yttr · H305SkU1y · 2015-11-11 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionsförslagen om avslag på förslagen om ändrad drivmedelsbeskattning och indexomräkning. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 3 (C) och 5 (KD). Det har i olika sammanhang aktualiserats om skattesatserna på energiområdet, utöver omräkningen utifrån den allmänna prisutvecklingen i form av historiska förändringar i KPI, även bör räknas om med hänsyn till reala inkomstökningar (BNP-utvecklingen). Denna fråga har bl.a. behandlats av Klimatberedningen (se SOU 2008:24 s. 294) och av Utredningen om fossilfri fordonstrafik (se SOU 2013:84 s. 619). Enligt det nuvarande regelverket räknas skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster om med hänsyn till KPI-utvecklingen med ett till att korrigera för att inkomsterna utvecklas i snabbare takt än KPI. utvecklingen plus antas approximativt motsvara inkomst- Regeringen föreslår (punkt 19) att indexomräkningen av energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen görs genom ändringar av skattesatserna i lagen om skatt på energi, LSE. Omräkningen ska grunda sig på faktiska förändringar i konsumentprisindex (KPI) mellan . och framåt ska en omräkning av skattebeloppen för de fossila bränslena göras genom en förordning som utfärdas av regeringen med stöd av bestämmelser i . I dessa fall ska beräkningarna grunda sig på faktiska förändringar i konsumentprisindex för samtliga fossila bränslen. För bensin och dieselbränsle ska även en omräkning av skattesatserna som beaktar utvecklingen av bruttonationalprodukten (BNP) göras. Detta ska ske genom ett schabloniserat tillägg av till KPI-omräkningen. Denna tillkommande omräkning ska göras av såväl energiskatten som koldioxidskatten, men uttryckas som en höjning av enbart energiskatten. Regeringen bedömer att de senaste årens utveckling av BNP är en av de faktorer som bör beaktas vid beräkningen av omfattningen av de höjningar av energiskatten på bensin och dieselbränsle som föreslås . Den årliga omräkningen av skattesatserna på energiområdet med hänsyn till KPI-utvecklingen bör behållas. Den säkerställer på ett lämpligt sätt att skattesatserna realvärdesäkras. KPI-omräkningen bör, såsom , ske genom en förordning som utfärdas av regeringen med stöd av bestämmelser i . I budgetpropositionen föreslås dock ändringar av energiskattesatserna på bensin och dieselbränsle. Av praktiska skäl är det därför lämpligt att KPI- omräkningen av energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen görs genom ändringar av skattesatserna i 2 kap. 1 § LSE. KPI-omräkningen grundar sig på faktiska förändringar i KPI mellan . Omräkningen baseras skattesatser för fossila bränslen och görs utöver de tillkommande föreslagna ändringarna av energiskattesatserna på bensin och dieselbränsle. Index har minskat . En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på bränslen i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. Eftersom skattesatserna genom förslag i propositionen omräknas utifrån faktiska KPI-förändringar fram t.o.m. , föreslås att den KPI-omräkning som ska göras flyttas fram och görs först inför och följande kalenderår. Omräkningen grundar sig då på förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Det finns anledning att ändra konstruktionen av den årliga omräkningen i syfte att i högre grad än förena den med en långsiktig miljöskattepolitik. Det är därför angeläget att öka den styrande effekten av energi- och koldioxidskatterna och förbättra möjligheterna för att på ett kostnadseffektivt sätt uppfylla den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och visionen om att nettoutsläpp av växthusgaser ska vara noll 2050. har ökningen av KPI varit måttlig, medan tillväxten i och de reala inkomstökningarna i samhället varit betydligt högre. Det huvudsakliga ekonomiska styrmedlet för att nå utsläppsminskningar utanför handelssystemet är koldioxidskatten. I syfte att spegla en hög ambitionsnivå i klimatarbetet och ge en långsiktig signal om vikten av att minska utsläppen av växthusgaser och även bidra till en effektivare energianvändning bör, utöver KPI-utvecklingen, en årlig omräkning som beaktar BNP-utveck- lingen göras av energi- och koldioxidskattesatserna på bensin och dieselbränsle. Härigenom skapas ökade förutsättningar för att stegvis öka omställningstrycket i transportsektorn från användning av bensin och dieselbränsle till andra alternativ som bidrar till minskade växthusgasutsläpp. föreslår i partimotion 2015/16:3043 av m.fl. yrkande 14 i denna del att förslaget om ändrad beskattning av drivmedel ska avslås. föreslår i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkande 33 att förslaget om indexuppräkning av bensin- och dieselskatten ska avslås. föreslår i partimotion 2015/16:2512 av m.fl. yrkande 20 att förslaget om indexuppräkning av bensin- och dieselskatten ska avslås. I motion 2015/16:2522 av (M) avvisas regeringens förslag om en ny indexuppräkning på bensin- och dieselskatten. I motion 2015/16:1067 av (M) yrkande 3 säger motionären nej till höjda drivmedelsskatter och indexering. Utskottet anser i likhet med regeringen att den årliga omräkningen av skattesatserna på energiområdet med hänsyn till KPI-utvecklingen bör behållas eftersom den på ett lämpligt sätt säkerställer att skattesatserna realvärdesäkras. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att det finns skäl att ändra konstruktionen genom att beakta även BNP-utvecklingen. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motions- Ökad befrielse från koldioxidskatt för dieselbränsle i jordbruks- och skogsbruksmaskiner Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ökad befrielse från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna. Utskottet avstyrker motionsförslagen om ytterligare nedsättning av dieselskatten i dessa sektorer. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD) och 3 (C). Regeringen föreslår (punkt 19) att befrielsen från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna ökas från per liter till per liter. För perioden t.o.m. ökas befrielsen med ytterligare per liter till per liter. Med hänsyn till den utsatta konkurrenssituation som det svenska jord- och skogsbruket befinner sig i bör näringarna kompenseras fullt ut för den höjning av energiskatten på dieselbränsle som görs 2016. Det bör ske genom att den nuvarande befrielsen från en viss del av koldioxidskatten på sådant bränsle i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna ökas med motsvarande belopp som energiskatten på dieselbränsle ökas med, dvs. per liter, eller från till per liter. En ytterligare befrielse från koldioxidskatt, utöver den ökade befrielse som föreslås för att kompensera för energiskattehöjningen på dieselbränsle, bör vara temporär t.o.m. . Regeringen föreslår därför att befrielsen från koldioxidskatt höjs med ytterligare per liter och således kommer att uppgå till per liter för dieselbränsle som förbrukas t.o.m. . Den höjda energiskatten på bensin och dieselbränsle bedöms öka skatteintäkterna med 2016. Den föreslagna höjningen av energiskatten på dieselbränsle skulle innebära att nettoskatten för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner kommer att öka. Den ökade kostnaden för jord- och skogsbruket som följer av den höjda energiskatten på dieselbränsle kompenseras dock genom att nedsättningen av koldioxidskatten ökar i motsvarande grad. Denna kompensation medför att skatteintäkterna minskar med 2016 och åren därefter. Utöver detta föreslås en temporär nedsättning av koldioxidskatten för dieselbränsle som förbrukas i jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner, vilket medför minskade skatteintäkter med ytterligare –2018. Skatteintäkterna bedöms öka med 2016 genom den höjda energiskatten på biodrivmedel. Av de ökade skatteintäkterna från energiskatt på biodrivmedel 2016 härrör från det åtgärdande av överkompensation som föreslås i propositionen Höständringsbudget . Förslaget att åtgärda överkompensationen på hög- och låginblandad etanol föreslås i propositionen Höständringsbudget träda i kraft . Skatteintäkterna förväntas med anledning av detta förslag öka med ca 2015. Förslaget om en tillkommande omräkning av punktskatten på bensin och dieselbränsle som beaktar utvecklingen av BNP bedöms preliminärt öka skatteintäkterna med 2017, ytterligare 2018 och ytterligare 2019. Den slopade begränsningen av skattebefrielsen för låginblandad FAME och etanol upp till 5 volymprocent bedöms inte ha några offentligfinansiella effekter . Regeringen kommer att följa utvecklingen inom ramen för sin ordinarie prognosverksamhet över de totala skatteintäkterna, men bedömer att det vid beräkningen av den offentligfinansiella effekten inte finns tillräckliga skäl att frångå beräkningskonventionerna och deras antagande om fasta volymer för åren efter ikraftträdandet. Förslagen bedöms sammantaget öka skatteintäkterna med 2016. föreslår i partimotion 2015/16:3043 av m.fl. yrkande 14 en tillfällig ytterligare nedsättning av skatten på diesel för jordbruket om per liter i syfte att stärka jordbrukets och skogsbrukets konkurrenskraft. En satsning på 2016–2018 görs på en tillfällig nedsättning. föreslår i partimotion 2015/16:761 av m.fl. yrkande 4 i denna del att skatten på diesel för lant- och skogsbruket sänks till den nivå som råder i , dvs. Svenska bönder konkurrerar på samma marknad som danska bönder, och det är rimligt att skattenivån är densamma. föreslår i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkande 5 i denna del en återbetalning av dieselskatten på totalt , dvs. mer än regeringens förslag –2018 och mer 2019. Regeringens svar på krisen har bestått dels av kreditgarantier som såväl lantbrukare som banker dömt ut, dels av en marginell nedsättning av dieselskatten som alla intressenter anser vara för liten. Utskottet delar regeringens bedömning att den utsatta konkurrenssituation som det svenska jord- och skogsbruket befinner sig i medför att näringarna i dess helhet bör kompenseras för den höjning som görs av energiskatten på dieselbränsle 2016. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag att öka befrielsen från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna. Utskottet tillstyrker av samma skäl regeringens förslag om en ytterligare befrielse från koldioxidskatt t.o.m. i syfte att kompensera för energiskattehöjningen på dieselbränsle. Utskottet avstyrker därför motionsförslagen om ytterligare nedsättning respektive återbetalning av skatt på diesel. Höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom vissa sektorer Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en stegvis höjning till den generella skattenivån av koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industri- och kraftvärmeanläggningar utanför handelssystemet samt inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna. Utskottet tillstyrker vidare ett förslag om ökad skattebefrielse för dieselbränsle som används i arbetsfordon i gruvindustriell verksamhet och avstyrker motionsförslagen om att slopa nedsättningen av koldioxidskatten för diesel i gruvindustriell verksamhet. Jämför avvikande meningarna 3 (C), 4 (FP) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 19) att koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industri- och kraftvärmeanläggningar utanför handelssystemet samt inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna höjs till den generella skattenivån 2018. Ett första steg, från dagens till av den generella skattenivån, tas . Den särskilda möjlighet till återbetalning av koldioxidskatten som gäller för den som begränsat utsläpp av koldioxid i samband med förbrukningen av visst bränsle slopas. Energiskattebefrielsen för dieselbränsle som används i arbetsfordon i gruvindustriell verksamhet ökas från av energiskatten på dieselbränsle. tas en lägre energiskatt och en lägre koldioxidskatt ut för bränslen som förbrukas för uppvärmning och drift av stationära motorer vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter (handelssystemet), värmeproduktion i kraftvärme-anlägg- ningar utanför handelssystemet samt i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheter. De lägre skatterna har ansetts motiverade av risken att produktion som genererar utsläpp av växthusgaser inom dessa sektorer flyttas ut från , s.k. koldioxidläckage. De lägre skatterna uppnås genom procentuell befrielse och medför att beskattningen för de aktuella användningsändamålen understiger den generella koldioxidskattenivån. För att i högre grad iaktta principen om att förorenaren ska betala anser regeringen att undantagen från den generella koldioxidskattenivån bör minskas. Den koldioxidskatt som gäller för förbrukning av uppvärmningsbränslen och drift av stationära motorer utanför handelssystemet bör så långt som möjligt uppgå till den generella nivån för att eftersträva ett enhetligt koldioxidskattepris utanför handelssystemet och därigenom uppnå en högre grad av kostnadseffektivitet. Mot bakgrund av de befintliga möjligheterna till byte av uppvärmningsform och effektivisering bedömer regeringen att risken för koldioxidläckage nu inte är så stor att det ska anses motiverat att fortsatt undanta anläggningarna utanför handelssystemet från den generella koldioxidskattenivån. Regeringen föreslår därför att nedsättningarna av koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industri- och kraftvärmeanläggningar utanför handelssystemet samt inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna slopas. Den höjda koldioxidskattenivån bör dock fasas in stegvis. Ett första steg, som innebär en höjning från dagens till av den generella koldioxidskattenivån, föreslås därför tas , medan ett helt slopande av nedsättningen av koldioxidskatten för de aktuella sektorerna bör ske först . Det stegvisa införandet ger de berörda företagen mer tid att ställa om till en energianvändning som ger mindre utsläpp av fossil koldioxid. I propositionen föreslås en höjning av energiskatten på dieselbränsle. Den procentuella energiskattebefrielsen för dieselbränsle som används i vissa fordon inom gruvindustriell verksamhet bör justeras i syfte att säkerställa att energiskatten även efter den generella