yttr · H205SkU7y · 2015-05-29 00:00:00 — Skatten på diesel bör anpassas till europeiska nivåer och avgifterna för småföretag bör sänkas. motsätter sig skatt på handelsgödsel och vägslitage, två synnerligen olämpliga åtgärder som riskerar att förvärra situationen för det redan hårt pressade jordbruket. Den industrivänliga linjen är vidare att bygga ut och vidareutveckla kärnkraften. Regeringens skattechock på kärnkraft och vattenkraft i kombination med kraftiga skattesubventioner på vindkraft riskerar att leda till ett ökat nyttjande av olja- eller fossilrelaterade energiprodukter och är ett direkt hot mot sysselsättningen och tillväxten. energipolitik ska i grunden baseras på teknikneutralitet, och i princip bör alla former av skattesubventioner vara av övergående karaktär. För att ge svensk sjöfart en framtid bör en tonnageskatt införas. I partimotion 2014/15:3091 av m.fl. (C) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken (se mot. 2014/15:3088). avvisar majoriteten av regeringens förslag till förändringar på såväl intäkts- som utgiftssidan. Regeringen höjer skatten på jobb och företag med . Det utgör av de totalt i höjda skatter som regeringen nu genomför. Det är fel väg för i när jobben behöver bli fler i hela landet. accepterar dock förslaget om en begränsning av möjligheten att använda märkt olja i båtar och förslaget om en anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer. vill vara den främsta kraften för reformer som syftar till att skapa en bred tillväxt av jobb och företagande i hela landet. Egenavgifter och andra skatter på arbete måste kontinuerligt ses över och sänkas när möjlighet ges. För att stimulera fler att söka sig till den högre utbildningen och snabbare ta sin examen är det också viktigt att utbildningspremien är hög. De höga svenska marginalskatterna är här ett problem. Förslaget om att halvera RUT-avdraget är olyckligt. Det riskerar att leda till mer svartarbete, större otrygghet och färre jobb. Därtill föreslås ett kraftigt minskat ROT-avdrag. Höjda skatter på ungas jobb är också dålig politik. vill behålla den lägre arbetsgivaravgiften för de yngsta, så att fler av dem kan få ett jobb. Höjda kostnader för att anställa personer är även det djupt olyckligt eftersom man snarare borde underlätta för de som kan och vill arbeta längre. vill underlätta för nyanställningar i små och växande företag och vill utreda olika modeller av jobbskaparavdrag där företag exempelvis får en minskad arbetsgivaravgift när de nyanställer. Reglerna för generationsväxling i familjeföretag bör ses över. Investeraravdraget bör utvecklas. kommer att återkomma med ett mer detaljerat förslag på hur beskattningen av personaloptioner ska reformeras samt med förslag om förenklingar av delägarägarbeskattningen för växande företag. Marknadsbaserade styrmedel där förorenaren betalar för sin miljöskada och där det är lönsamt att agera miljövänligt är effektiva såväl ur klimatsynpunkt som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. vill se en grön skatteväxling, där den som förorenar betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på arbete. Kemikalieskatter kan skapa ett utrymme för grön skatteväxling med sänkta skatter på arbete. kommer att återkomma med konkreta reformförslag på detta område. Transportsystemet står för cirka en tredjedel av klimatutsläpp och för betydande utsläpp av hälsovådliga partiklar. har nya styrmedel, som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och miljöbils- och supermiljöbilspremien, bidragit till en tydlig minskning av utsläppen. Omställningen bör påskyndas med nya styrmedel för att nå en fossil-oberoende fordonsflotta. vill satsa på en kraftig miljölastbilspremie och kommer att återkomma med skarpa förslag kring detta. Förslaget om att förnybar energi som produceras för eget bruk genom solpaneler eller mindre vindkraft ska belastas med energiskatt bör inte genomföras. vill utreda hur ett antal skatter ska kunna regionaliseras. I ett första steg är det rimligt att fastighetsskatten på elproducerande fastigheter regionaliseras för att återbörda en del av värdet från den klimatsmarta energiproduktionen till berörda regioner. De gröna näringarnas konkurrenskraft måste stärkas och produktionen öka. De föreslagna skattehöjningarna, däribland återinförandet av handelsgödselskatten, kilometerskatt och höjda arbetsgivaravgifter, utgör allvarliga hot mot landsbygden och de gröna näringarna. Målet är att kostnaderna för bönder ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. I partimotion 2014/15:3087 av m.fl. (FP) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken (se mot. 2014/15:3088). anser att höga ambitioner för välfärden i kräver socialliberala