yttr · H205FiU4y · 2015-04-16 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2014/15:65 Verksamheten i Europeiska unionen och följdmotionen som väckts med anledning av den i de delar som berör utskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör utskottets beredningsområde och över motion 2014/15:3044 av och (båda SD) yrkandena 3‒5, 27‒29 och 32. Utskottet anser inte att något initiativ är nödvändigt med anledning av de motionsyrkanden som väckts inom utskottets beredningsområde. Yrkandena bör därför avstyrkas. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen , i enlighet med 9 kap. 21 § riksdagsordningen. Skrivelsen tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. beredningsområde berörs främst av följande avsnitt i skrivelsen: • 2020-strategin och den europeiska terminen (s. • Ekonomi och finans (s. • Finansmarknaden (s. • Skatt på finansiella transaktioner (s. 118) • EU:s budget (s. • Skydd av EU:s finansiella intressen (s. • Statistik (s. • Offentlig upphandling (s. 185). hölls det val till , en ny kommission tillsattes, fick en ny permanent ordförande och en ny hög representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik utnämndes. Detta präglade samarbetet . Regeringen skriver inledningsvis att den ekonomiska krisen och beslut om hur den ska hanteras har inneburit svåra prövningar för flera medlemsstater. Den demokratiska legitimiteten för EU:s handlande har ibland ifrågasatts, vilket har bidragit till ett minskat förtroende. Europeiska rådets arbete har i hög utsträckning varit inriktat på akut finansiell eller ekonomisk krishantering snarare än diskussioner om unionens allmänna politiska riktlinjer och prioriteringar. kunde man märka en viss stabilisering av det ekonomiska läget i , men det kvarstår betydande ekonomiska och finansiella svårigheter med bl.a. hög arbetslöshet. Med anledning av den svaga återhämtningen hamnade diskussionen om åtgärder för att öka tillväxt och sysselsättning i EU i fokus , och då särskilt behovet av ökade investeringar. Regeringen anser att långsiktigt hållbara offentliga finanser är en förutsättning för tillväxt, men att det är angeläget att öka privata och offentliga investeringar. presenterade den nya kommissionen tankar om en investeringsplan för att öka investeringarna i EU, för att på så sätt skapa sysselsättning, skynda på den ekonomiska återhämtningen och stärka konkurrenskraften. Planen välkomnades på stats- och regeringschefernas möte , och dess genomförande kommer förmodligen att dominera EU-arbetet i inledningen av 2015. 2020-strategin och den europeiska terminen 2020 är EU:s gemensamma strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Genom 2020-strategin och den europeiska terminen lyftes även behovet av strukturreformer på medlemsstatsnivå fram. har regeringen förespråkat ett ambitiöst genomförande av 2020-strategin, bl.a. inom ramen för den europeiska terminen. Vidare har regeringen välkomnat den översyn av 2020 som pågått . En viktig utgångspunkt för regeringen i översynen har varit att EU även i fortsättningen behöver en gemensam och ambitiös strategi för att stärka EU:s konkurrenskraft, uppnå långsiktigt hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i hela EU. Kommissionen presenterade ett meddelande om 2020 med en lägesbeskrivning av strategin och hur genomförandet av den ligger till i förhållande till dess övergripande syfte och målsättningar. Inom ramen för den fjärde europeiska terminen antog rådet fyra landspecifika rekommendationer för om genomförandet av 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. Regeringen välkomnade de landspecifika rekommendationerna och vill att de fortsätter vara icke bindande. I den årliga tillväxtrapporten redovisar kommissionen sina prioriteringar inom den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . Där föreslås ett integrerat förhållningssätt baserat på tre huvudlinjer: stimulans till investeringar, en förnyad vilja till strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik. Regeringen beklagar att kommissionen inte lyft fram kvinnors förvärvsfrekvens som en viktig tillväxtfaktor. Diskussioner om balansen mellan offensiva satsningar på investeringar och en ansvarsfull finanspolitik kommer att fortsätta framöver, tror regeringen. I motion 2014/15:3044 yrkande 3 föreslår och (båda SD) att regeringen ska verka för att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen. Motionärerna framhåller att det, även om 2020-målen i sig är sympatiska, finns anledning att ifrågasätta om EU ska fungera genom gemensamma mål som omvandlas till en harmoniserad strategi som i sin tur omvandlas till EU:s gemensamma rekommendationer om reformer i medlemsstaterna. föreslår kommissionen att ett helhetsgrepp om EU:s ekonomi tas med hjälp av tre huvudlinjer. Motionärerna ifrågasätter nyttan med detta och menar att de problem som finns i respektive medlemsstat behöver lösas på nationell nivå för att ge bäst effekt. I motion 2014/15:3044 yrkande 4 föreslår och (båda SD) att regeringen ska verka för att inte ska delta i den europeiska planeringsterminen. Regeringen bör verka för att den europeiska planeringsterminen endast ska omfatta de länder som omfattas av stödprogram eller ingår i , anser de. Från att ha varit ett i huvudsak makroekonomiskt verktyg inkluderar terminen numera även rättspolitiska och sociala frågor som förvisso anknyter till finanspolitiska utgifter, men som knappast förväntades ingå i kommissionens granskning från början. I motion 2014/15:3044 yrkande 5 föreslår och (båda SD) att regeringen för ska presentera ett förslag till ett nationellt reformprogram genom en särskild skrivelse. De nationella reformprogrammen är av stor betydelse för att EU ska kunna utöva inflytande över en medlemsstats finanspolitik. När kommissionen gör analyser av medlemsstaternas ekonomi inom ramen för den europeiska planeringsterminen beaktas inte bara programmets relevans för hållbarheten i finanspolitiken utan också i vilken mån och riktlinjer har iakttagits. Motionärerna framhåller att det är av avgörande vikt att regeringens förslag till nationella reformprogram tillställs i en särskild skrivelse, så att de medborgare och partier som är EU-skeptiska ska kunna ta del av och bilda opinion om hur EU påverkar medlemsstaterna och vilka krav EU bör kunna ställa på en medlemsstat. Den europeiska planeringsterminen i I enlighet med den europeiska planeringsterminen ska medlemsstaterna skicka in nationella reformprogram till kommissionen där man redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. nationella reformprogram skickades in . I programmet redogörs för regeringens förslag till åtgärder i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition. informerade statssekreterarna finansutskottet om konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. informerade , generaldirektör i Europeiska kommissionen, utskottet om de landspecifika rekommendationerna till inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Dagen innan inkom kommissionens rekommendation till rådets rekommendation om nationella reformprogram , med avgivande av rådets yttrande om konvergensprogram . Det ekonomiska samarbetet inom EU sker genom samordning av den ekonomiska politiken och gemensamma finansieringsinstrument. Det syftar bl.a. till att understödja ekonomisk tillväxt, hög sysselsättning och hög konkurrenskraft. Regeringen skriver att den ekonomiska och finansiella krisen nådde ett mindre akut skede men att tillväxten var svag och att många länder ännu har stora utmaningar med att stärka de offentliga finanserna och höja tillväxten. har bl.a. rekapitalisering av finansiella institutioner inom ramen för den europeiska stabilitetsmekanismen diskuterats. Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) är permanenta stabilitetsmekanism. Den tillfälliga stabilitetsmekanismen Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) stängdes för nya ekonomiska anpassningsprogram , i enlighet med tidigare beslut. Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), som samtliga EU-länder står bakom, används för programmen till och , men används i och med etablerandet av ESM inte för nya program. nådde en överenskommelse om inrättandet av ett stödinstrument för direktrekapitalisering av finansiella institutioner inom ramen för ESM. Reformering av den ekonomiska och monetära unionen Inför Europeiska rådets möte fördes en diskussion om vissa långtgående förslag inriktade på en centralisering av beslutsfattandet om den ekonomiska politiken. Förslagen baserades på en rapport från Europeiska rådets ordförande och ett meddelande från kommissionen, En plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union. beslutade emellertid att lägga de mest långtgående förslagen åt sidan. På eurotoppmötet kom man överens om fortsatt arbete med att utveckla mekanismer för starkare ekonomisk samordning i eurozonen. Arbetet leds av ordföranden för , kommissionen, respektive (). En rapport om en ytterligare fördjupning av EMU väntas . I motion 2014/15:3044 yrkande 27 föreslår och (båda SD) att regeringen ska verka för att får ett formellt undantag från att införa euron som valuta i likhet med och . Motionärerna är skeptiska till fördragsändringen som ligger till grund för att ESM ska ersätta EFSM och EFSF och därefter fungera som permanent stabilitetsmekanism för . Fördragsändringen berör huvudsakligen EMU-området, men relevansen för del bör likväl framhållas. har i enlighet med nuvarande förordning och i enlighet