yttr · H305SkU1y · 2015-11-11 00:00:00 — Den nuvarande begränsningen är dock för omfattande för att kunna motiveras av dessa skäl. Ett nytt undantag bör utformas så att undantaget varken i sin helhet eller i delar kan anses medföra ett statligt stöd till de producenter eller den produktion som omfattas av undantaget. De föreslagna förändringarna avser en förändring av ett undantag från skatteplikt för elektrisk kraft. En fortsatt tillämpning av det befintliga undantaget för anläggningar som tagits i drift före skulle innebära att elektrisk kraft skulle behandlas olika även om den framställs med samma teknik från samma källor i samma omfattning. En sådan lösning skulle ekonomiskt särskilt gynna viss produktion i förhållande till produktion från identiska anläggningar med ett annat näraliggande driftsättningsdatum, trots att elproduktion därefter sker parallellt i båda anläggningarna. En sådan lösning torde även orsaka problem vid reglering och tillämpning eftersom den förutsätter att ett driftsättningsdatum fastställs för alla anläggningar. Den föreslagna förändringen innebär inte enbart en begränsning av undantaget från skatteplikt utan även en utvidgning av undantaget. I och med förändringen slopas den befintliga begränsningen av undantaget från skatteplikt, som innebär att undantaget från skatteplikt inte gäller den som yrkesmässigt levererar elektrisk kraft. Utvidgningen av undantaget omfattar således de aktörer som producerar elektrisk kraft för egen förbrukning i mindre anläggningar, men som är utestängda från undantaget från skatteplikt eftersom de även yrkesmässigt levererar elektrisk kraft. yrkar i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkande 21 att skatten på förnybar elproduktion inte ska höjas. I kommittémotion 2015/16:3234 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att skattereduktionen för mikroproducenter av el ska tas bort. Solkompaniet har getts tillfälle att vid ett informellt möte med skatteutskottet beskriva vilka konsekvenser det nya förslaget om energiskatt får för offentliga fastighetsägare. Även om huvudregeln är att all elektrisk kraft ska beskattas kan det av administrativa skäl anses vara motiverat med ett undantag från skatteplikt för mindre anläggningar, med beaktande av systemets art och natur och den administrativa bördan för enskilda aktörer och myndigheter i relation till skatteuppbörden. Mot denna bakgrund anser utskottet i likhet med regeringen att omfattningen av det befintliga undantaget från skatteplikt bör begränsas, men att det av administrativa skäl finns anledning att undanta produktion av små volymer av elektrisk kraft från beskattning. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag om ett förändrat undantag från skatteplikt för elektrisk kraft och avstyrker motionsförslaget. Utskottet delar också regeringens bedömning att förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi bör ses över, i synnerhet den el som produceras och förbrukas bakom en och samma anslutningspunkt eller på en och samma fastighet, och där den elektriska kraften är skattepliktig med anledning av att den produceras i en anläggning som ensam eller tillsammans med andra anläggningar överstiger de föreslagna effektgränserna. har antagit nya regler om en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el som trädde i kraft . Skattereduktionen ges till såväl privatpersoner som företag enligt de omständigheter som anges i lagen. Utskottet ser ingen anledning för att ompröva sitt beslut. Motionsförslaget om att slopa skattereduktionen avstyrks. Viss elframställning från beskattade bränslen Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att undantag från skatteplikt för elektrisk kraft ska gälla för el som framställts i ett reservkraftaggregat samt för kraft som framställts i en anläggning av mindre installerad effekt än 100 kW av någon som förfogar över en installerad generatoreffekt om mindre än 100 kW förutsatt att den elektriska kraften inte har överförts till ett ledningsnät som omfattas av nätkoncession. Det senare undantaget omfattar endast elektrisk kraft som framställts från vissa beskattade bränslen. Regeringens föreslår (punkt 19) att ett undantag från skatteplikt ska gälla för elektrisk kraft som framställts i ett reservkraftaggregat. Undantag från skatteplikt för elektrisk kraft ska vidare gälla för kraft som framställts i en anläggning av mindre installerad effekt än 100 kW av någon som förfogar över en installerad generatoreffekt om mindre än 100 kW. Undantagen gäller endast om den elektriska kraften inte har överförts till ett ledningsnät som omfattas av nätkoncession. Det senare undantaget omfattar endast elektrisk kraft som framställts från vissa beskattade bränslen. är elektrisk kraft som produceras av någon som inte yrkesmässigt levererar elkraft och som förfogar över en installerad generatoreffekt av mindre än 100 kW undantagen från skatteplikt enligt 11 kap. 2 § 2 lagen om skatt på energi (LSE). Sådan produktion kan exempelvis förekomma på vissa byggarbetsplatser och i stenbrott där nätanslutning saknas. Eftersom den elektriska kraft som framställs under dessa förutsättningar inte är skattepliktig beskattas i stället de energiprodukter som används för elframställningen med energi- och koldioxidskatt. Vid framställning av elektrisk kraft som är skattepliktig föreligger i stället skattefrihet från energi- och koldioxidskatt enligt 6 a kap. 1 § 7 LSE. Regeringen anser att undantaget från skatteplikt för elektrisk kraft som framställts i reservkraftaggregat inte bör ändras till att omfatta reservkraftaggregat som placerats på ett koncessionspliktigt nät. Det föreslås därför att undantaget från skatteplikt för elektrisk kraft som framställts i ett reservkraftaggregat ersätts med ett undantag från skatteplikt för elektrisk kraft som framställts i ett reservkraftaggregat när den elektriska kraften inte har överförts till ett ledningsnät som omfattas av nätkoncession som meddelats med stöd av 2 kap. ellagen (1997:857). Vidare behöver undantaget från skatteplikt för elektrisk kraft från beskattade bränslen begränsas. Förändringen syftar till att de vanligast förekommande energiprodukterna även fortsättningsvis ska beskattas med energi- och koldioxidskatt om de används för viss produktion av elektrisk kraft som är undantagen från energiskatt som kopplingen mellan befriel- sen och yrkesmässig leverans slopas. Skattefriheten är begränsad till att omfatta elektrisk kraft som framställts från beskattade bränslen och endast i de fall den elektriska kraften inte har överförts till ett ledningsnät som omfattas Det föreslås därför att undantaget från skatteplikt ska gälla för elektrisk kraft som framställts i anläggning av mindre installerad effekt än 100 kW av någon som förfogar över en installerad generatoreffekt av mindre än 100 kW. Det senare undantaget ska omfatta elektrisk kraft som framställts från beskattade bränslen och endast om den elektriska kraften inte har överförts till ett ledningsnät som omfattas av nätkoncession. Förändringen är inte avsedd innebära en avsevärd förändring av skattefriheten jämfört med . Den begränsning av undantaget från skatteplikt för elektrisk kraft som regeringen föreslår syftar till att de vanligast förekommande energiprodukterna även fortsättningsvis ska beskattas med energi- och koldioxidskatt om de används för viss produktion av elektrisk kraft som är undantagen från energiskskatt som kopplingen mellan befrielsen och yrkesmässig leverans slopas. Skattefriheten är begränsad till elektrisk kraft som framställts från beskattade bränslen och endast om den elektriska kraften inte har överförts till ett ledningsnät som omfattas av nätkoncession. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till utformning av undantag från skatteplikt för elektrisk kraft. Undantag från skattskyldighet som producent Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att skattskyldig i egenskap av producent är den som i framställer skattepliktig elektrisk kraft och förslaget om att införa ett undantag från skattskyldighet som producent för den som förfogar över en sammanlagd installerad generatoreffekt av mindre än 50 kW och som enbart framställer elektrisk kraft i en anläggning av mindre installerad generatoreffekt än 50 kW. Utskottet delar regeringens bedömning om att skattskyldigheten bör ses över i syfte att minska den administrativa bördan och att en förändring av skattskyldigheten bör genomföras på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen föreslår (punkt 19) att skattskyldig i egenskap av producent är den som i framställer skattepliktig elektrisk kraft. Ett undantag från skattskyldighet såsom producent införs för den som förfogar över en sammanlagd installerad generatoreffekt av mindre än 50 kW och som enbart framställer elektrisk kraft i en anläggning av mindre installerad generatoreffekt än 50 kW. Regeringen bedömer att skattskyldigheten bör ses över i syfte att minska den administrativa bördan. Utgångspunkten för denna översyn är att skattskyldighet såsom leverantör ska ersättas med en skattskyldighet för nätinnehavare. I översynen beaktas även det arbete som pågår med att införa en elhandlarcentrisk modell i . En förändring av skattskyldigheten bör genomföras på ett kostnadseffektivt sätt. Skattskyldiga för energiskatt på elektrisk kraft enligt 11 kap. 5 § första stycket lagen om skatt på energi (LSE) är dels de som yrkesmässigt framställer skattepliktig elektrisk kraft (producent), dels de som yrkesmässigt levererar egenframställd skattepliktig elektrisk kraft eller av annan framställd elektrisk kraft (leverantör). I 11 kap. 5 § andra och tredje stycket LSE regleras skattskyldigheten för andra mindre vanligt förekommande grupper av skattskyldiga. Regeringen anser att det alltid bör finns någon som utpekas som skattskyldig för elektrisk kraft som är skattepliktig. Elektrisk kraft som framställts i enlighet med 11 kap. 2 § första stycket 1 a och 1 b LSE, dvs. som framställts i en anläggning av mindre installerad generatoreffekt än 50 kW av någon som förfogar över en installerad generatoreffekt av mindre än 50 kW, omfattas inte av undantaget från skatteplikt om den överförs till ett koncessionspliktigt elnät. Aktörer som framställer elektrisk kraft som de överför till det koncessionspliktiga nätet är med anledning av överföringen skattskyldiga såsom producenter. aktörer ska anmäla sig till för registrering som skattskyldiga samt deklarera och betala in skatt för all skattepliktig elektrisk kraft som de förbrukar, dvs. även för inköpt elektrisk kraft. För att undvika att aktörer som framställer elektrisk kraft i mindre skala för egen förbrukning och enbart matar in överskottsproduktion till det koncessionspliktiga elnätet ska bli skatt- skyldiga som producenter bör ett särskilt undantag från skattskyldighet som Någon förändring av skattskyldigheten för aktörer som yrkesmässigt levererar skattepliktig elektrisk kraft föreslås inte. För de som yrkesmässigt levererar elektrisk kraft ska dock energiskatt endast deklareras och betalas in för skattepliktig elektrisk kraft som de själva framställt samt för elektrisk kraft som annan framställt. Leverantörerna behöver således inte betala energiskatt för den egenproducerade elektriska kraft som efter den föreslagna föränd- ringen av skatteplikten undantas från skatteplikt trots att annan elektrisk kraft, som matas in på elnätet, alltjämt är skattepliktig. Enligt Utredningen om nettodebitering av el (SOU 2013:46) kan av vindkraftsproduktionen omfattas av skattefrihet från energiskatt på el. 2014 utfärdades drygt 11 miljoner elcertifikat för svenska vindkrafts- Baserat på utredningens bedömning skulle därmed ca elektrisk kraft från vindkraft kunna omfattas av skattefrihet. inkomna remissynpunkter dock skäl att revidera bedömningen. Den totala solkraftsproduktion som registrerades i elcertifikatssystemet uppgick till ca 10,8 GWh och huvuddelen av solkraftsanläggningarna träffas inte av förslaget. En begränsning av skattefriheten för solkrafts- produktion bedöms därför endast marginellt påverka den Den bedömningen gäller även för andra energislag som påverkas av förslaget, t.ex. vattenkraft. Med dessa utgångspunkter beräknas den föreslagna begränsningen av skattefriheten medföra att skatteintäkterna ökar med per år (helårsbasis). Eftersom åtgärden föreslås träda i kraft beräknas skatteintäkterna öka med 2016. För att undvika att aktörer som framställer elektrisk kraft i mindre skala för egen förbrukning och enbart matar in överskottsproduktion till det koncessionspliktiga elnätet ska bli skattskyldiga som producenter bör ett särskilt undantag från skattskyldighet som producent införas. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag. Utskottet delar regeringens bedömning att skattskyldigheten bör ses över i syfte att minska den administrativa bördan och att en förändring av skattskyldigheten bör genomföras på ett kostnadseffektivt sätt. Begränsning av möjligheten att använda märkt olja i båtar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att medgivande att ha märkt olja i annan båt än sådan som disponeras av statliga myndigheter får lämnas endast om båten används uteslutande för annat än privata ändamål. Därutöver krävs fortfarande särskilda skäl för att lämna ett medgivande att ha märkt olja i båt. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag att om bränsle förvärvas utan skatt eller med lägre skatt till skepp, båtar eller luftfartyg och bränslet förbrukas för privata ändamål, blir förvärvaren skattskyldig för den skatt som ska betalas på det bränsle som förbrukats för privata ändamål. Om ingen skatt eller den skatt som gäller för märkt olja har betalats för bränslet, blir förbrukaren skattskyldig enligt den högre skattesatsen för omärkt olja om bränslet förbrukas för privata ändamål. Regeringen föreslår (punkt 19) att medgivande att ha märkt olja i annan båt än sådan som disponeras av statliga myndigheter får lämnas endast om båten används uteslutande för annat än privata ändamål. Därutöver krävs fortfarande särskilda skäl för att medgivande att ha märkt olja i båt ska lämnas. Av Europeiska unionens domstols praxis framgår att det inte är tillräckligt att ett luftfartyg används i näringsverksamhet för att flygbränslet ska skattebefrias. Reglerna om bränsle som används i båtar och skepp ska tolkas i ljuset av avgörandena om luftfartyg. För både flygbränsle och bränsle som används i båtar och skepp krävs att transporterna eller tjänsterna sker mot ersättning för att bränslet ska skattebefrias. För att tydliggöra detta infördes en definition i lagen om skatt på energi (LSE) av vad som är att anse som användning för privata ändamål. Definitionen innebär att skattebefrielse endast kan ges när luftfartygen, skeppen eller båtarna används för transport av passagerare eller varor mot ersättning eller tillhandahållande av andra tjänster mot ersättning, av offentliga myndigheter eller för offentliga myndigheters räkning eller för yrkesmässigt fiske. Regeringen föreslår dessutom att skattebefrielse ska ges för bränsle som förbrukas av frivilliga försvarsorganisationer och för bränsle som ideella organisationer förbrukar vid sjöräddning, brandövervakning och liknande verksamhet eller övning och utbildning för sådan verksamhet. Av 1 kap. 6 § LSE framgår att fartyg vars skrov har en största längd av och en största bredd av kallas skepp och att andra fartyg kallas båtar. Förbudet mot att ha märkt olja i tanken och bestämmelsen om medgivande att använda märkt olja gäller bara båtar. Förslaget innebär därmed ingen skillnad för skepp eller för båtar med fiskelicens enligt fiskelagen (1993:787) eftersom förbudet mot märkt olja inte gäller för dessa. Bedömningen av vad som utgör särskilda skäl bör ske på samma sätt som Det bör krävas att stora praktiska hanteringsproblem uppstår till följd av att högbeskattad, omärkt olja måste användas i båten eller att detta leder till Regeringen föreslår vidare (punkt 19) att om bränsle förvärvas utan skatt eller med lägre skatt till skepp, båtar eller luftfartyg och bränslet förbrukas för privata ändamål, blir förvärvaren skattskyldig för den skatt som ska betalas på det bränsle som förbrukats för privata ändamål. Om ingen skatt eller den skatt som gäller för märkt olja har betalats för bränslet, blir förbrukaren skattskyldig enligt den högre skattesatsen för omärkt olja om bränslet förbrukas för privata Det har vid tillämpningen framkommit att det finns ett behov att komplettera och förtydliga bestämmelserna om skattskyldighet och vilken skatt som ska tas ut när skepp, båtar och luftfartyg används för privata Det föreslås därför att förvärvaren blir skattskyldig om bränslet köpts in utan skatt eller med lägre skatt och förbrukas i skepp, båt eller luftfartyg när dessa används för ändamål som inte föranleder skattebefrielse. för samtliga av de harmoniserade bränslen som framgår av 2 kap. 1 § första stycket LSE, dvs. både bränslen som omfattas av uppskovsförfarandet och bränslen som inte omfattas av uppskovsförfarandet. Vidare bör reglerna gälla för energiprodukter eller andra produkter som är avsedda att användas för motordrift eller uppvärmning enligt 2 kap. 3 och 4 §§ LSE. När det gäller luft- fartyg aktualiseras behovet enbart i fråga om flygfotogen, eftersom inget annat bränsle får förvärvas utan skatt. Vidare föreslås att den högre skattesatsen för omärkt olja ska tas ut av förvärvaren om ingen skatt har betalats eller skatte- satsen för märkt olja har betalats för bränslet, och bränslet förbrukas för privata ändamål i skepp, båtar eller luftfartyg. Avsikten med förslaget är att förvärvaren ska bli skattskyldig om bränslet används för ett ändamål som inte är skattebefriat. Sammantaget förväntas förslagen öka skatteintäkterna med 4 miljoner Av Europeiska unionens domstols praxis framgår att det inte är tillräckligt att ett luftfartyg används i näringsverksamhet för att flygbränslet ska skattebefrias. Reglerna om bränsle som används i båtar och skepp ska tolkas i ljuset av avgörandena om luftfartyg. Utskottet anser i likhet med regeringen att det för bränsle som används i båtar och skepp krävs att transporterna eller tjänsterna sker mot ersättning för att bränslet ska skattebefrias och att medgivande att ha märkt olja i annan båt än sådan som disponeras av statliga myndigheter därför får lämnas endast om båten används uteslutande för annat än privata ändamål. Utskottet anser vidare att det även fortsättningsvis ska krävas särskilda skäl för att medgivande att ha märkt olja i båt ska lämnas. Vid tillämpningen av reglerna har det framkommit att det finns ett behov av att komplettera och förtydliga bestämmelserna om skattskyldighet och vilken skatt som ska tas ut när skepp, båtar och luftfartyg används för privata ändamål. Avsikten med förslaget är att förvärvaren ska bli skattskyldig om bränslet används för ett ändamål som inte är skattebefriat. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Följdändring i lagen om skatt på energi efter tidigare ändring Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att slopa bestämmelsen i lagen om skatt på energi om att beslut som fattas av regeringen inte får överklagas. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag om att en språklig ändring görs i första stycket i samma paragraf. Regeringen föreslår (punkt 19) att bestämmelsen i lagen om skatt på energi (LSE) om att beslut som fattas av regeringen inte får överklagas slopas. En språklig ändring görs i första stycket i samma paragraf. Fram till kunde regeringen i särskilda fall bevilja hel eller i denna del skattebefrielse under vissa förutsättningar enligt en då gällande bestämmelse i LSE. slopades den möjligheten då bestämmelsen upphävdes. Bestämmelsen i 12 kap. 1 § andra stycket LSE, enligt vilken beslut som fattas av regeringen inte får överklagas, saknar efter upphävandet betydelse och föreslås därför slopas. I 12 kap. 1 § första stycket LSE finns en överklagandehänvisning som rör beslut enligt LSE. Enligt första stycket överklagas beslut enligt LSE ”hos allmän förvaltningsdomstol”. Den formulering som används i motsvarande bestämmelser är ”till allmän förvaltningsdomstol”. ändring av första stycket föreslås därför. Som regeringen har anfört saknar bestämmelsen i 12 kap. 1 § andra stycket LSE, enligt vilken beslut som fattas av regeringen inte får överklagas, betydelse efter att bestämmelsen om regeringens möjlighet att i särskilda fall bevilja skattebefrielse har upphävts. Bestämmelsen om överklagbarhet bör då upphöra att gälla och paragrafen upphävas. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag om att en språklig ändring görs. Undantag från trängselskatt i i Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om att ett undantag från trängselskatt i i bör införas. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Regeringen bedömer att ett undantag från trängselskatt bör införas i i . och har inkommit med en gemensam hemställan om undantag från trängselskatt i i . Hemställan remitterades och två centrala remissinstanser, och Transportstyrelsen, avstyrkte då genomförandet av förslaget. Mot bakgrund av vad som framkom vid den tidigare remitteringen och i syfte att skapa ett bättre beslutsunderlag remitterades en promemoria framtagen inom med dels ett förslag till alternativ lösning för undantag från trängselskatt vad gäller i , dels hemställans förslag. Remisstiden gick ut . Det är angeläget att hitta en lösning på de problem som lyfts fram i hemställan och regeringen avser att möjligt återkomma till med förslag. Ändringarna bör träda i kraft . I motion 2015/16:2120 av (M) föreslås att regeringen ska se över det s.k. Backaundantaget så att tillgången till vägnätet även finns för Backaborna. I motion 2015/16:783 av (FP) yrkande 1 anförs att Backaborna ska undantas från trängselskatt till dess att regeringen hittar en lämplig lösning. Utskottet delar regeringens bedömning att ett undantag från trängselskatt bör införas i i och finner därför inte något skäl att tillstyrka motionsförslagen. tillkännagivande om skatt på gödselmedel Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att den skatt på gödselmedel som avskaffades 2010 inte bör införas, att behovet av andra former av beskattning ska analyseras och att skatten på bekämpningsmedel ses över. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att inte införa skatt på handelsgödsel respektive att införa en läckageskatt utformad med den avskaffade handelsgödselskatten som utgångspunkt. Jämför avvikande meningarna 2 (SD) och 4 (FP). Regeringen bedömer att den skatt på gödselmedel som avskaffades 2010 inte bör införas. Regeringen avser dock att analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridning av tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen i naturen. Vidare är skatten på bekämpningsmedel som, i allt väsentligt, varit oförändrad i behov av en översyn. tillkännagav att skatt på handelsgödsel inte bör införas (bet. 2014/15:SkU18, rskr. 2014/15:148). Det motiverades bl.a. med att den tidigare skatten på handelsgödsel inte var effektiv och att ett återinförande av skatt på handelsgödsel är en kostsam åtgärd med liten påverkan på miljön. Regeringen anser att tillkännagivande är slutbehandlat och avser att analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridningen av tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen i naturen. I detta sammanhang bör även skatten på bekämpningsmedel ses över. Det bör bl.a. analyseras hur skatternas miljöstyrande effekt kan öka, om skatten är effektiv och om skatten är i behov av ändringar med hänsyn till de förändringar som skett på EU-området sedan skatten infördes. anför i partimotion 2015/16:761 av m.fl. yrkande 4 i denna del att de motsätter sig en särskild skatt på handelsgödsel. föreslår i partimotion 2015/16:3244 av m.fl. yrkande 5 i denna del att en ny läckageskatt för jordbruket ska införas fr.o.m. då det är angeläget att användningen av handelsgödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker.