yttr · H205AU3y · 2015-05-28 00:00:00 — har gett bl.a. arbetsmarknadsutskottet möjlighet att yttra sig ekonomiska vårproposition samt de motioner som väckts med anledning av propositionen, i de delar som berör utskottets beredningsområde. I yttrandet behandlar utskottet förslag i propositionen och motionerna som gäller riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och utgiftsutvecklingen för , samt vissa förändringar på budgetens inkomstsida. Utskottet begränsar sitt yttrande till de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och anser att förslaget i propositionen i berörda delar bör tillstyrkas. Motionärernas förslag i motsvarande delar bör avstyrkas. I yttrandet finns fem avvikande meningar. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) gör regeringen bedömningen att den svenska ekonomin gradvis kommer att återhämta sig efter finanskrisen. Konjunkturläget i omvärlden ser ut att förstärkas, även om återhämtningen kommer att gå långsamt. Riskerna för en svagare utveckling är betydande, och en försämrad ekonomisk utveckling i euroområdet bedöms utgöra den enskilt största risken. Regeringen anser därför att det är viktigt att det finns marginaler för att kunna möta en försämrad ekonomisk utveckling. Arbetslösheten uppgår till . har sysselsättningen stigit, men inte tillräckligt för att minska arbetslösheten eftersom antalet personer i arbetskraften också har ökat. Regeringen gör bedömningen att arbetslösheten kommer att minska i takt med att konjunkturåterhämtningen ökar efterfrågan på arbetskraft. Men aktiva insatser är också nödvändiga för att minska arbetslösheten. Regeringen konstaterar att den höga arbetslösheten är ojämnt fördelad. En förhållandevis stor andel av de arbetslösa riskerar långvarig arbetslöshet. Särskilt unga, lågutbildade, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning har en särskilt utsatt situation. En fortsatt långsam återhämtning på arbetsmarknaden skulle särskilt drabba dessa grupper som redan har en svag förankring på arbetsmarknaden. Regeringen understryker vikten av att människors kompetens och vilja att arbeta tas till vara på bästa sätt. Arbetslösheten har enligt regeringen varit alltför hög och långtidsarbetslösheten har bitit sig fast. En av regeringens viktigaste uppgifter är därför att minska arbetslösheten varaktigt och öka sysselsättningen. Målet för regeringens sysselsättningspolitik är att arbetslösheten ska minska och 2020 vara lägst i EU. Regeringen slår fast att den inriktning av finanspolitiken som den avser att genomföra förutsätter att de fastställda nivåerna på utgiftstaket –2017 höjs. Det förhållande att röstade för ett annat förslag till budget än regeringens innebär att de beslutade nivåerna på utgiftstaket –2017 inte speglar regeringens syn på vilken nivå de statliga utgifterna bör ligga. Regeringen anger därför i propositionen att den återkommer till i vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) med förslag om att de redan fastställda nivåerna på utgiftstaket –2017 höjs av finanspolitiskt motiverade skäl. Givet bl.a. att det finns risk för en försämrad ekonomisk utveckling i euroområdet gör regeringen i propositionen den samlade bedömningen att samtliga reformer i vårändringsbudget och i den kommande budgetpropositionen bör vara finansierade fullt ut. Vidare betonar regeringen att jämställdhetsperspektivet ska finnas med i politikens utformning på alla områden. Därmed präglas även den ekonomiska politiken av en feministisk grundsyn. För att nå de jämställdhetspolitiska målen krävs det enligt regeringen kraftfulla insatser. Ett arbete har inletts med att jämställdhetsintegrera budgetprocessen utifrån en genusanalys. Avsikten är att urskilja mönster och vidta åtgärder som främjar jämställdhet. Till de långsiktiga satsningarna för att motverka ojämställdhet hör en förstärkning av de ideella kvinnojourernas arbete. När det gäller reformer med sikte på ungdomsarbetslösheten avser regeringen att införa en 90-dagarsgaranti som innebär en bortre gräns för hur länge en person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till ett jobb eller en utbildning. För att uppnå detta krävs investeringar i såväl jobb som praktikplatser och utbildning. Regeringen vill införa s.k. traineejobb varigenom unga arbetslösa ges möjlighet att arbeta i välfärdssektorn i kombination med en relevant yrkesutbildning. Som en viktig del av 90-dagarsgarantin föreslår regeringen vidare att det införs s.k. utbildningskontrakt som innebär att unga arbetslösa får möjlighet att studera med förhöjt studiebidrag med målsättningen att få godkända gymnasiebetyg. För att komma till rätta med långtidsarbetslösheten avser regeringen att 2015 ta första steget för att avveckla sysselsättningsfasen (fas 3), bl.a. genom att extratjänster införs i välfärden. Regeringen avser att återkomma med ytterligare insatser för de människor som är långtidsarbetslösa. I syfte att skapa goda förutsättningar för ett modernt arbetsliv förstärker regeringen resurser. Särskilt viktigt är det att förebygga arbetsskador inom kvinnodominerade yrken. När det gäller nyanlända invandrares etablering klargör regeringen att den ämnar föra en kraftfull politik för att nyanlända invandrare snabbare ska etableras i arbets- och samhällslivet, exempelvis genom en satsning på flyktingguider och familjekontakter samt förbättrade möjligheter till validering av utbildning och kompetens. Även en höjning av ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen för ökad trygghet och omställningsförmåga tillhör de prioriterade satsningarna. Utgiftsutvecklingen för utgiftsområdena 13 och 14 Den beräknade utgiftsutvecklingen för utgiftsområdena 13 och 14 framgår av nedanstående tabell. Utgifter för utgiftsområdena 13 och 14 –2019 Källa: Prop. 2014/15:100. När det gäller volymförändringar inom utgiftsområde 13 redovisar regeringen bl.a. att antalet asylsökande i var det högsta sedan och att antalet asylsökande förväntas förbli högt under hela prognosperioden –2019. Regeringen konstaterar att situationen i och , och fortsatt svåra förhållanden i t.ex. , driver många människor på flykt. Till följd av det ökade antalet nyanlända beräknas ersättningar och insatser för etablering av nyanlända inom utgiftsområde 13 öka med ca . Utgifterna väntas därefter sjunka något . När det gäller volymförändringar inom utgiftsområde 14 anför regeringen att antalet arbetslösa väntas minska 2015–2018, vilket medför minskande utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska programmen. När det gäller förändringar till följd av beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder anför regeringen att reformer som rör bl.a. arbetslöshetsförsäkringen, extratjänster, traineejobb, utbildningskontrakt och Arbetsförmedlingens verksamhet beräknas innebära att utgifterna inom utgiftsområde 14 ökar med 2015, 2016 och 2017, jämfört med föregående år. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . I ett gemensamt avsnitt i respektive partimotion framför allianspartierna att det efter en lång och djup internationell lågkonjunktur nu märks en allt tydligare global konjunkturåterhämtning. Efter en period där svensk BNP-tillväxt främst drivits av inhemsk konsumtion är det av stor vikt att nu förmår dra nytta av återhämtningen som sker i omvärlden och att konkurrenskraften i exportindustrin understödjs. Allianspartierna hänvisar till ett flertal indikatorer för svensk ekonomi inom både byggindustrin, tillverkningsindustrin, de privata tjänstenäringarna och detaljhandeln som visar på en positiv utveckling. Indikatorer och utfall för arbetsmarknaden pekar också på att sysselsättningen fortsätter att öka. Anställningsplanerna och antalet nyanmälda lediga platser ligger på en hög nivå. På samma gång anser allianspartierna att regeringens åtgärder verkar i motsatt riktning. Den goda utvecklingen riskerar att bromsas av regeringens förslag i vårpropositionen, i kombination med de skattepolitiska prioriteringarna från budgetpropositionen 2015. Förslagen om att höja kostnader för att anställa både yngre och äldre riskerar att få betydande negativa effekter på sysselsättningen. Höjda inkomstskatter påverkar motivationen att arbeta. Detta är särskilt allvarligt menar allianspartierna då skatterna kombineras med kraftigt utbyggda bidragssystem som minskar incitamentet att gå från bidragsförsörjning till förvärvsarbete. I fråga om utgiftstakets nivåer motsätter sig allianspartierna den höjning som regeringen föreslår för perioden –2019. De anser att den inte är ansvarsfull eftersom ett sådant agerande bl.a. förutsätter ett kraftigt höjt skatteuttag för att balansera utgiftsökningarna. Och eftersom skattehöjningarna riskerar att slå mot jobb och företagande riskerar de att försämra ekonomiska utsikter. Dessutom har regeringen enligt allianspartierna överskattat den förstärkning av de offentliga finanserna som kan väntas av skattehöjningarna. Detta medför i sin tur att de utgiftsökningar som planeras blir underfinansieras . För egen del avser allianspartierna att fortsätta arbetet för att åstadkomma fler jobb. Målet är att över 5 miljoner människor ska ha ett arbete 2020. För att nå målet måste den jobbskapande politik som bedrivits förvaltas och utvecklas. Allianspartierna kommer tillsammans och var för sig att fortsatta att prioritera jobbpolitiken genom att utveckla åtgärder för lägre trösklar, bättre utbildning, en bättre fungerande arbetsmarknad och arbetsförmedling samt enklare omställning. tar i partimotion 2014/15:3088 av och på sig uppgiften att utveckla reformförslag så att människor och företag i en allt mer krävande omvärld kan lyckas bättre än . Fler i arbete är nödvändigt för ett starkare och målsättningen är att fler unga, utrikes födda, äldre och människor med funktionsnedsättning kommer i jobb. Inte minst till det så viktiga första jobbet vill skapa fler och enklare vägar. En väg att bygga vidare på är yrkesintroduktionsanställningar. Arbetsmarknadens parter är enligt partiet positiva till denna anställningsform som måste breddas till att även gälla långtidsarbetslösa och nyanlända. För att minska företagens osäkerhet kring att anställa personer som stått långt ifrån arbetsmarknaden föreslås s.k. matchningsanställningar. Den arbetssökande får en anställning hos ett rekryteringsföretag och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Rekryteringsföretaget har arbetsgivaransvaret men ska aktivt verka för att den arbetssökande får anställning hos annan arbetsgivare. För att stärka drivkrafterna för arbete högre upp i åldrarna föreslår en sänkning av skatten för att anställa personer . konstaterar i partimotion 2014/15:3091 av m.fl. att tre faktorer är centrala för en väl fungerande arbetsmarknad. Det är efterfrågan från växande företag, utbudet av arbetskraft och en välfungerande matchning mellan jobbsökare och jobbskapare som utgör den grund på vilken partiet vill bygga ett samhälle som låter människor, regioner och företag växa. måste sträva mot ett näringslivsklimat i världsklass. Alla former av reglering av arbetsmarknaden måste vägas mot risken att förlorar i entreprenörskap och företagande. avvisar regeringens skattehöjningar som man menar är ineffektiva. I motsats till regeringen vill partiet förstärka RUT-avdraget. Att satsa på RUT-sektorn ger många arbetslösa en chans att komma tillbaka, och föreslår att fler branscher ska ges bättre förutsättningar att skapa nya företag som i sin tur kan skapa nya jobb. vill också satsa på möjligheten att lära på jobbet, både för de som tar sitt första steg in på arbetsmarknaden och för de som länge varit utanför. Reformen med yrkesintroduktionsanställningar måste breddas så att den även inkluderar andra grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden, i första hand långtidsarbetslösa och nyanlända. Viktigt är också att även företag utan kollektivavtal kan komma i fråga när det gäller denna