reformer för en mer dynamisk ekonomi, en mer dynamisk arbetsmarknad och ett mer gynnsamt klimat för entreprenörer och företagare. Det är en långsiktig utgångspunkt för ekonomiska politik. avser att inför höstens budgetmotion återkomma med ett bredare grepp kring skattepolitiken. En grundprincip är att skatterna på jobb och företagande inte sammantaget ska höjas. Däremot finns ett utrymme att höja vissa miljö- och klimatskatter. Utgångspunkten är att alla reformer ska finansieras krona för krona. Skattesystemet ska vara uppbyggt så att jobb, utbildning och ansträngning lönar sig. kommer att återkomma i höstmotionen med bl.a. förslag om att avskaffa värnskatten . Människor ska kunna behålla minst hälften av den sist intjänade hundralappen. Det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre har haft tydliga sysselsättningseffekter. föreslår att åldersgränsen justeras ned för att även inkludera personer som fyller under kalenderåret. Det behövs fortsatta åtgärder för att stärka jobblinjen i integrationspolitiken. Fortsatta jobbskapande åtgärder såsom RUT-reformen måste utvecklas, inte försämras. Äldre använder RUT-tjänster dubbelt så mycket som en genomsnittlig person. Subventionsgraden för bör höjas för alla som fyllt vid årets ingång. För att spegla en hög ambitionsnivå i klimatarbetet bör fordonsskatten framöver räknas upp . Någon kilometerskatt bör dock inte införas då det hämmar den regionala tillväxten och påverkar företagandet och jobben negativt. En ny läckageskatt för jordbruket bör införas. I enlighet med remitterade förslag bör skattebefrielsen för vissa biodrivmedel minskas och möjligheten att använda märkt olja i båtar begränsas. När det gäller förslaget om skatteplikt för el accepterar den del av förslaget som följer på avtalet mellan och men motsätter sig den höjning av skatten på solkraft som aviserats. I enlighet med remitterat förslag bör miljöskatterna på naturgrus och bekämpningsmedel höjas. Detsamma gäller förslaget om en höjd beskattning av sparande på investeringskonto och i kapitalförsäkring. Investeraravdraget bör som föreslagits anpassas till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar. En väl fungerande skatteadministration och skatteuppbörd är centralt i ett välfungerande samhälle. Medborgarnas förtroende för skattesystemet är avgörande för möjligheten att upprätthålla finansieringen av den offentliga sektorn. Inom tullområdet är det viktigt att fullt ut deltar i och aktivt verkar för fler EU-gemensamma lösningar. Den kommande unionstullkodexen är i detta perspektiv mycket välkommen. I partimotion 2014/15:3092 av m.fl. (KD) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken (se mot. 2014/15:3088). förespråkar generösa och gemensamt finansierade välfärdstjänster och värnar kvaliteten i skolan, vården och äldreomsorgen. Höjda skatter innebär inte automatiskt bättre välfärd. Snarare är det med väl avvägda skattesänkningar på arbete, sparande och företagande som positiva välfärdseffekter uppnås. har varit drivande för att sänka skatten för pensionärerna. Skatten på pensioner ska stegvis sänkas till samma nivå som skatten på förvärvsinkomster när ekonomin så tillåter. En generös migrationspolitik måste kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. Ett nytt etableringsavdrag bör införas som innebär att en nyanländ under sina första i sammanlagt kan tjäna utan att betala inkomstskatt. Även RUT- och ROT-avdragen är viktiga i sammanhanget, liksom den sänkta restaurangmomsen. För att ytterligare sänka trösklarna för de som står långt från arbetsmarknaden bör ett nystartsavdrag införas, dvs. ett förstärkt jobbskatteavdrag för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete. Förutsättningarna för att skapa och driva företag måste förbättras genom bl.a. ett minskat regelkrångel, förbättrad myndighetshandläggning av ärenden kopplade till företag och förbättrad tillgång till kapital. motsätter sig regeringens skattehöjarpolitik på jobb och företag och vill i stället fortsätta att förbättra företagsklimatet genom bl.a. en konkurrenskraftig beskattning och sänkta avgifter för företagen. Fler jobb som inte utförs på grund av höga skatter och avgifter bör bli möjliga på en växande arbetsmarknad. Det handlar om att öppna nya tjänstesektorer och att bredda befintliga sektorer, vilket skedde i samband med införandet av RUT-tjänsterna och genom sänkningen av restaurangmomsen. RUT-avdraget bör utvecklas så att fler tjänster får en lägre skattebelastning, t.ex. tvätteritjänster även utanför hemmet. vill se över hur generationsskiften i familjeföretag och ägarledda företag kan underlättas. En viktig uppgift för politiken är att bidra till att svenska jordbrukare får rimligare villkor. Sjöfartens skatter och regler ska ge förutsättningar för god konkurrens. måste bryta sitt beroende av fossila bränslen inom transportsektorn genom långsiktiga och effektiva styrmedel för ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda. Miljövänliga bilar ska premieras och flygets miljöpåverkan minskas. Spridningen av giftiga kemikalier i vår miljö ska förhindras. Tullen ska ha tillräckliga resurser för att kontrollera efterlevnaden av lagar och regler inom åkerinäringen. Goda och stabila skatteintäkter är en förutsättning för att garantera det offentliga åtagandet gentemot medborgarna. Skattepolitiken är även ett medel för att nå de övergripande målen för den ekonomiska politiken. Skattereglerna ska bidra till att de offentliga finanserna blir långsiktigt hållbara och understödja de budgetpolitiska målen. Utskottet instämmer i att skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, som fungerar utjämnande, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Därutöver kan skatter styra konsumtion och resursanvändning. Skattepolitiken ska användas för att uppnå de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skatteförändringar bör bidra till en generellt och rättvist fördelad välfärd, goda villkor för företagande och investeringar, samt en ändamålsenlig styrning mot att uppfylla mål för miljö och folkhälsa. Skatternas miljöstyrande effekt ska öka. Skattesystemet ska även skapa förutsättningar för en högre sysselsättning och bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Skatte- och utgiftssystemet har en omfördelande roll. Enkla, tydliga och hållbara regler med få undantag samt breda skattebaser är grundläggande principer. Utgångspunkten för de förslag som lämnas och som omfattar lagförslag är den ekonomiska politik som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Det innebär att de politiska prioriteringarna från budgetförslaget ligger fast. Regeringen avser att återkomma till med återstående förslag på skatteområdet som inte läggs fram i vårändringsbudgeten. Utskottet behandlar de lagförslag som regeringen lämnade i vårändringsbudgeten i sitt yttrande 2014/15:SkU6y till finansutskottet. Utskottet har under höstens budgetberedning tillstyrkt regeringens politik för fler jobb. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Pensionen är en ersättning för tidigare utfört arbete och inte ett bidrag. Utskottet anser att den orättvisa skatteskillnaden mellan arbetsinkomster och pension bör avskaffas och tillstyrkte därför regeringens förslag om en förstärkning av det förhöjda grundavdraget för äldre så att pen-sionärer inte skulle beskattas högre än löntagare vid inkomster upp till ca . Förslaget innebar även en förstärkning av det förhöjda grundavdraget för de med en pension på . Sammanlagt skulle skatten för pensionärerna ha minskat med om regeringens förslag bifallits av . Utskottet tillstyrkte även regeringens förslag om en avtrappning av jobb-skatteavdraget för de med höga inkomster för att minska inkomstskillnaderna, och en begränsning av uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. För att öka likformigheten i beskattningen av förvärvsinkomster tillstyrkte utskottet även en särskild löneskatt för äldre. Utskottet står alltjämt bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslagit. Inkomstbeskattningen bör också i fortsättningen bidra till en rättvis fördelning av de gemensamma utgifterna. Utskottet har i yttrandet över vårändringsbudgeten tillstyrkt regeringens förslag om slopad skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete. Elevers möjlighet att få hjälp med läxorna bör inte vara beroende av om de har föräldrar som har möjlighet att hjälpa dem eller betalningsförmåga för att köpa läxhjälp. Utskottet anser att det finns skäl att begränsa utrymmet för RUT-tjänster så att kostnaden för denna skatteutgift sänks till en nivå som stämmer bättre överens med syftet att underlätta för hushåll med begränsade resurser att köpa tjänster. lämnar reglerna ett utrymme som gör att en stor del av resurserna går till höginkomsttagare. Det maximala RUT-avdraget bör sänkas till per skattskyldig och år för personer som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt för att förbättra avdragets fördelningsprofil, och möjligheten att få skattereduktion för t.ex. kockar och bartendrar och poolrengöring inomhus bör slopas. Även när det gäller ROT-tjänster finns det enligt utskottets mening anledning att vara restriktiv och att återkommande överväga om den offentligfinansiella kostnaden är motiverad. Utskottet delar regeringens bedömning att subventionsgraden kan sänkas till . Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om olika utvidgningar av skattereduktionen för RUT- och ROT-tjänster. I motionernas riktlinjer aviseras lättnader i beskattningen av personalop-tioner. Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram (Fi 2014:04, dir. 2014:33) tillsattes . Syftet är att främja entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabbväxande företag genom att skapa konkurrenskraftiga regler som ökar möjligheterna att attrahera och behålla nyckelkompetens. Skattereglerna ska förbättras som grundläggande skatterättsliga principer beaktas. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att resultatet av utredningens arbete bör avvaktas. När det gäller skatteavtalen kan utskottet konstatera att arbetet med att förhandla fram nya skatteavtal och att hålla det befintliga avtalsnätet uppdaterat har intensifierats. Det är viktigt att har ett skatteavtalsnät som är konkurrenskraftigt. Beskattning av företag, kapital och fastigheter Utskottet anser att en aktiv näringspolitik, ökad export och offensiva framtidsinvesteringar ökar efterfrågan på arbetskraft och säkrar tillväxten. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att för att bygga starkt och möta en ökad internationell konkurrens behövs goda förutsättningar för kreativitet, entreprenörskap och innovation. Små och medelstora företag måste ges bättre möjligheter att växa och nå ut på den globala marknaden. Samverkan mellan näringslivet, det offentliga och akademin krävs för att bättre ta till vara potential. slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40) har remissbehandlats och förslaget bereds vidare inom . Ett förslag kommer tidigast att kunna träda i kraft . betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68) har remitterats. Frågorna bereds inom . Utformningen av skatteincitament för forskning och utveckling utreddes i ett delbetänkande av (SOU 2012:66). Utredningen valde att inte gå vidare med ett förslag om patent- och innovationsboxar eftersom den ansåg att nackdelarna – t.ex. högt skattebortfall, komplicerat regelverk, brist på kunskap om vilka effekter patentboxar och liknande har på forskning och utveckling totalt sett m.m. – övervägde fördelarna. Utskottet har inga invändningar mot bedömningar och anser inte att det är aktuellt att införa patent- och innovationsboxar. Regeringen har tillsatt en utredning för att undersöka möjlighe-terna att utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet (dir 2015:10) för att säkerställa att villkoren för entreprenörskap och innovationer i är ändamålsenliga, effektiva och fortsatt internationellt konkurrenskraftiga. Utredaren ska bl.a. göra en översyn av hur centrala ramvillkor påverkar förutsättningarna för entreprenörskap och innovations- och omställningsförmåga samt vid behov lämna förslag på förbättringar av ramvillkoren. När det gäller kapitalförsörjning har regeringen aviserat att man avser att göra en översyn. Utredaren av innovations- och entreprenörskapsklimatet ska samordna sig med den översynen och delrapportera de slutsatser som har bäring på regeringens forsknings- och innovationspolitik. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet ser ingen anledning att föreslå att utredningens uppdrag kompletteras med förslag på förändringar i skattesystemet. Regeringen har gett tilläggsdirektiv (dir. 2015:2) till Utredningen om översyn av beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag. Företag och deras ägare ska ha goda skattemässiga villkor och skatter ska tas ut på ett effektivt sätt. Utformningen av 3:12-reglerna är av betydelse för incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Utredningen ska lämna förslag till de förändringar av 3:12-reglerna som utredningen finner lämpliga för att begränsa skattemässig inkomstomvandling. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att det inte finns någon anledning för att vidare kommentera frågan om beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag innan utredningen slutfört sitt arbete. Regeringen har remitterat ett förslag om höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto respektive i kapitalförsäkring. Enligt förslaget ska schablonintäkten för investeringssparkonto respektive skatteunderlaget för kapitalförsäkring beräknas genom att kapitalunderlaget multipliceras med statslåneräntan ökad . Schablonintäkten respektive skatteunderlaget ska dock beräknas till lägst av kapitalunderlaget. Sparande på investeringssparkonto är skattemässigt gynnat i förhållande till konventionell kapitalbeskattning. En höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto ökar den skattemässiga neutraliteten mellan olika sparformer. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Investeraravdraget är ett statligt stöd enligt bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som har anmälts till och godkänts av kommissionen. Bestämmelserna har utformats i enlighet med kommissionens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (2006/C 194/02). har i samband med att investeraravdraget godkändes av kommissionen åtagit sig att vidta lämpliga åtgärder för att vid behov anpassa avdraget till eventuella nya riktlinjer. Kommissionen har antagit nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (2014/C 19/04). Enligt de nya riktlinjerna kan bara investerare som står i en oberoende ställning till det företag som investeringen avser få skattelättnader. I det nämnda remitterade förslaget föreslås att investeraravdrag inte ska få göras om den skattskyldige eller någon närstående till denne under något av de två beskattningsåren närmast före det år förvärvet sker eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottet ser ingen anledning för att nu föregripa regeringens beredning av frågan om beskattning av sparande på investeringssparkonto respektive i kapitalförsäkring. Motionsyrkanden om olika former av regionalisering av uppbörden från fastighetsskatten på elproducerande fastigheter har behandlats av såväl skatte- som näringsutskottet vid ett flertal tillfällen . Enligt de nuvarande principerna för statens budgethantering ska statliga inkomster från ett geografiskt område eller från en produktionsanläggning baserade på naturresurser inte kopplas till statliga utgifter i samma område. Om sådana kopplingar skulle införas skulle korrigeringar behöva göras till dessa kommuner via ett nytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statliga budgetposter, vilket sammantaget skulle leda till det näringsutskottet har betecknat som en svårgenomtränglig statlig budgethantering. Utskottet ser alltjämt ingen anledning att överväga att föra in nya fastighetstyper i systemet med fastighetsavgift. Utskottet anser att slopande av möjligheten till gruppregistrering till mervärdesskatt får skilda effekter beroende på i vilken organisationsform ett företag bedriver sin verksamhet. Ett slopande drabbar framför allt lokalt och regionalt förankrade banker och försäkringsbolag. Utskottet delar regeringens bedömning att möjligheten till gruppregistrering till mervärdesskatt bör behållas. Regeringen aviserar att man skyndsamt ska vidta åtgärder så att föreningarnas sociala verksamhet till följd av en skyldighet att ta ut mervärdesskatt inte ska drabbas av en försämrad ekonomisk situation. I promemoria Skattefrihet för ideell second hand-försäljning föreslås att det förtydligas i inkomstskattelagen att allmännyttiga ideella föreningars och registrerade trossamfunds verksamhet med försäljning av skänkta begagnade varor som utnyttjas som finansieringskälla för det ideella arbetet och som främjar återanvändning och återvinning är skattefri. Ändringen föreslås träda i kraft . Socialdemokraternas, och ledamöter i finansutskottet har vidare föreslagit ett utskottsinitiativ om att ett bidrag från anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn inom utgiftsområde 17 ska betalas ut för att stödja social hjälpverksamhet inom den ideella sektorn. Utskottet har noga följt frågan om skyldigheten att ta ut mervärdesskatt vid ideell secondhandförsäljning och anser att det är mycket tillfredsställande om frågan nu får en lösning dels kortsiktigt genom det utskottsinitiativ som föreslås tas i finansutskottet och som innebär att staten ger stöd till social hjälpverksamhet, dels långsiktigt genom ett förtydligande i inkomstskattelagen. Utskottet anser att stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om i en mer hållbar riktning. Det är i detta sammanhang centralt att öka miljöskatternas styrande effekt. Genom skatter på miljö- och hälso-skadliga varor och beteenden ska samhällsekonomiska kostnader synliggöras för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Utskottet står bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslagit på området. Väl avvägda och väl utformade miljöskatter gör att miljö- och kvalitetsmålen nås på ett kostnadseffektivt sätt. När det gäller en skatt på den finansiella sektorn har regeringen som ambi-tion att en sådan ska införas. En särskild utredare har tillsatts som ska ta fram ett förslag som minskar den skattefördel som finanssektorn kan antas få till följd av att finansiella tjänster har undantagits från mervärdesskatt. Utskottet anser inte att det finns några skäl att föregå utredningens arbete. Regeringen har remitterat förslag till förändringar i energi- och koldioxidbeskattningen. Förslagen innebär bl.a. att skatten på bensin och diesel höjs och att energiskatten på flytande biodrivmedel höjs i motsvarande utsträckning.