med medlemskap i en formell och legal skyldighet att gå med i det tredje steget i EMU och införa euron som valuta. Till skillnad från exempelvis och har vi inget formellt undantag från detta. I motionen framhålls att det rimliga för svensk del är att förhandlar fram ett formellt undantag från att införa euron som valuta. justerade utskottet betänkande 2011/12:FiU40 Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget – stabilitetsmekanism för euroländer (prop. 2011/12:66). Utskottet noterade i betänkandet att ESM ska ersätta EFSM och EFSF, för att kunna ge externt finansiellt stöd till euroområdets medlemsstater. EFSM kommer att bli en temporär krislösningsåtgärd och fasas ut efter hand som dess åtaganden löses och ESM kommer att kunna erbjuda ett tillräckligt krisstöd. Det fanns därför, enligt utskottets mening, inte skäl att genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att agera för att avskaffa EFSM. godkände för del fördragsändringen (rskr. 2011/12:236). och utrikesutskottet yttrade sig i ärendet. har tidigare behandlat förslag om ett svenskt formellt undantag från valutaunionen, bl.a. i ovannämnda betänkande 2011/12:FiU40, och i betänkande 2012/13:FiU28 Fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen. Utskottet stod i det senare betänkandet fast vid sin tidigare bedömning att inte behöver ett formellt undantag från valutaunionen. hållning till valutaunionen grundas på beslut enligt betänkande 1997/98:FiU9 och den ekonomiska och monetära unionen (prop. 1997/98:25). Beslutet innebär att inte deltar i valutaunionen från början och att frågan om ett senare deltagande ska underställas svenska folket för prövning med slutligt beslut av . justerade utskottet granskningsutlåtande /13:FiU29 Granskning av meddelande om en plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union. Utskottet konstaterade då att kommissionens plan innebär en betydande centralisering av den ekonomiska politiken i EU. Det är en mycket oroande utveckling, menade utskottet, och underströk betydelsen av en bred debatt och om de nationella parlamentens centrala roll i den fortsatta behandlingen. informerade statssekreterare utskottet om det ekonomiska läget i EU och kommissionens investeringsplan. Arbetet inom finansmarknadsområdet syftar till att säkerställa ett stabilt finansiellt system och en väl fungerande finansmarknad. Den höga regleringstakt som präglat området var enligt regeringen fortsatt hög . Kommissionen har presenterat flera nya regleringsförslag, däribland en förordning om strukturella reformer i den europeiska banksektorn. lagda förslag har varit föremål för förhandling, och rådet har i flera av dessa enats om en allmän inriktning. Detta har följts av trilogförhandlingar mellan rådet, kommissionen och . beslutade och rådet att anta Omnibus II-direktivet. Direktivet innehåller ändringar i Solvens II-direktivet och prospektdirektivet. En överläggning med finansutskottet om Omnibus II-direktivet hölls . I Omnibus II-direktivet preciseras befogenheterna för de europeiska tillsynsmyndigheterna, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (), som ursprungligen fastställts i särskilda EU-förordningar om inrättande av dessa myndigheter. Det är i huvudsak fråga om regler som säkerställer ett väl fungerande samarbete mellan de behöriga myndigheterna och de europeiska tillsynsmyndigheterna. Kommissionen presenterade ett omarbetat direktiv om tjänstepensionsinstitut. Överläggningar med finansutskottet ägde rum . Ett förslag till försäkringsförmedlingsdirektiv lades fram . Under förhandlingarna har , enligt regeringen, arbetat för att säkerställa direktivets minimiharmoniseringsnivå för att möjliggöra strängare krav än direktivet om det är befogat av konsumentskyddsskäl. informerades , och överläggningar ägde rum . presenterade kommissionen ett förordningsförslag om penningmarknadsfonder. Förhandlingar i rådsarbetsgrupp pågår . informerades , och en överläggning ägde rum . Ett förslag till förordning om europeiska långsiktiga investeringsfonder presenterades . En överenskommelse mellan , kommissionen och rådet nåddes där huvudsakliga ståndpunkter tillgodosetts. Ett beslut i rådet förväntas . Information lämnades till finansutskottet och . Överläggningar ägde rum med utskottet och . I motion 2014/15:3044 yrkande 28 föreslår och (båda SD) att kreditvärderingsinstitut fortsatt ska ligga under tillsyn. är () övergripande behörig myndighet för tillsynen över de finansiella marknaderna i . Regeringen avser att bryta denna praxis och förflytta delar av den kompetens och de befogenheter som ligger under FI till motsvarande myndighet på federal EU-nivå, och i stället låta ta över verksamheten. Den befogenhet som berörs avser tillsynen över