anställningsform När det gäller såväl trygghet som möjligheterna till flexibilitet på arbetsmarknaden anser att flera åtgärder måste vidtas för att systemet ska bli mer rättvist. Särskilt med tanke på de grupper som missgynnas med dagens arbetsrättsliga regler, unga och nyanlända, bör kompetens och inte anställningstid kunna gälla som grund för turordningsreglerna. På samma gång måste arbetslöshetsförsäkringen, för att den verkligen ska kunna fungera som en omställningsförsäkring, förstärkas genom att ersättningen höjs När det gäller Arbetsförmedlingens roll menar att särskilt arbetsförmedlingsverksamheten fungerar dåligt. För att finansiera alternativa förmedlingsaktörer föreslår att en jobbfixarpeng införs. Tanken är att jobbfixarpengen följer med den arbetssökande så att denna kan välja önskad förmedlare. anför i partimotion 2014/15:3087 av m.fl. att globaliseringen medför att svenska företag verkar i en miljö med allt tydligare global konkurrens. Detta är en utmaning bl.a. därför att nya segment av arbetsmarknaden påverkas och riskerar neddragningar. En utmaning för politiken på området är också det utanförskap som följer med att det finns många unga utan fullständig utbildning, personer med funktionsnedsättning och utrikes födda som står långt ifrån arbetsmarknaden. Enligt innebär den politik som regeringen aviserar att sysselsättningsuppgången dämpas och arbetskraftsutbudet trycks tillbaka. anser att den svenska arbetsmarknaden behöver bli mer flexibel. I fråga om arbetsrätten vill partiet att turordningsreglerna moderniseras för ökad rörlighet och trygghet. Utgångspunkten är att kompetens ersätter anställningstid som grund för turordning vid uppsägning. Vidare vill partiet införa en ny tidsbegränsad anställningsform, lärlingsanställningar, som ska kunna påbörjas under hela arbetslivet. Tanken är att kombinera en lägre lön med praktiska utbildningsmoment som i normalfallet övergår till en fast anställning. För att motverka en hög arbetslöshet i tider av låg efterfrågan på arbetskraft menar att det behövs en högre grad av grad av löneflexibilitet. Det är avgörande att anställningskostnaden i yrken med lägre förkunskapskrav inte ökar. Arbetsmarknadens parter har här ett huvudansvar men kommer i regeringsställning att verka för reformer som kan underlätta att avtal som inte pressar upp lägstalönerna. I tider där arbetslöshet är en reell risk för alla är det allvarligt att alltför få är medlemmar i en arbetslöshetskassa som kan ge trygghet under en omställningsprocess. Därför förespråkar partiet en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. vill man även höja nivån på taket i ersättningen. Partiet gör den sammantagna bedömningen att den offentligfinansiella effekten av de reformer som föreslås är försumbar. anser i partimotion 2014/15:3092 av m.fl. att regeringens relativa arbetslöshetsmål inte är särskilt konstruktivt och inte heller ett relevant mått för utvecklingen på arbetsmarknaden. Även om sysselsättningen bara har ökat med några få personer som 200 000 människor har tryckts ut från arbetskraften så har målet om lägst arbetslöshet i EU med största sannolikhet uppnåtts. Regeringens förslag till reformer på området förstärker enligt partiet denna förfelade inriktning. Förslagen om ökade ersättning till de som står utanför arbetsmarknaden, försämrade möjligheter att ta sig från sjukskrivning till arbete, ökade kostnader för att anställa såväl äldre som yngre medarbetare är enligt partiet reformer som direkt hotar att minska arbetsmarknadsdeltagandet. vill öka arbetskraftsdeltagandet och steg för steg hjälpa människor att komma närmare arbetsmarknaden. Särskilt de som står längst ifrån arbetsmarknaden behöver stöd. Partiet föreslår s.k. matchningsanställning, vilket innebär att den arbetssökande får en anställning hos ett av staten upphandlat rekryteringsföretag och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. För att det ska löna sig att gå från utanförskap till arbete