsningar på bostäder förväntas efterfrågan på byggarbetskraft öka och därmed minskar behovet av konjunkturinsatser. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Slopad avdragsrätt för privat pensionssparande Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om slopad avdragsrätt för privat pensionssparande. Regeringen föreslår (punkt 22) att rätten att göra avdrag för för pensionsförsäkring och inbetalningar på pensionssparkonto med ett fast belopp om slopas. Anställda som helt saknar pensionsrätt i anställning eller skattskyldiga som har inkomst av aktiv näringsverksamhet ska även fortsättningsvis kunna göra avdrag med belopp motsvarande det särskilda tilläggsutrymmet. De nya reglerna träder i kraft och tillämpas första gången för försäkringspremier som betalas och inbetalningar på pensionssparkonton som görs efter . Regeringen anför att det finns skäl för enskilda att spara till sin pension, men det finns inga entydiga motiv till att det bör ske i en viss skattesubventionerad sparform. Därutöver gynnar pensionsparavdragets konstruktion vissa grupper mer än andra. En skattesubvention av en viss typ av pensionssparande är ett trubbigt instrument för att stötta individer med låg ersättningsgrad från allmän pension och tjänstepension. Det finns därför såväl fördelningsargument som effektivitetsargument för att jämna ut de skattemässiga villkoren mellan olika sparformer. Regeringen anser därmed att rätten att göra pensionsparavdrag med ett fast belopp ska slopas. Förslaget beräknas öka skatteintäkterna med 2016 och varaktigt. Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Återköp av pensionsförsäkring och avslut av pensionssparkonto Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om lättnader i reglerna för återköp av pensionsförsäkring och avslut av pensionssparkonto. Regeringen föreslår att gränsbeloppet för återköp av pensionsförsäkring och avslut av pensionssparkonto utan dispens från ska höjas för att minska antalet dispensfall. Också i övrigt föreslås lättnader i de regler som gäller vid återköp av pensionsförsäkring och avslut av pensionssparkonto. De nya reglerna träder i kraft . Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en utvidgning av möjligheten att sätta ned avkastningsskatten. Regeringen föreslår (punkt 22) att möjligheten att sätta ned avkastningsskatten utvidgas till utländsk skatt och kupongskatt som hänför sig till avtal om tjänstepension som ingåtts med ett utländskt tjänstepensionsinstitut. Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om förändringar i reseavdraget och avdraget för övriga utgifter. Jämför avvikande meningarna 2 (SD), 4 (FP) och 5 (KD). Under vissa förutsättningar kan avdrag göras för kostnader för arbetsresor med egen bil till den del kostnaderna överstiger . I sådant fall får avdrag göras med och per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet. Beloppet är avsett att täcka de milbundna kostnaderna. Avdrag får också göras för övriga utgifter i tjänst till den del de överstiger . Exempel på övriga utgifter är utgifter för arbetsrum, facklitteratur, representation, skyddsutrustning och skyddskläder, telefon, verktyg och instrument samt vård. Ersättning för vård i familjehem betalas i regel ut i form av en arvodesdel och en omkostnadsdel och de utgifter som betalas med omkostnadsersättningen får dras av. Kommuner och Landsting (SKL) har utfärdat rekommendationer om ersättningar till familjehem och avdrag får göras högst med rekommenderade belopp om inte utgifterna varit högre på grund av särskilda förhållanden. I partimotion 2015/16:761 av m.fl. yrkande 4 i denna del föreslår att milersättningen höjs med . Motionärerna anför att milersättningen har legat still som bensinpriset stigit med per liter. Förslaget bidrar till att skapa en rörligare arbetsmarknad som sänker trösklarna in på arbetsmarknaden för människor på landsbygden.