kreditvärderingsinstitut. Proposition 2011/12:40 Ändrad tillsyn över kreditvärderingsinstitut föreslår vidsträckta befogenheter för den federala myndigheten . Enligt propositionen medför ändringsförordning (EU) nr 513/2011 att ”de nationella behöriga myndigheternas befogenheter och uppgifter som rör tillsyn över kreditvärderingsinstitut [upphör]”. Motionärernas uppfattning är att vissa standardiseringar av regelverk som syftar till att underlätta handeln på den inre marknaden i vissa fall mycket väl kan vara av godo. I detta specifika fall rör det sig dock inte om en standardisering av regelverk och förordningar, utan om en regelrätt maktförskjutning från en svensk myndighet under regeringens kontroll till motsvarande myndighet på EU-nivå, bortom regeringens kontroll. Motionärerna vänder sig mot den typen av maktförskjutning huvudsakligen av principiella skäl, då de ser ett egenvärde i att makten och kontrollen över det offentliga ligger under regeringen och , och ytterst under det svenska folket. De menar därför att inte ska fråntas några befogenheter på det berörda området. justerade finansutskottet betänkande 2011/12:FiU13 Ändrad tillsyn över kreditvärderingsinstitut, som behandlar proposition 2011/12:40. biföll utskottets förslag om att anpassa den svenska lagstiftningen till ändringsförordning (EU) nr 513/2011. Utskottet konstaterade då att ändringsförordningen förutsätter att vissa nationella regler införs, vilket gjordes genom regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:1010) om kreditvärderingsinstitut. De föreslagna regeländringarna syftade till att garantera en effektiv tillsyn över kreditvärderingsinstituten, rationalisera tillsynsstrukturen för kreditvärderingsbranschen och garantera rättslig säkerhet för kreditvärderingsinstitut och marknadsdeltagare. Det skulle enligt utskottet inte vara möjligt att låta den aktuella lagen vara oförändrad. Skatt på finansiella transaktioner Skattesystemet är ett viktigt nationellt instrument för att främja en god ekonomisk utveckling, en varaktig hög sysselsättning och en uthållig finansiering av offentliga utgifter. Samarbetet inom EU på skatteområdet syftar bl.a. till att säkerställa den inre marknadens upprättande och funktion och att undvika snedvridning av konkurrensen. fördes diskussioner om bl.a. en skatt på finansiella transaktioner. bemyndigade elva medlemsstater att inleda ett fördjupat samarbete om en skatt på finansiella transaktioner (FTT), eftersom det inte fanns enhälligt stöd för den FTT som föreslagits av kommissionen (inom EU-27). pågick fortsatta förhandlingar om direktivförslaget i rådsarbetsgruppen för skattefrågor. deltog aktivt men har inte rösträtt. På gjorde de deltagande medlemsstaterna (utom ) ett formellt uttalande om inriktningen på det fortsatta arbetet, som är att införa en FTT steg för steg och att i det första steget inkludera aktier och vissa derivat. De deltagande medlemsstaterna har dock ännu inte nått någon överenskommelse om skatten. Vid presenterade ordförandeskapet en lägesrapport om arbetet med förslaget. En lägesrapport presenterades även på . Regeringen förutsätter att icke deltagande medlemsstaters intressen beaktas i behandlingen av skatteförslaget. Regeringen informerade skatteutskottet . I motion 2014/15:3044 yrkande 29 föreslår och (båda SD) att regeringen ska motverka att FTT införs. Frågan om en interna-tionell finanstransaktionsskatt (FTT) är relevant ur minst två aspekter. Dels är skattepolitiken en nationell angelägenhet, dels skulle en sådan skatt resultera i kapitalflykt till andra finanscentrum utanför EU och i förlängningen minska hela EU:s BNP. En dylik skatt kan i princip endast införas globalt, eller inte alls. Motionärerna vänder sig därför mot den föreslagna skatten. subsidiaritetsprövade skatteutskottet EU-förslag om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner (KOM(2013) 71). Utskottet fann att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen och justerade prövningsutlåtande /13:SkU33. informerade finansminister utskottet om de då pågående förhandlingarna om en finansiell transaktionsskatt. EU:s budget omfattar den europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. förhandlades budgeten , vilket är andra året i den fleråriga budgetram som omfattar perioden –2020. Den svenska EU-avgiften bestäms utifrån betalningsanslagen på EU:s årsbudget. har under förhandlingarna i rådet, mot bakgrund av allmänna budgetrestriktiva hållning, ansett att kommissionens förslag legat för högt och saknar tillräckliga marginaler för att kunna möta oförutsedda händelser under budgetåret. antog rådet med kvalificerad majoritet en paketöverenskommelse innehållande ändringsbudgetarna , årsbudgeten och ett antal deklarationer. Mot bakgrund av att förslaget