vill utveckla och förstärka jobbskatteavdraget. För att ytterligare sänka trösklarna för de som långt ifrån arbetsmarknaden föreslår partiet ett s.k. nystartsavdrag – ett förstärkt jobbskatteavdrag för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete. För arbetslöshet får den enskilde två månaders förstärkt jobbskatteavdrag när denna börjar arbeta. Det förstärkta jobbskatteavdraget ges i maximalt . I motsats till regeringen vill partiet även förstärka RUT-avdraget. Att satsa på RUT-sektorn ger många arbetslösa en chans att komma tillbaka och Krisdemokraterna föreslår att fler typer av tjänster ges en lägre beskattning. Andra tidigare genomförda reformer som kan utvecklas är lärlingsanställningar och yrkesintroduktionsanställningar. anför i partimotion 2014/15:3090 av m.fl. att det ekonomiska läget utifrån ett BNP-perspektiv kan beskrivas i fortsatt positiva ordalag. Detta gäller dock inte arbetslösheten som riskerar stanna på oroväckande höga nivåer under hela den innevarande mandatperioden. En ljuspunkt är ändå att de äldres arbetskraftsdeltagande fortsätter att öka. Mot denna bakgrund är det enligt partiet synnerligen oklokt att som regeringen gör föreslå en straffbeskattning av äldre som väljer att stanna kvar på arbetsmarknaden. Partiet är också kritiskt till att regeringen vill slopa nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga. Reformen har förvisso varit dyr och ineffektiv, varför i stället vill rikta sänkningen till att gälla ett slopande av den allmänna löneavgiften för företag med upp till nio anställda. I fråga om arbetsmiljöområdet anser att förstärkningar bör göras . För att kontrollera att arbetsmiljölagstiftningen följs behöver anslag ökas så att fler arbetsplatsbesök kan genomföras. Förslag läggs även om ett arbetsmiljöbidrag riktat till företagen för att uppmuntra till ett aktivt arbete för en bättre arbetsmiljö. För att främja forskning på området vill partiet också inrätta ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen anser att den ska vara obligatorisk och utgöra en del av socialförsäkringssystemen. Försäkringens kvalifikationsvillkor bör dock behållas. Regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottet noterar att regeringen ser framtiden an med viss tillförsikt. Konjunkturläget i omvärlden ser ut att förstärkas, även om återhämtningen kommer att gå långsamt. Det finns också risk för en försämrad ekonomisk utveckling i euroområdet. Regeringen gör bedömningen att arbetslösheten kommer att minska i takt med att konjunkturåterhämtningen ökar efterfrågan på arbetskraft. Utskottet konstaterar att regeringens analys i huvudsak sammanfaller med de bedömningar som görs av flertalet prognosinstitut. som beskriver det som att den amerikanska konjunkturen kommer att stärkas och agera draglok för världsekonomin . För del har tillväxten varit oväntat stark . Det är både ökad tjänsteexport och inhemsk efterfrågan, främst hushållens konsumtion och bostadsinvesteringar, som driver på tillväxten. Utskottet instämmer i denna bedömning och noterar att indikatorer och utfall för arbetsmarknaden pekar på att sysselsättningen ökar . Enligt Arbetsförmedlingens senaste prognos planerar arbetsgivarna för fler anställda på både ett och . Sysselsättningsökningen beräknas 2015 till 46 000 personer och 2016 till 59 000 personer. Ett fortsatt stort inflöde till arbetskraften motverkar dock en tydlig nedgång i arbetslösheten . Den positiva prognos för den svenska konjunkturen och arbetsmarknaden som görs i propositionen är givetvis något som utskottet välkomnar. går det inte att komma ifrån att de grundläggande problemen i svensk ekonomi består. Utskottet delar regeringens bedömning att det finansiella sparandet tydligt har underskridit målet . Det finns därför enligt utskottet argument för att sparandet måste stärkas. Den fortsatt höga arbetslösheten gör det önskvärt att finanspolitiken understödjer konjunkturåterhämtningen, t.ex. genom ökade offentliga investeringar som bidrar till att pressa ned arbetslösheten. Särskilt för vissa grupper har långtidsarbetslösheten bitit sig fast, vilket medför att de står långt ifrån arbetsmarknaden. Och inte minst för dessa, de långtidsarbetslösa, ungdomarna, personer med funktionsnedsättning och nyanlända invandrare, gäller det att vända trenden och vidta kraftfulla åtgärder för att minska arbetslösheten. Det är också så att till följd av bl.a. globalisering och teknikutveckling står arbetsmarknaden inför omvälvande förändringar. Utskottet inser att det finns stora utmaningar på det arbetsmarknadspolitiska området. Sammantaget innebär detta att utskottet delar regeringens bedömning att det inte är lämpligt att bedriva en kraftigt åtstramande politik . Återgången till målnivån för det offentliga sparandet bör ske i en takt som grundar sig på en samlad bedömning utifrån stabiliserings-, fördelnings- och strukturpolitiska utgångspunkter. Under den tidigare regeringen genomfördes omfattande skattesänkningar . För de grupper som verkligen skulle ha behövt hjälp in på arbetsmarknaden har denna politik inte fått avsett resultat i form av fler jobb och ökad sysselsättning. Utskottet konstaterar att till följd av beslut att rösta för ett annat förslag till budget än regeringens har en offensiv arbetsmarknads- och arbetslivspolitik ännu inte på allvar kunnat bedrivas. Utskottet anser därför att det är mer än välkommet att regeringen återkommer med viktiga reformer som kan sjösättas. Traineejobb, utbildningskontrakt, extratjänster och en förbättrad validering av examina och kompetens är några av de insatser som enligt utskottet kan komma till rätta med ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten och bidra till att nyanlända invandrare snabbt kommer ut på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar att regeringen i sitt arbete vägleds av målet att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att 2020 har lägst arbetslöshet i EU. Utskottet noterar med tillfredsställelse att målet ska nås genom ökad sysselsättning. Det är avgörande för en god ekonomisk utveckling och utgör grunden för ett som håller ihop. Utskottet, som ser framtiden an med tillförsikt, ställer sig bakom regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Utgiftsutvecklingen för utgiftsområdena 13 och 14 När det gäller utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet kan utskottet konstatera att antalet nya asylsökande förväntas förbli högt under hela prognosperioden –2019. Som ett resultat av detta kommer kostnaderna för etableringsinsatser att öka. Utskottet anser att det är viktigt att tar sitt ansvar för att hjälpa människor som flyr undan krig och umbäranden. Lika viktigt är att tar väl vara på den potential som nyanlända invandrare utgör och på bästa sätt göra det lättare för dem att snabbt etablera sig i det svenska samhället och på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att den sysselsättningsökning som skett till stor del utgjorts av utrikes födda. Utskottet vill understryka att en fortsatt förbättrad etablering av nyanlända är grundläggande för att vi ska kunna ta till vara den resurs som de utgör på den svenska arbetsmarknaden, inte minst mot bakgrund av den demografiska utvecklingen . När det gäller utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 14 noterar utskottet att bl.a. höjningen av nivåerna i arbetslöshetsförsäkringen kommer att medföra ökade kostnader under hela prognosperioden –2019. I reala termer har ersättningen sjunkit , bl.a. som en konsekvens av ett antal försämringar under den tidigare regeringen, vilket innebär att försäkringen är ett mycket dåligt skydd vid arbetslöshet. För att försäkringen ska fungera som den omställningsförsäkring den är tänkt att vara måste både taket och grundbeloppet höjas, varför utskottet välkomnar regeringens förslag. En minskning av arbetslösheten kommer på samma gång att medföra minskade utgifter för arbetslöshetsförsäkringen.