yttr · H305AU1y · 2015-10-22 00:00:00 — Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. har gett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över Budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) samt de motioner som har väckts med anledning av propositionen, i de delar de berör utskottets beredningsområde. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . begränsar sitt yttrande till de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller utgiftsramarna samt de preliminära utgiftsramarna som föreslås för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Även vissa förslag på budgetens inkomstsida kommenteras i de delar de berör utskottets beredningsområde. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker att för beslutar om utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, godkänner de preliminära utgiftsramarna för respektive utgiftsområde samt godkänner inkomstberäkningarna i berörda delar i enlighet med vad som föreslås i budgetpropositionen. Motionärernas förslag bör avstyrkas i motsvarande delar. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, FP, KD). I proposition 2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor föreslår regeringen att beslutar att ramen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ska vara ca 2016 och att ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ska vara ca 2016 (förslagspunkt 6). Förslaget innebär en ökning med ca för utgiftsområde 13 och en ökning med ca för utgiftsområde 14 i förhållande till ramen för innevarande budgetår inklusive redan beslutade[1] och föreslagna[2]ändringsbudgetar. Vidare föreslår regeringen att godkänner de preliminära utgiftsramarna för 2017-2018 (förslagspunkt 9). I propositionen föreslår regeringen också att godkänner beräkningen av budgetens inkomster och den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget (förslagspunkterna 4 och 5). Den högre nivån för utgiftsområde 13 beror till stor del på en kraftig tillströmning av asylsökande och som en konsekvens av detta ett ökat antal kommunmottagna liksom ökade utgifter för kommunersättningar. Den högre nivån för utgiftsområde 14 beror till stor del på ökade utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Övriga förändringar beror bl.a. på tekniska justeringar i den meningen att stöden nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar redovisas som anslag på utgiftssidan i stället för på inkomstsidan av statens budget, vilket ger en förändring på (tabell 8.3 och avsnitt 12.5 i propositionen). Regeringen vill investera i jobben. Målsättningen är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att 2020 är det EU-land som har lägst arbetslöshet. gör regeringen bedömningen att arbetslösheten kommer att minska till följd av att sysselsättningen förväntas öka väsentligt snabbare än arbetskraften. På grund av krig och oro i omvärlden väntas ett stort antal människor med skyddsbehov att söka sig till , vilket påverkar politiken inte minst inom utgiftsområdena 13 och 14. Förutom att asylrätten är en grundläggande mänsklig rättighet poängterar regeringen att om migrationens potential tas till vara ger den förutsättningar att lätta på försörjningsbördan av en åldrande befolkning och det demografiska trycket på de offentliga finanserna senareläggs. I propositionen lyfter regeringen fram ett antal viktiga reformer, och vilka effekter dessa får för anslagsnivåerna och utgiftsramarna i förhållande till ekonomiska vårproposition (tabell 8.11 i propositionen). Inom utgiftsområde 13 prioriteras ett bättre mottagande och snabbare etablering. Regeringen avser att lämna förslag till en ny lag som innebär att kommuner kan anvisas att ta emot nyanlända för bosättning, oavsett om det finns en överenskommelse om mottagande eller inte. I budgetpropositionen föreslår regeringen bl.a. en kraftigt höjd schablonersättning för kommunmottagande av nyanlända, vilket sammantaget innebär anslagsökningar med 2016. föreslås att den prestationsbaserade ersättningen tas bort vilket ger anslagsminskar med 2016. För nyanlända med utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas på arbetsmarknaden vill regeringen i samarbete med parterna satsa på snabbare vägar till det första arbetet, ett s.k. snabbspår. Sammantaget innebär denna satsning anslagsökningar med . Utbildningar och kompetens behöver valideras snabbare för att säkerställa en snabbare etablering, varför regeringen föreslår en permanent satsning för detta ändamål. Vidare behöver matchningen mellan individens kompetens och arbetsmarknadens behov fungera bättre. Att det finns möjligheter till kompletterande utbildning för personer med utländsk utbildning är en del av matchningen, och för detta föreslår regeringen en satsning som successivt byggs ut. Regeringen prioriterar insatser för jämställdhet och framhäver att har en feministisk regering med tydliga ambitioner att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. I genomförandet av en feministisk politik ingår bl.a. att i budgetförfarandet integrera och utvärdera politikens jämställdhetseffekter liksom att verka för en omfördelning av inkomster och utgifter, s.k. jämställdhetsbudgetering. För att upprätthålla ett gediget och kunskapsbaserat utvecklingsarbete på området avsätter regeringen särskilda resurser . Principen om människors lika värde är grundläggande för regeringens arbete. Regeringen vill stärka arbetet mot diskriminering på alla nivåer, bl.a. genom ökade resurser till () samt till lokala verksamheter mot diskriminering, s.k. antidiskrimineringsbyråer. Att investera i jobben inom utgiftsområde 14 innebär enligt regeringen att investera i kompetens och matchning. På samma gång som arbetslösheten är hög är antalet lediga jobb fler än . Regeringen betonar därför att matchningen mellan individens kompetens och arbetsmarknadens behov måste förbättras. Samhället har ett ansvar för att se till att det finns tillräckligt med utbildningsmöjligheter, som personer som behöver stärka sin ställning i arbetslivet också själva har ansvar för att använda och förvalta dessa möjligheter. I sammanhanget uppmärksammar regeringen att arbetslösheten har blivit alltmer ojämnt fördelad; andelen arbetslösa med små jobbchanser har ökat. En av de stora utmaningarna är att rusta och matcha den stora grupp arbetslösa som saknar relevant utbildning. När det gäller arbetslösa ungdomar satsar regeringen på ett kunskapslyft inom ramen för utbildningskontrakt och traineejobb. Syftet med satsningarna är att ungdomarna ska slutföra sin gymnasieutbildning eller kombinera yrkesutbildning och arbete inom välfärds- och bristyrken. Även för de långtidsarbetslösa krävs det ofta utbildning för att möjligheterna att hitta ett jobb ska öka. Regeringen satsar därför bl.a. på möjligheten att deltidsstudera vid sidan av deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin och yrkesinriktade kurser på folkhögskola. Sammantaget innebär dessa satsningar på långtidsarbetslösa anslagsökningar med 2016. Medel avsätts också för extratjänster inom välfärden. Många långtidsarbetslösa har någon form av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. För dessa personer är de s.k. lönestöden ofta helt avgörande för att öka möjligheterna att få en anställning. Regeringen föreslår en ökad satsning på lönestöden och det särskilda introduktions- och uppföljningsstödet () med 2016. För samma målgrupp föreslås även anslagsökningar med 2016 till för att fler ska kunna få anställning. På budgetens inkomstsida föreslår regeringen ett antal förändringar med koppling till utskottets beredningsområde, bl.a. att jobbskatteavdraget ska trappas av för höga inkomster (över ca 50 000 ), vilket beräknas öka skatteintäkterna med 2016. Dessutom föreslås det att ingen uppräkning ska ske vid bestämmandet av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt , vilket beräknas öka intäkterna till 2016. Förutom offentligfinansiella skäl anges bl.a. också att ändringarna bidrar till att minska den ekonomiska skillnaden mellan kvinnor och män (avsnitten 6.3.4 och 6.5.4 i propositionen). Regeringen föreslår även förändringar av det s.k. husavdraget. RUT-avdraget sänks till för personer . Dessutom ska avdraget inte omfatta matlagning eller vissa städ- och rengöringsarbeten. Som skäl för ett lägre tak anges bl.a. fördelningspolitiska motiv i den meningen att avdraget bör riktas mer mot genomsnittliga hushålls behov av hushållsarbete. Vad gäller ROT-avdraget föreslås en sänkt subventionsgrad, från till , vid köp av dessa tjänster. De höga och ökande kostnaderna för avdraget, dvs. offentligfinansiella skäl, anges som motiv till förändringen (avsnitt 6.2.5 i propositionen). Sammantaget beräknas förändringarna av husavdraget öka skatteintäkterna med 2016 (avsnitt 6.2.7 i propositionen). Vidare föreslår regeringen en särskild löneskatt på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Som skäl för förslaget anger regeringen, förutom offentligfinansiella skäl, att man vill uppnå en ökad likformighet i skattesystemet. Den offentligfinansiella nettoeffekten av åtgärden beräknas till 2016 (tabell 6.14 i propositionen). Regeringen föreslår också att slopandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga tidigareläggs. Förutom offentligfinansiella skäl (intäkterna beräknas till 2016) anges också att ändringen förenklar socialavgiftsuttaget vid sommarbete. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Oppositionspartierna (M, SD, C, FP, KD) har presenterat var sin budgetmotion . I respektive motion lämnar dessa partier förslag till nivåer på utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 som skiljer sig från regeringens förslag. Dessa förslag, liksom förslagen till preliminära utgiftsramar för respektive utgiftsområde åren därefter, framgår av tabellerna 1–4 nedan. Tabell 1 Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 13 Avvikelser från propositionens ram –1 025 000 –10 404 000 –1 176 000 Källor: Prop. 2015/16:1, mot. 2015/16:3043, mot. 2015/16:761, mot. 2015/16:3223, mot. 2015/16:3244 och mot. 2015/16:2512. Tabell 2 Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 14 Avvikelser från propositionens ram –3 945 000 –1 371 000 –5 776 000 –2 399 000 Källor: Prop. 2015/16:1, mot. 2015/16:3043, mot. 2015/16:761, mot. 2015/16:3223, mot. 2015/16:3244 och mot. 2015/16:2512. Tabell 3 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 13 Avvikelser från propositionens ram Källor: Prop. 2015/16:1, mot. 2015/16:3043, mot. 2015/16:761, mot. 2015/16:3223, mot. 2015/16:3244 och mot. 2015/16:2512. Kommentar: Regeringens förslag till gäller preliminära utgiftsramar . Beloppet är en beräkning. Tabell 4 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 14 Avvikelser från propositionens ram Källor: prop. 2015/16:1; mot. 2015/16:3043; mot. 2015/16:761; mot. 2015/16:3223; mot. 2015/16:3244 och mot. 2015/16:2512. Kommentar: Regeringens förslag till gäller preliminära utgiftsramar . Beloppet är en beräkning. Nedan redovisas partiernas viktigaste skiljelinjer i förhållande till regeringens förslag med betoning på de delar som påverkar de alternativa ramnivåerna och större skillnader i förhållande till regeringen på budgetens inkomstsida. I ett gemensamt avsnitt i respektive partimotion framför allianspartierna sin syn bl.a. på behovet av stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden. Efter ett framgångsrikt reformarbete under två mandatperioder, där en stor del av det breda utanförskapet kunde brytas, är det enligt allianspartierna nu dags att gå vidare med reformer för de som står långt ifrån arbetsmarknaden, särskilt unga utan gymnasiekompetens och utrikes födda. Prioriteringen måste i första hand vara att skapa jobb på den ordinarie arbetsmarknaden, inte temporära platser inom ramen för ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder. En viktig utgångspunkt för allianspartierna är att drivkrafterna för att arbeta måste alltid vara starkare än drivkrafterna att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Vidare måste alla få chansen att komma i jobb. Trösklarna in på den svenska arbetsmarknaden är enligt allianspartierna för höga – flexibiliteten är låg och kompetenskraven blir allt högre. Möjligheter till utbildning är viktigt men det krävs enligt allianspartierna också en arbetsmarknad som erbjuder fler arbetstillfällen också för de med en kortare utbildning. Allianspartierna anser att regeringens politiska prioriteringar är oroande och riskerar att försämra förutsättningarna för jobbskapande, inte minst för de arbetsgivare som vill anställa de grupper som behöver mest hjälp in på arbetsmarknaden. I partimotionen 2015/16:3043 av m.fl. uppmärksammar vad man kallar det nya utanförskapet, med vilket avses att arbetslösheten hos personer med förgymnasial utbildning ökar medan den minskar i andra grupper, och gruppen utrikes födda ökar som andel av arbetslösheten. De höga trösklarna in på arbetsmarknaden, exempelvis få jobb som kan utföras med lägre utbildning, blir särskilt problematiska för dessa grupper. Enligt krävs det fler nya vägar in på arbetsmarknaden och ökade drivkrafter för företag att anställa. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. Partiet har i vissa delar omprövat sin integrationspolitik, bl.a. genom en tydligare arbetslinje och förslag om ett mer kostnadseffektivt mottagande. Statens ansvar för nyanländas etablering bör utökas från dagens två till , vilket bl.a. underlättar för kommunerna vilket i sin tur kan bidra till att kommunplaceringar går snabbare och fler kan påbörja sina etableringsinsatser. Vidare vill ha kvar den prestationsbaserade ersättningen för att underlätta för de kommuner som tar emot flest nyanlända. För att öka drivkrafterna till jobb bland nyanlända vill återinföra jobbstimulansen i etableringsersättningen, vilket innebär att en nyanländ kan arbeta utan att förlora sin ersättning. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. Till de reformer som bör utvecklas hör yrkesintroduktionsanställningarna – möjligheten att lära sig jobbet på jobbet – som partiet vill ska gälla även för nyanlända och långtidsarbetslösa. En ny reform som vill införa är s.k. matchningsanställningar, vilka ska vara subventionerade tidsbegränsade anställningar hos en aktör, t.ex. ett rekryteringsföretag, inom ramen för vilka det erbjuds handledning, kompetensutveckling och intensifierade förmedlings- och matchningsinsatser. Delvis som ett komplement till yrkesintroduktionsanställningarna vill införa en ny anställningsform, en ”Förstajobbetanställning”, vilken ska vara tidsbegränsad och innehålla vissa utbildningsinslag som Arbetsförmedlingen och Komvux får i uppdrag att ansvara för. Enligt förslaget ställs det inga krav på kollektivavtal för de arbetsgivare som väljer att anställa medarbetare genom en Förstajobbet-anställning. I fråga om arbetslöshetsförsäkringen betonar dess funktion som en effektiv omställningsförsäkring. Nivån på taket i ersättningen samt ersättningens avtrappning bör enligt partiet fortsatt vara sådan att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. Därför föreslår att ersättningen sänks. Den låga flexibiliteten på arbetsmarknaden hör enligt till svagheterna i den svenska modellen. För att i någon mån sänka trösklarna in på arbetsmarknaden vill partiet förlänga tiden för provanställningar från . För att öka drivkrafterna att ta det första jobbet vill införa ett ”Förstajobbetavdrag” som innebär en tydlig skattelättnad riktad till dem med låga arbetsinkomster. Avdraget säkerställer enligt partiet att de som vill – och bör – ta klivet in på arbetsmarknaden får tydliga ekonomiska drivkrafter att också göra det. På budgetens inkomstsida vill partiet även sänka arbetsgivaravgifterna för ungdomar , dvs. för de allra yngsta. För de med begränsad utbildningsbakgrund eller för de som varit borta länge från arbetsmarknaden framhäver betydelsen av RUT-avdraget, varför man förslår att det ska utvidgas till att gälla även flyttjänster. I partimotion 2015/16:761 av m.fl. avvisar flertalet av regeringens förslag som man menar slår mot sysselsättningen – det gäller bl.a. förändringarna i husavdraget, jobbskatteavdraget och löneskatten för äldre. Regeringens ensidiga fokus på en oekonomisk och inhuman massinvandring måste enligt partiet brytas och inom arbetsmarknadspolitiken måste det till satsningar som leder till verkliga jobb i stället för låtsasjobb inom olika program. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. I fråga om asylinvandringen vill ställa tydligare krav på att förstalandsprincipen följs och kombinera detta med skärpt gränsbevakning. På så sätt beräknar partiet kunna minska asylinvandringen med i princip . bör arbetskraftsinvandringen från tredjeländer moderniseras till att ha fokus på hög- i stället för lågkvalificerad arbetskraft. Med denna enligt partiet mer realistiska inriktning på invandringspolitiken kommer behovet av en aktiv och kostsam integrationspolitik att upphöra. I praktiken innebär detta att integrationspolitiken i dess nuvarande form helt ska slopas. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. Till de reformer som föreslås hör förändringar av arbetslöshetsförsäkringen, vilken enligt partiet bör vara obligatorisk och betraktas som en del av socialförsäkringssystemet och därmed vara helt skattefinansierad. vill också vidareutveckla stödet till start av näringsverksamhetstart (start-eget-bidraget) och låta det omfatta unga redan från och dessutom låta det gälla i stället . Partiet föreslår även införandet av lärlingsjobb som ska möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling i stället för dagens sex och där arbetsgivaravgiften är helt avskaffad. Enligt förslaget ska lärlingsanställningen också kunna ges som provanställning . På arbetsmiljöområdet anser att det behövs flera förstärkningar. För att kontrollera att arbetsmiljölagstiftningen följs behöver anslag ökas så att fler arbetsplatsbesök kan genomföras. Förslag läggs även om ett arbetsmiljöbidrag riktat till företagen för att uppmuntra till ett aktivt arbete för en bättre arbetsmiljö. För att främja forskning på området vill partiet också inrätta ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö. På budgetens inkomstsida vill bl.a. avskaffa löneavgiften som en del av arbetsgivaravgiften samt helt avskaffa arbetsgivaravgiften för provanställningar inom ramen för de lärlingsjobb som partiet vill införa. För i partimotionen 2015/16:3223 av m.fl. är de små och växande företagen centrala för jobben – de skapas, som man uttrycker det, underifrån och inte ovanifrån av staten. Under de senaste två mandatperioderna har det enligt partiet blivit enklare och lönsammare att driva företag men reformarbetet måste fortsätta och de ekonomiska incitamenten ytterligare förbättras. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. När det gäller fördelningen av flyktingmottagandet mellan kommunerna anser att det bör vara jämnare, men förespråkar partiet ingen tvingande reglering. menar att kommunerna i förhållande till staten bör ta ett större ansvar för integrationen och till fullo kompenseras för detta. I fråga om etableringsuppdraget vill partiet omfördela omfattande resurser till det civila samhället som spelar en viktig roll i integrationsarbetet, bl.a. genom att skapa mötesplatser och förhindra att sociala barriärer mellan människor med olika bakgrund växer sig starka. vill även återinföra jobbstimulansen i etableringsersättningen, vilket innebär att en nyanländ kan arbeta utan att förlora sin ersättning. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som ligger lägre än regeringens förslag. anser att det behövs en ny giv på arbetsmarknaden och att det inte minst är matchningen och flexibiliteten som måste förbättras. För att finansiera alternativa förmedlingsaktörer föreslås det att en jobbfixarpeng införs. Tanken är att jobbfixarpengen följer med den arbetssökande så att denne kan välja önskad förmedlare. Arbetsförmedlingens myndighetsutövning kan på detta sätt förtydligas och inriktas mot certifiering, kontroll och resultatorienterad styrning av fristående arbetsförmedlare. Till de reformer vill utveckla hör yrkesintroduktionsanställningarna – möjligheten att lära sig jobbet på jobbet – som partiet vill ska gälla även för nyanlända och långtidsarbetslösa. För de långtidsarbetslösa vill pröva s.k. matchningsanställningar, vilka ska vara subventionerad tidsbegränsade anställningar hos en aktör, t.ex. ett rekryteringsföretag, inom ramen för vilka det erbjuds handledning, kompetensutveckling och intensifierade förmedlings- och matchningsinsatser. Arbetsrätten är enligt orättvis på så sätt att den hindrar de som ofta har en svag ställning på arbetsmarknaden, dvs. ungdomar och nyanlända, att få ett fast jobb. anser att om inte parterna på egen hand gör tillräckligt för att sänka trösklarna till arbetsmarknaden måste politiken träda in. På budgetens inkomstsida föreslår bl.a. att arbetsgivaravgifterna slopas helt när en enmansföretagare anställer sin första medarbetare. När det gäller RUT-avdraget vill utveckla det till att även innefatta it-tjänster och flyttjänster. På så sätt menar partiet att det skapas ännu fler jobb i ännu fler branscher. vill även återinföra nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga. I partimotion 2015/16:3244 av m.fl. konstaterar att med alliansregeringen är sysselsättningsgraden i högst i EU. Det finns dock enligt partiet betydande strukturella problem på den svenska arbetsmarknaden som gör att grupper som står långt från arbetsmarknaden, bl.a. långtidsarbetslösa, utrikes födda, personer utan gymnasieutbildning och personer med funktionsnedsättning, fortsatt har stora svårigheter att få ett jobb. Enligt riskerar regeringens förslag att förstärka dessa problem; i stället för reformer som stärker sysselsättningen och minskar utanförskapet går regeringen åt motsatt håll och försvårar och fördyrar jobbskapande, bl.a. genom skattehöjningarna mot 1 miljon löntagare och förslag som ger ökande kostnader för att anställa liksom försämrade förutsättningar för ROT- och RUT-tjänster. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. Flyktingmottagandet är ett nationellt åtagande och ansvaret måste vara gemensamt. anser att många kommuner tar ett stort ansvar, medan andra inte gör tillräckligt. Denna nuvarande extraordinära situation kräver enligt partiet mer av alla, varför staten ytterst ska kunna ålägga kommuner att ta emot fler. För att ge bättre förutsättningar att ta emot fler nyanlända anser att det statliga stödet till kommunerna bör öka. Till skillnad från regeringen vill man dock ha både en prestationsbaserad del och en höjd schablonersättning per nyanländ. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. avvisar regeringens utbyggnad av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, vilka enligt partiet främst bidrar till att den öppna arbetslösheten ersätts av en dold arbetslöshet. För ett framgångsrikt politiskt reformarbete gällande arbetsmarknadspolitiken menar att det behövs ett nytt sysselsättningsmål. Att som den nuvarande regeringen fokusera på andelen arbetslösa av arbetskraften och dessutom sätta detta i relation till andra länder riskerar enligt att politiken missar att identifiera och bekämpa ett bredare utanförskap. Politiken måste i stället ha som mål att så många arbetsföra som möjligt ska komma i arbete, varför partiet föreslår ett mål för sysselsättningsgraden specificerat för olika befolkning- och åldersgrupper.