skattehöjningen motsvarar energiskatten på eldningsolja som används av industrin utanför handelssystemet. Regeringen föreslår därför att den procentuella befrielsen från energiskatt ska ökas från av energiskatten på dieselbränsle. För att ytterligare förstärka miljöstyrningen och förenkla skattesystemet föreslår regeringen även att den särskilda återbetalningsmöjlighet som gäller för den som begränsat utsläpp av koldioxid i samband med förbrukningen av visst bränsle slopas. Möjligheten till återbetalning är tillgänglig för förbrukning av fossilt bränsle och reducerar koldioxidskatten vid användningen av fossilt bränsle. Fossila bränslen blir på så sätt billigare och miljöstyrningen mot ökad andel förnybara bränslen försvåras. De lägre energi- och koldioxidskattenivåerna för bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industri- och kraftvärmeanläggningar utanför handelssystemet har anmälts som statligt stöd under den tidigare all- Genom att nedsättningen av koldioxid- skatten slopas minskar stödet och omfattar endast nedsättningen Vid slopade nedsättningar för uppvärmningsbränslen inom jordbruket, skogs- bruket och vattenbruket samt inom industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, det s.k. handelssystemet, bedöms skatteintäkterna öka med jämfört med nuvarande nedsättning. Dessa intäkter har beaktats i den budget som har beslutat. Av de ökade skatteintäkterna bedöms Förslaget om höjd koldioxidskatt för uppvärmnings- bränslen inom vissa sektorer har dock justerats till ett stegvis slopande. höjning från dagens till av den generella koldioxid- skattenivån som sker 2016 bedöms, jämfört med den budget som har beslutat, minska skatteintäkterna med 2016 föreslår i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkande 16 att skattebefrielsen från energiskatt för fordon inom gruvindustriell verksamhet om ska utgå. I kombination med förslaget att nedsättningen av koldioxidskatt för diesel i samma verksamhet slopas helt kommer subventionen av fossila bränslen att minska med 230–. föreslår i partimotion 2015/16:3244 av m.fl. yrkande 5 i denna del att nedsättningen av energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet slopas. Det är av likformighetsskäl rimligt att gruvindustrin möter liknande skatteregler som den övriga industrin. Intäkterna beräknas öka med 2016. förslår i partimotion 2015/16:2512 av m.fl. yrkande 5 i denna del att nedsättningen av koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet i nästa steg slopas helt och att energiskattebefrielsen för berörda fordonstyper tas bort. Förändringarna beräknas innebära ökade skatteintäkter på . I kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 8 föreslås att nedsättningen av koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet i nästa steg slopas helt och att energiskattebefrielsen för samma fordonstyp tas bort. Förändringarna beräknas innebära ökade skatteintäkter på . Regeringen bedömer att mot bakgrund av de befintliga möjligheterna till byte av uppvärmningsform och effektivisering är risken för koldioxidläckage nu inte så stor att det kan anses motiverat att fortsatt undanta anläggningarna utanför handelssystemet från den generella koldioxidskattenivån. Infasningen bör dock ske stegvis i syfte att ge de berörda företagen mer tid att ställa om till en energianvändning som ger mindre utsläpp av fossil koldioxid. För att ytterligare förstärka miljöstyrningen och förenkla skattesystemet bör vidare den särskilda återbetalningsmöjlighet som gäller för den som begränsat utsläpp av koldioxid i samband med förbrukningen av visst bränsle slopas. Slutligen bör den procentuella energiskattebefrielsen för dieselbränsle som används i vissa fordon inom gruvindustriell verksamhet justeras i syfte att säkerställa att energiskatten även efter den generella skattehöjningen motsvarar energiskatten på eldningsolja som används av industrin utanför handelssystemet. Utskottet delar regeringens bedömning och tillstyrker förslaget i dess helhet. Motionsförslagen om slopad befrielse från koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet avstyrks därmed. Förändrat undantag från skatteplikt för elektrisk kraft m.m. Utskottets förslag och bedömning i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att begränsa och samordna de särskilda reglerna om skattefrihet för elektrisk kraft som producerats i bl.a. vindkraftverk med regler för annan elproduktion som den begränsning som innebär att undantaget inte gäller den som yrkesmässigt levererar elektrisk kraft slopas. Utskottet delar regeringens bedömning att förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi bör ses över. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att skatten på förnybar elproduktion inte ska höjas. Jämför avvikande meningar 2 (SD) och 3 (C). Regeringen föreslår (punkt 19) att dagens särskilda regler om skattefrihet för elektrisk kraft som producerats i bl.a. vindkraftverk begränsas och samordnas med regler för annan elproduktion. slopas den begränsning som innebär att undantaget inte gäller den som yrkesmässigt levererar elektrisk kraft. Undantag från skatteplikt ska gälla för elektrisk kraft som framställts – i en anläggning av mindre installerad generatoreffekt än 50 kW –av en producent som förfogar över en sammanlagd installerad generatoreffekt av mindre än 50 kW –som inte har överförts till ett ledningsnät som omfattas av nätkoncession som meddelats med stöd av 2 kap. ellagen. Vad som ovan avses med installerad generatoreffekt om 50 kW ska för elektrisk kraft som framställs från –vind eller vågor, motsvaras av 125 kW installerad generatoreffekt –sol, motsvaras av 255 kW installerad toppeffekt –annan energikälla utan generator, motsvaras av 50 kW installerad effekt. När elektrisk kraft framställs från olika källor ska de installerade effekterna läggas samman. Regeringen bedömer att man avser att se över förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi, i synnerhet den el som produceras och förbrukas bakom en och samma anslutningspunkt eller på en och samma fastighet, och där den elektriska kraften är skattepliktig med anledning av att den produceras i en anläggning som ensam eller tillsammans med andra anläggningar överstiger de föreslagna effektgränserna. Undantaget från skatteplikt kom ursprungligen till av administrativa skäl och har inte varit avsett att utgöra ett finansiellt stödsystem för elproduktion från förnybara källor. Produktion av förnybar elektrisk kraft gynnas i stället i första hand av det gemensamma elcertifikatssystemet med som säkerställer att det uppsatta målet för systemet uppfylls. Den ambitionshöjning i elcertifikatssystemet som följer av det avtal som träffats mellan och är avhängig av att beslutar om begränsning av undantaget från skatteplikt i enlighet med regeringens förslag. Det nuvarande undantaget från skatteplikt är kopplat till om den aktör som producerar den elektriska kraften yrkesmässigt levererar elektrisk kraft eller inte. Om elproducenten yrkesmässigt levererar elektrisk kraft är denne utestängd från skattebefrielsen. Det betyder att en mikroproducent av förnybar elektrisk kraft kan bli utestängd från skattefrihet för hela sin produktion, dvs. även för den del som används för eget bruk, om denne yrkesmässigt levererar någon elektrisk kraft. För frågan om leverans ska anses föreligga har det varit avgörande om producenten överlåter elkraften till någon annan genom försäljning eller genom annat avtal om överlåtelse. Frågan om huruvida en leverans är yrkesmässig beror bl.a. på i vilken form producenten bedriver sin verksamhet. Det kan ifrågasättas om det är lämpligt att skatteplikten är beroende av en producents organisationsform eller av utformningen av avtal mellan två parter eftersom det gör det möjligt för vissa elproducenter att välja om deras elproduktion ska vara skattepliktig eller skattefri. Det är inte heller ovanligt att ekonomiska föreningar säljer elektrisk kraft till medlemmar, elhandelsbolag eller andra utan att vara medvetna om att den som yrkesmässigt levererar elektrisk kraft inte omfattas av dagens undantag från skatteplikt för egenproducerad elektrisk kraft samt dessutom är skattskyldig för energiskatt på elektrisk kraft. Även om huvudregeln i såväl lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, som energiskattedirektivet är att all elektrisk kraft ska beskattas kan det trots detta av administrativa skäl anses vara motiverat med ett undantag från skatteplikt för mindre anläggningar, med beaktande av systemets art och natur och den administrativa bördan för enskilda aktörer och myndigheter i relation till skatteuppbörden. Mot denna bakgrund bör omfattningen av det befintliga undantaget från skatteplikt begränsas. Begränsningen innebär även att villkoren i avtalet med om en ambitionshöjning i elcertifikatsystemet respekteras. Av administrativa skäl finns det dock anledning att undanta produktion av små volymer av elektrisk kraft från beskattning. Genom ett undantag kan den administrativa bördan för såväl små företag som enskilda hushåll hållas nere som beskattningsmyndighetens hantering underlättas och ett framtida omotiverat högt skattebortfall kan förebyggas. En sådan administrativ gräns bör utformas så att den omfattar undantag för elektrisk kraft som framställts i små kraftverk som beskattningsmyndigheten har svårigheter att finna och för vilka kostnaderna för administrationen vida överstiger den skatteuppbörd som en beskattning skulle lett till.