till årsbudget 2015 innefattade betydande marginaler kunde stödja förslaget. Paketöverenskommelsen antogs av . I budgetpropositionen beräknades avgift till EU att uppgå till ca . Enligt årsredovisningen för staten uppgick återflöde från EU-budgeten till sammanlagt ca . En högnivågrupp om översyn av systemet för egna medel inrättades under ledning av kommissionär . Regeringens utgångspunkt är att den översyn som genomförs måste ha bäring på perioden . I motion 2014/15:3044 yrkande 32 vänder sig och (båda SD) mot den snedvridning som råder inom unionen där vissa länder står för de finansiella tillgångarna och andra i stort bara tar emot pengar utan motkrav. EU-avgift uppgick till , och återflödet från EU:s budget uppgick till endast . Denna mellanskillnad är något som aldrig kommer de svenska skattebetalarna till del. hölls en överläggning med statssekreterare om kommissionens förslag till EU:s årsbudget , inför rådets läsning av budgetförslaget. höll utskottet en överläggning om EU:s årsbudget med statssekreterare . Inför att rådets position om paketet skulle antas hölls samråd med . justerade utskottet betänkande 2014/15:FiU7 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering. Rådets beslut var ett led i den nya överenskommelsen om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 som bl.a. innebär att EU:s budget minskar och att utgiftsstrukturen moderniseras. Det nya systemet för finansiering kommer att påverka EU-avgift. På kort sikt kommer den att öka , för att sedan minska relativt kraftigt . Utskottet anser att regeringens skrivelse med berättelse om verksamheten i Europeiska unionen är ett viktigt instrument för att ska kunna följa utvecklingen inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Utskottet stöder den nya kommissionens arbete för en ekonomisk återhämtning i . Den ekonomiska och finansiella krisen har tydligt visat på behovet av ökade regleringar på finansmarknadsområdet och bättre samordning av den ekonomiska politiken inom EU. De mekanismer som skapas får dock inte hindra fördelningen av kapital till investeringar och tillväxt. En balans måste hittas för att inte hämma återhämtning, sysselsättning och konkurrenskraft. Utskottet önskar att ett större fokus lades på kvinnligt deltagande på arbetsmarknaden och att detta lyfts fram som en viktig faktor för tillväxt. Vidare anser utskottet att det är viktigt att upprätthålla sunda offentliga finanser och att åtgärder finansieras genom sunda och transparenta finansieringskanaler. har både utbuds- och efterfrågeproblem som på olika sätt måste hanteras för att få fart på den europeiska tillväxten. När det gäller de konkreta förslagen inom utskottets område är de svenska ståndpunkterna väl kända, tydliga och väl förankrade i . Kommissionens investeringsplan (KOM(2014) 903) presenterades , och utskottet kommer att behandla planen i ett granskningsutlåtande. Det är utskottets uppfattning att investeringsplanen kan bli ett bra komplement till nationella åtgärder på området. Det är dock viktigt att de investeringar som kommer ur planen är långsiktigt hållbara och bidrar till att öka förutsättningarna för att klara sina klimatutmaningar. I egenskap av medlem i EU har åtagit sig att nå 2020-målen och att omvandla dem till nationella mål och tillväxtfrämjande strategier. Tillväxteffekten får man dock bara om alla länders enskilda insatser samordnas och inriktas mot samma mål, varför har infört en återkommande cykel för samordning av ekonomi- och finanspolitiken – den europeiska planeringsterminen. Arbetet med terminen är en del av reformen av om samordning av medlemsländernas ekonomiska politik som har sin grund i stabilitets- och tillväxtpakten. Reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten behöver dock stramas upp så att alla länder för en ansvarsfull finanspolitik över hela konjunkturcykeln, och fokusera mer på tillväxt. En positiv ekonomisk utveckling förutsätter att stabilitet och tillväxt går hand i hand. Utskottet välkomnar att kommissionen i sin lägesrapport om 2020 identifierar tillvaratagandet av kvinnors arbetskraftspotential som nödvändigt för framsteg mot sysselsättningsmålet. Utskottet har tidigare, bl.a. i utlåtande /10:FiU40 om samordning av den ekonomiska politiken, framhållit vikten för hela av att respekten för stabilitets- och tillväxtpakten återställs. Det långsiktiga ansvaret för de offentliga finanserna och den samhällsekonomiska stabiliteten i medlemsstaterna är av central betydelse för att bevara trovärdigheten för finanspolitiken. Utskottet håller fast vid denna uppfattning och anser att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2014/15:3044 yrkande 3 om att regeringen ska verka för att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen.