yttr · H305AU1y · 2015-10-22 00:00:00 — Till de övriga reformer som föreslår hör bl.a. att arbetslöshetsförsäkringen bör vara obligatorisk och betraktas som en del av socialförsäkringssystemet och därmed vara helt skattefinansierad. När det gäller taket i ersättningen ställer sig bakom den höjning som regeringen utför men vill se en starkare ersättning i början av perioden med en snabbare avtrappning då försäkringen mer får karaktären av just en omställningsförsäkring och mindre av ett mer långvarigt bidrag. På arbetsmiljöområdet anser att det behövs flera förstärkningar. För att kontrollera att arbetsmiljölagstiftningen följs behöver anslag ökas så att fler arbetsplatsbesök kan genomföras. Förslag läggs även om ett arbetsmiljöbidrag riktat till företagen för att uppmuntra till ett aktivt arbete för en bättre arbetsmiljö. För att främja forskning på området vill också inrätta ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö. När det gäller turordningsreglerna anser vi att dagens regelverk inte är tillräckligt flexibelt, vilket framförallt leder till att ungdomars intressen åsidosätts genom om sist-in-först-ut-principen. Arbetsgivare kan enkelt reglera storleken på sin personalstyrka men har betydligt svårare att reglera dess sammansättning. För att ge arbetsgivarna större möjligheter att behålla nyckelpersoner med rätt kompetens vill vi utöka det antal tillåtna undantag som medges från två till fem. På budgetens inkomstsida vill bl.a. helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med upp till nio anställda. Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att motion 2015/16:761 (SD) bör tillstyrkas i de delar som berör utskottets beredningsområde. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga partiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. (C) (C) anför: arbetsmarknadspolitik vilar på tre ben. För det första måste det bli enklare för arbetssökande att lära sig på jobbet och att öka sin kompetens och sin anställningsbarhet. Det uppnås bl.a. genom att utöka de s.k. introduktionsjobben, som kombinerar arbete med utbildning och handledning, till fler grupper som små företag tillåts erbjuda dessa jobb. För det andra måste matchningen på arbetsmarknaden förbättras. Det görs bl.a. genom införandet av en jobbfixarpeng, en peng som gör det möjligt för den arbetssökande att själv välja den arbetsförmedlare som hen har förtroende för, och där majoriteten av pengen delas ut endast efter att den arbetssökande kommit varaktigt i arbete. Ett första steg tas genom ett regionalt pilotprojekt. Vi förbättrar också matchningen genom att banta ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program till förmån för jobbskapande reformer. Arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildningar bör i högre grad ersättas av introduktionsjobb och lärlingsanställningar samt reguljära utbildningsplatser. Därtill bör lönesubventioner i högre grad riktas mot de som står längre ifrån arbetsmarknaden. De resurser som sparas kan i stället användas för att stimulera framväxten av jobb, inte minst i små företag. För det tredje måste arbetsmarknaden bli flexiblare och tryggare. Svensk arbetsmarknad är stel. Att anställa medför stora risker för det aktuella företaget. Det bidrar särskilt till att vissa grupper, som exempelvis unga och nyanlända, får svårare att etablera sig. Därtill leder svensk arbetsrätt till inlåsningseffekter, där personer blir kvar på jobb de inte trivs med. Det ökar i sin tur risken för ohälsa och sjukskrivningar. För är de små och växande företagen centrala för jobben, de skapas underifrån, inte ovanifrån av staten. Under de senaste två mandatperioderna har det enligt partiet blivit enklare och lönsammare att driva företag men reformarbetet måste fortsätta och de ekonomiska incitamenten ytterligare förbättras. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. värnar asylrätten och ställer krav på ett bra mottagande så att de som söker sig hit snabbt kan komma till sin rätt i ett nytt land. Vi kan konstatera att både mottagandet av flyktingar och integrationspolitiken är illa organiserade och i stora delar har misslyckats. En ny arbetslinje i migrations- och integrationspolitiken kräver reformer som undanröjer byråkratiska hinder och trösklarna in på arbetsmarknaden. Det är nödvändigt för att nyanlända snabbare ska komma in på arbetsmarknaden, få en bostad och bli en del av samhället. Kommunerna är nyckelaktörer i den svenska integrationspolitiken. De allra flesta kommuner vill vara med och ta sitt ansvar för flyktingmottagandet. Vi vill flytta ansvaret för och finansieringen av de statliga integrationssystemen till kommunerna. Det skulle innebära avsevärda förstärkningar av kommunernas resurser för mottagandet och etableringen, och ge dem de nödvändiga redskapen för att lokalt förbättra arbetsmarknadsintegrationen. Kommunerna tar ett mycket ojämnt fördelat ansvar i flyktingmottagandet. En jämnare fördelning av flyktingmottagandet i kommuner är viktig för att integrationen ska fungera bättre. anser dock att det inte är aktuellt att införa ett tvång för alla kommuner att ta emot asylsökande då det skulle strida mot det kommunala självbestämmandet och sannolikt inte leda till ett effektivt mottagande. För att åstadkomma en jämnare fördelning föreslås i stället att varje kommun ska tilldelas ett tydligt nyckeltal där kvotflyktingar, ensamkommande, asylsökande, nyanlända och anhöriga räknas in. De kommuner som inte tar sitt ansvar för flyktingmottagande måste skyndsamt ta fram en handlingsplan för att kunna öka sitt mottagande. De kommuner som trots handlingsplaner inte klarar sitt uppdrag åläggs att betala en avgift för att kompensera kostnaderna för de kommuner som i stället tar ett större ansvar än vad som kan förväntas av dem. En viktig del i integrationsarbetet handlar om att skapa mötesplatser och förhindra att sociala barriärer mellan människor med olika bakgrund växer sig starka. För människor som flytt från auktoritära regimer kan ofta civilsamhällets företrädare skapa mer förtroende än offentliga tjänstemän. vill därför omfördela omfattande resurser till det civila samhället som spelar en viktig roll i integrationsarbetet. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som ligger lägre än regeringens förslag. anser att det behövs en ny giv på arbetsmarknaden, och det är inte minst matchningen och flexibiliteten som måste förbättras. För att finansiera alternativa förmedlingsaktörer föreslår vi som ovan nämnts att en jobbfixarpeng införs. Tanken är att jobbfixarpengen följer med den arbetssökande så att denne kan välja önskad förmedlare. Arbetsförmedlingens myndighetsutövning kan på detta sätt förtydligas och inriktas mot certifiering, kontroll och resultatorienterad styrning av fristående arbetsförmedlare. Till de reformer som vill utveckla hör yrkesintroduktionsanställningarna – möjligheten att lära sig jobbet på jobbet – som partiet vill ska gälla även för nyanlända och långtidsarbetslösa. För de långtidsarbetslösa vill pröva s.k. matchningsanställningar, vilka ska vara subventionerad tidsbegränsade anställningar hos en aktör, t.ex. ett rekryteringsföretag, inom ramen för vilka det erbjuds handledning, kompetensutveckling och intensifierade förmedlings- och matchningsinsatser. Arbetsrätten är enligt orättvis på så sätt att den hindrar de som ofta har en svag ställning på arbetsmarknaden, dvs. ungdomar och nyanlända, att få ett fast jobb. Kompetens, inte anställningstid, bör exempelvis utgöra grunden i turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS). anser att om inte parterna på egen hand gör tillräckligt för att sänka trösklarna till arbetsmarknaden måste politiken träda in. På budgetens inkomstsida föreslår bl.a. att arbetsgivaravgifterna slopas helt när en enmansföretagare anställer sin första medarbetar. När det gäller RUT-avdraget vill utveckla det till att även innefatta it-tjänster och flyttjänster. På så sätt skapas det ännu fler jobb i ännu fler branscher. vill även återinföra nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2015/16:3223 (C) bör tillstyrkas i de delar som berör utskottets beredningsområde. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga partiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. (FP) (FP) anför: vill införa ett nytt sysselsättningsmål för . Regeringens arbetslöshetsmål styr fel, är oklart formulerat och kommer av allt att döma inte att nås. I stället för ett relativt arbetslöshetsmål föreslår vi att det inrättas ett absolut sysselsättningsmål. föreslår att målet formuleras enligt följande: • Sysselsättningen bland hela befolkningen (15–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs till . • Sysselsättningen bland unga (15–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. • Sysselsättningen bland utrikes födda ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. • Sysselsättningen för äldre (65–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. Genom att utforma politiken utifrån ett sysselsättningsmål och dela upp det i delmål för unga, utrikes födda och äldre kommer vi att leda politiken rätt. Det är unga och utrikes födda som har störst problem på den svenska arbetsmarknaden, och ska vi klara välfärden måste vi se till att fler människor arbetar längre upp i åldrarna. Detta mål kommer att vägleda i den breda förnyelse som pågår av vår ekonomiska politik. Redan nu kan vi presentera ett antal åtgärder för att viktiga steg mot högre sysselsättning ska tas. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. Just nu kommer fler flyktingar än tidigare sedan till . Det kostar inledningsvis pengar och gör att vi har behov av att utveckla politiken för mottagande. Rätt hanterat blir dagens asylmottagande en tillgång för . förbättrade i regeringsställning integrationspolitiken. Vi bröt mot en långvarig omhändertagandementalitet och fokuserade tydligt på jobb, förbättrade valideringen och satsade på fler kompletterande utbildningar för utrikes födda akademiker. får höga betyg i internationella jämförelser när just integrationspolitiken granskas. Men detta räcker inte. För att klara av ett ökat asylmottagande måste vi ha en politik som håller hela vägen och som ger människor verkliga möjligheter att komma in i det svenska samhället. Det kräver viktiga och brådskande reformer. Framför allt krävs en öppen, flexibel och modern arbetsmarknad och förändringar på bostadsmarknaden som underlättar byggande och gör det möjligt för fler att få sin första bostad. Det tar fortfarande för nyanlända att få jobb och generellt sett är sysselsättningsgraden lägre för utrikes födda, särskilt utrikes födda kvinnor, än för personer födda i . Fler kommuner måste göra mer. Flyktingmottagandet är ett nationellt åtagande och ansvaret måste vara gemensamt. Många kommuner tar ett stort ansvar, medan andra inte gör tillräckligt. Denna extraordinära situation kräver mer av alla. Vi anser därför att staten ytterst ska kunna ålägga kommuner att ta emot fler. För att ge kommunerna bättre förutsättningar att ta emot fler nyanlända behöver också det statliga stödet till kommunerna öka. Regeringen föreslår ett avskaffande av den prestationsbaserade ersättningen till kommuner som tar ett stort ansvar för mottagandet men höjer den statliga schablonersättningen per nyanländ. vill i stället se ett annat system som innehåller både ett reformerat prestationsbaserat stöd och en höjd schablonersättning per nyanländ. Jobblinjen i integrationspolitiken behöver stärkas ytterligare. Alliansregeringen gjorde för lite för att modernisera arbetsmarknaden, något som är en förutsättning för en effektiv integrationspolitik. krävs fortsatta jobbskapande åtgärder och en öppnare arbetsmarknad med lägre trösklar till jobb och modernare arbetsrätt för att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Det måste bli billigare – inte dyrare – att anställa. Vi måste öppna upp en arbetsmarknad för fler enkla jobb. RUT-reformen måste utvecklas, inte försämras. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. I den budgetproposition som lagts på bord upprepar regeringen den politik som avslog. Risken är uppenbar att regeringen redan har gett upp sitt arbetslöshetsmål. Ingenting tyder på att det kommer nås. I stället för strukturreformer för fler jobb är det breda skattehöjningar och återställare som aviseras. Så borde det inte vara. behöver en annan sysselsättningspolitik än den som regeringen nu för. Vi behöver reformer både för fler kunskapsintensiva jobb, men också för fler enklare jobb. Genom en breddning av arbetsmarknaden kan vi få en hög sysselsättning, lägre utanförskap och mer resurser till välfärden. föreslår sänkta arbetsgivaravgifter för unga, förhöjt jobbskatteavdrag också för dem som under årets ingång fyllt högst samt en stegvis avskaffad värnskatt. Vi avvisar den absoluta majoriteten av regeringens skattehöjningar. Bland annat föreslår oförändrat tak för RUT-avdraget och fortsatt 50-procentig subventionsgrad för ROT-avdraget. inriktning är att den svenska arbetsmarknaden behöver mer av flexibilitet. Låg grad av löneflexibilitet riskerar att bidra till högre arbetslöshet än nödvändigt av låg efterfrågan, och relativt höga lägstalöner stänger dörren för breda grupper som under en kortare eller av sitt arbetsliv har en lägre produktivitet. vill öka tryggheten i omställning genom en starkare arbetslöshetsförsäkring. Som enskilda åtgärder innebär sannolikt en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och ett högre tak en något dämpad sysselsättning. Därför bör en reformering av arbetslöshetsförsäkringen kombineras med reformer som ökar sysselsättningen. I skarp kontrast till detta föreslår regeringen nu i stället reformer som trycker tillbaka sysselsättningen. Vi upprepar också vårt löfte att i regeringsställning bjuda in till trepartssamtal för ökad lönespridning. För att kunna trycka tillbaka arbetslösheten är det centralt att anställningskostnaden i yrken med lägre förkunskapskrav inte ökar. Här har parterna ett avgörande ansvar, men politiken kan och ska bidra. Genom trepartssamtal vill vi undersöka om det finns politiska åtgärder som kan underlätta för parterna att sluta avtal som inte pressar upp lägstalönerna. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2015/16:3244 (FP) bör tillstyrkas i de delar som berör utskottets beredningsområde. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga partiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. (KD) (KD) anför: Hos varje människa finns ett behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Att ha ett arbete eller annan meningsfull sysselsättning att gå till är därför av största vikt för varje enskild person. Arbetsmarknadspolitik handlar därmed om mycket mer än samhällsekonomisk effektivitet och de offentliga finanserna. Det handlar om förvaltarskap och om att se till att alla får en chans att utveckla sina förmågor. Vi vill ha ett samhälle som tar vara på människors möjligheter och inneboende förmåga. Människans värde sitter inte i hur mycket hon arbetar eller hur produktiv hon är, men arbetets betydelse för enskildas utveckling är mycket stor. Arbetet har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. Om man har ett arbete har man bättre förutsättningar att både bilda familj och ge sina barn goda uppväxtvillkor. Detta betyder inte på något sätt att de som saknar arbete skulle vara sämre föräldrar, utan helt enkelt att möjligheterna att få livet att fungera blir betydligt enklare om man har ett arbete och en egen försörjning. Av dessa skäl ser vi med extra stort allvar på den höga arbetslösheten bland ungdomar. Yngre personer som saknar jobb får svårare att ordna med egen bostad och det är inte orimligt att tänka sig att arbetslösheten gör att möjligheten att bilda familj skjuts upp. Därför behövs det tas krafttag för att minska ungdomsarbetslösheten och det finns anledning att pröva nya vägar och nya reformer för att klara av denna utmaning. Andra grupper som också har det tufft på den svenska arbetsmarknaden är utrikes födda, äldre och personer med funktionsnedsättning. Vi ser med stor oro på hur regeringen på olika sätt försvårar för dessa grupper att komma in på och stanna kvar på arbetsmarknaden. Försämrat RUT-avdrag, höjd löneskatt för äldre m.m. gör inte situationen bättre för dessa grupper, utan höjer enbart kostnaderna för att anställa eller anlita dem. Långtidsarbetslösa är naturligtvis också en grupp som har en utsatt situation. För denna grupp behövs det också nya insatser för att ge dem möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden med riktiga jobb. vill att arbetsmarknadspolitiken ska ha full sysselsättning som det övergripande målet. Alla kan inte arbeta av heltid, men alla ska ha möjlighet att arbeta av sin förmåga. Allt annat är slöseri med mänskliga resurser. Följden av långvarigt utanförskap är ofta personliga och sociala problem. Arbete ger också den enskilde direkt möjlighet att få bättre ekonomi och påverka sin situation. Därför är det viktigt med en kraftfull politik för att bryta utanförskapet. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. välkomnar regeringens förslag om en höjd ersättning till kommunerna som möjliggör ett bättre mottagande av nyanlända. Till skillnad från regeringen vill vi dock ha både en prestationsbaserad del och en höjd schablonersättning per nyanländ. För att öka jobbchanserna och därigenom förbättra integrationen föreslår vi ett etableringsavdrag som innebär att en nyanländ under sina första har möjlighet att tjäna skattefritt. För att finansiera etableringsavdraget och för att stärka drivkrafterna till arbete föreslås en sänkning av etableringsersättningen med per dag. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. De ökningar av lönestöden som regeringen har aviserat, vilka inkluderar såväl lönebidrag, trygghetsanställning och utvecklingsanställning som offentligt skyddat arbete, menar inte är tillräckliga. Vi vill i högre grad gå den s.k. till mötes och föreslår därför en ökning av lönestöden utöver regeringens förslag. För att förbättra möjligheten för långtidsarbetslösa att hitta en väg tillbaka till arbete vill införa matchningsanställningar vilka innebär att den arbetssökande får en anställning hos ett av staten upphandlat rekryteringsföretag och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Det är rekryteringsföretaget som har arbetsgivaransvaret men företaget ska också arbeta aktivt för att den arbetssökande ska få en anställning hos en annan arbetsgivare. Matchningsanställningar kan fungera som ett komplement till andra insatser i jobb- och utvecklingsgarantin. Vi är övertygade att detta är en bättre och mer ändamålsenlig modell än de extratjänster som regeringen väljer att satsa på. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen tycker vi att alla som arbetar och som uppfyller villkoren för försäkringen bör omfattas av den. Regeringen har genomdrivit en relativt kraftig höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen. Det är en ökning som tillsammans med regeringens kraftiga skattehöjningar och företagsfientliga politik riskerar att leda till kraftigt ökad arbetslöshet. Vi förordar därför en nivå för arbetslöshetsförsäkringen där taket sätts till per dag och därefter till per dag. För att stärka arbetslösförsäkringens långsiktiga utveckling och undvika att den urholkas föreslår vi att taket i arbetslöshetsförsäkringen indexeras . På samma premiss som att vi har en allmän och obligatorisk sjukförsäkring bör vi ha en allmän och obligatorisk a-kassa. På budgetens inkomstsida vill bl.a. behålla de sänkta arbetsgivaravgifterna för ungdomar . För att öka drivkrafterna för ungdomar att söka och ta ett första arbete föreslår vi att ungdomar får tjäna sin första halvmiljon kronor skattefritt. För att sänka trösklarna för dem som står långt från arbetsmarknaden vill införa ett nystartsavdrag – ett förstärkt jobbskatteavdrag för dem som går från långtidsarbetslöshet till arbete. Det förstärkta jobbskatteavdraget riktar sig till samma grupp som kan komma ifråga för nystartsjobb. För utöver arbetslöshet får den enskilde två månaders förstärkt jobbskatteavdrag när personen börjar arbeta. Inte minst för de unga och nyanlända menar att det är viktigt att värna tjänstesektorn. Här har t.ex. RUT-avdraget öppnat nya marknader och skapat förutsättningar för nya företag och jobb. Att regeringen nu väljer att nedmontera dessa avdrag är ett slag mot alla dessa människor och mot småföretag som vågat ta steget att starta ett företag inom den hushållsnära tjänstesektorn. föreslår i stället att RUT-avdraget utökas till att gälla även andra tjänster, exempelvis tvätteritjänster utanför hemmet. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2015/16:2512 (KD) bör tillstyrkas i de delar som berör utskottets beredningsområde. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga partiers förslag. [1] Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:316). [2] Höständringsbudget (prop. 2015/16:2).