yttr · H205SkU7y · 2015-05-29 00:00:00 — I yttrandet tillstyrker utskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt regeringens förslag till riktlinjer för skattepolitiken. Regeringens politik syftar till att skapa fler jobb, en bättre skola och social och ekologisk hållbarhet, vilket ger en ökad sammanhållning och är avgörande för utveckling. De offentliga finanserna ska återföras i balans, vilket bl.a. fordrar inkomstförstärkningar . Steg för steg ska underskotten minskas. Regeringens skattepolitiska prioriteringar i höstens budgetproposition kvarstår. De förslag som inte läggs fram i vårändringsbudgeten kommer att genomföras i ett senare skede. Regeringen kommer därför att återkomma till med förslag på skatteområdet som kan träda i kraft . Bland de förslag som lades fram i höstens budgetproposition men som inte kunde genomföras fanns bl.a. en förstärkning av det förhöjda grundavdraget för äldre, en avtrappning av jobbskatteavdraget vid höga inkomster, en begränsning av uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt och en särskild löneskatt för äldre. I promemorian Förändringar av husavdraget förbereds en sänkning av taket för till för skattskyldiga som inte har fyllt och en sänkning av subventionsgraden vid köp av ROT-tjänster från till . Andra förslag till inkomstförstärkande åtgärder som övervägs års budget beskrivs i två särskilda promemorior: Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen och Vissa kapitalbeskattningsfrågor inför budgetpropositionen . Om förslagen kommer att presenteras i budgetpropositionen , och med vilken utformning, blir i vissa fall beroende av de överläggningar som förs i det slutliga arbetet med budgetpropositionen. Utgångspunkten är att samtliga reformer i budgetpropositionen bör vara finansierade fullt ut. Regeringen har remitterat förslag till förändringar i energi- och koldioxidbeskattningen som bl.a. innebär att skatten på bensin och diesel höjs och att energiskatten på flytande biodrivmedel höjs i motsvarande utsträckning. Jord- och skogsbruket kompenseras genom en ökad koldioxidskattebefrielse. Nedsättningen av koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av sta-tionära motorer inom vissa sektorer slopas. Ambitionen är att införa en skatt på den finansiella sektorn. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska ta fram ett förslag som minskar den skattefördel som finanssektorn kan antas få till följd av att finansiella tjänster har undantagits från mervärdesskatt. I syfte att säkerställa att villkoren för entreprenörskap och innovationer i är ändamålsenliga, effektiva och fortsatt internationellt konkurrenskraftiga har regeringen tillsatt utredningen av innovations- och entreprenörskapsklimatet (dir. 2015:10) som ska lämna sitt slutbetänkande . slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40) har remissbehandlats och förslaget bereds nu vidare inom . Ett förslag kommer tidigast att kunna träda i kraft . betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68) har remitterats. har med utgångspunkt i ett avgörande från bedömt att de allmännyttiga ideella föreningar som bedriver mer omfattande secondhandverksamhet är skyldiga att ta ut mervärdesskatt. Regeringen aviserar skyndsamma åtgärder så att föreningarnas sociala verksamhet inte ska drabbas av en försämrad ekonomisk situation. I fem avvikande meningar tillstyrker M, SD, C, FP och KD de förslag till riktlinjer som lagts fram av respektive parti. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) 4.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (FP) 5.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt regeringens förslag till riktlinjer för skattepolitiken och avslår de förslag om en annan inriktning som läggs fram i , , , och partimotioner. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (FP) och 5 (KD). I propositionen anför regeringen att de senaste årens utveckling gör att står inför flera betydande utmaningar. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer och tappar i konkurrenskraft. Många är osäkra på om välfärden och trygghetssystemen kommer att finnas där för dem. växer inkomstklyftorna mellan människor och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. Otillräcklig politisk handlingskraft har lett till att är på väg att missa 14 av de 16 miljökvalitetsmål som en bred politisk enighet sagt sig stå bakom. ska utvecklingen ha vänts. Arbetslösheten ska sjunka, skolresultaten vändas, omställningen till ett mer hållbart samhälle accelereras och välfärden ska stärkas. ska vara ett land som håller ihop. Ordning och reda i de offentliga finanserna är grunden för fler jobb och en hållbar välfärd. I inledningen av finanskrisen uppvisade den offentliga sektorn ett betydande överskott. Då var en expansiv finanspolitik motiverad. Även genomfördes dock fortsatta omfattande ofinansierade reformer, främst skattesänkningar. Dessa har, tillsammans med den utdragna ekonomiska återhämtningen, bidragit till betydande underskott i de offentliga finanserna. hade den offentliga sektorn ett underskott på . Detta är inte hållbart. För att återföra de offentliga finanserna till en hållbar bana krävs därför inkomstförstärkningar . Steg för steg ska underskotten minskas. En av regeringens viktigaste uppgifter är att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra den ekonomiska politiken. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU 2020. En god hushållning med statens medel ger utrymme för offensiva satsningar på jobb och tillväxt. Propositionen och vårändringsbudgeten innehåller en politik för fler jobb och bättre skola samt social och ekologisk hållbarhet, vilket ger ökad sammanhållning och som är avgörande för utveckling. ska vara ett land som håller ihop. Propositionen och vårändringsbudgeten bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Regeringens vårändringsbudget innehåller förslag som har budgeteffekter bortom 2015 på såväl utgiftssidan som inkomstsidan av statens budget. De reformer som föreslås är finansierade fullt ut. Det skapar marginaler för att hantera en djup konjunkturnedgång och för att inte riskera den pågående konjunkturåterhämtningen. Utgångspunkten är att även samtliga reformer i budgetpropositionen bör vara finansierade fullt ut. Utgångspunkten för de förslag som lämnas och som omfattar lagförslag är den ekonomiska politik som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Regeringens politiska prioriteringar från det budgetförslaget ligger fast. De återstående förslag som inte läggs fram i vårändringsbudgeten kommer att genomföras i ett senare skede. Ändringar av bl.a. inkomstskatter behöver som regel göras i samband med ett årsskifte. Regeringen avser att återkomma till med förslag på skatteområdet som kan träda i kraft . Förslagen och bedömningarna i vårändringsbudgeten innebär att skatteintäkterna sammantaget ökar med 2015. Den totala bruttoeffekten beräknas till . De ändringar som föreslås i vårändringsbudgeten består bl.a. av slopad nedsättning av socialavgifterna för unga i två steg, vilket beräknas öka intäkterna med 2015. Därutöver beräknas slopad skattereduktion för läxhjälp öka intäkterna med 2015 och höjd skatt på termisk effekt leda till i ökade intäkter 2015. Möjligheten till gruppregistrering till mervärdesskatt kommer inte att slopas. Nedsättningen av koldioxidskatt på dieselbränsle i vissa skogsmaskiner på grund av skogsbranden genomförs inte. Den närmare utformningen av de inkomstförstärkande åtgärder som övervägs år budget beskrivs i två särskilda promemorior: Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen och Vissa kapitalbeskattningsfrågor inför budgetpropositionen . Om förslagen kommer att presenteras i budgetpropositionen , och med vilken utformning, blir i vissa fall beroende av de överläggningar som förs i det slutliga arbetet med budgetpropositionen. Regeringen har remitterat följande förslag. RUT-avdraget ska inte omfatta matlagning, och endast omfatta enklare städarbete eller annat rengöringsarbete och flyttstädning. Taket för RUT-avdraget halveras till per person och beskattningsår för skattskyldiga som inte har fyllt vid beskattningsårets ingång. Subventionsgraden vid köp av ROT-tjänster från ett företag och när en anställd får ROT-tjänster som förmån sänks från till . Beskattningen av sparande på investeringssparkonto respektive i kapitalförsäkring höjs. Reglerna om investeraravdrag anpassas till kommissionens nya riktlinjer om statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar. Energiskatt på fossil bensin och fossilt dieselbränsle höjs och energiskatten på flytande biodrivmedel höjs i motsvarande utsträckning. Jord- och skogsbruket kompenseras för energiskattehöjningen på dieselbränsle genom en ökad koldioxidskattebefrielse på sådant bränsle. Den årliga omräkningen av energi- och koldioxidskatterna ska förutom KPI-utvecklingen beakta utvecklingen av BNP genom en schablonuppräkning . Nedsättningen av koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industri- och kraftvärmeanläggningar utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter samt inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheter slopas. Möjligheten att använda märkt, lågbeskattad olja i båtar begränsas. Befrielse från energiskatt på och låginblandad etanol minskas för att förhindra överkompensation. Skattefriheten för el som produceras i vindkraftverk begränsas och samordnas med nya regler som gäller för annan elproduktion. Regeringen avser att undersöka om förfarandet i samband med skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el kan förenklas och om mikroproduktion av förnybar el ytterligare kan underlättas samt om fler, såsom s.k. andelsägd produktion av förnybar el, kan komma i åtnjutande av skattereduk-tionen. Regeringen har även remitterat följande promemorior med skatteförslag som avses träda i kraft : • Höjning av vissa avgifter enligt skatteförfarandelagen. • Förändringar av husavdraget. • Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt. • Slopad skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet. • Slopad avdragsrätt för privat pensionssparande. • Skattefrihet för ideell secondhandförsäljning. Regeringen föreslår att ska anta en ny inriktning av skattepolitiken. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer. En hållbar tillväxt och hög sysselsättning bidrar till att långsiktigt finansiera den gemensamma välfärden. För att skapa ett växande välstånd måste produktiviteten och det totala antalet arbetade timmar i ekonomin öka och fler jobb skapas. Det förutsätter att har konkurrenskraftiga företag. Skattepolitiken ska stödja en sådan utveckling och bidra till goda villkor för företagande och investeringar i och i utlandet, vilket också bidrar till att värna den svenska bolagsskattebasen. Vidare kan skattepolitiken bidra med finansiering till nödvändiga offentliga investeringar. Att välstånd kommer alla invånare till del och att skillnaderna i ekonomiska förutsättningar mellan olika grupper begränsas är förutsättningar för ett fritt och jämlikt samhälle. Skatte- och utgiftssystemen har en omfördelande roll. Det finns därför anledning att särskilt beakta vilka fördelningseffekter olika åtgärder kan få. Det ska finnas ett samspel mellan effektivitets- och fördelningsaspekter i skattepolitiken. Skattepolitiken ska också bidra till att kostnadseffektivt styra mot sådana mål som minskad miljöbelastning i och världen samt stärkt folkhälsa. Skattepolitiken kan skapa drivkrafter som påverkar beteenden, t.ex. genom att styra konsumtion, resursanvändning och investeringar i en mer hållbar riktning. Skattereglerna ska bidra till att negativa effekter på miljö och folkhälsa återspeglas i prisbildningen på olika marknader. I den mån en sådan återspegling inte sker behöver skatternas styrande effekt öka. En förutsättning för att styrningen ska vara effektiv är att den som orsakar samhällsekonomiska kostnader betalar för dessa. Korrigeringar av sådana effekter bör ske på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt, med beaktande av övriga krav på skattesystemet och andra styrmedel. Även i de fall skatter används av finansieringsskäl bör styrande effekter och kostnadseffektivitet beaktas. För att skattepolitiken ska kunna stödja den ekonomiska politiken på ett effektivt sätt bör den utformas enligt ett antal vägledande principer. • Ett legitimt och rättvist skattesystem. • Generella och tydliga regler. • Beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället. • Hållbara regler i förhållande till EU. Enligt regeringen är goda och stabila skatteintäkter en förutsättning för att garantera det offentliga åtagandet gentemot medborgarna. Skattepolitiken är även ett medel för att uppnå de övergripande målen för den ekonomiska politiken. Skattereglerna ska bidra till att de offentliga finanserna blir långsiktigt hållbara och understödja de budgetpolitiska målen. slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40) har remissbehandlats och förslaget bereds nu vidare inom . Ett förslag kommer tidigast att kunna träda i kraft . betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68) har remitterats. Regeringen avser att bereda förslagen vidare. Enligt budgetpropositionen var regeringens ambition att införa en skatt på den finansiella sektorn som skulle begränsas till vissa företag i finanssektorn (kreditinstitut). Regeringen anser att den tänkta begränsningen inte är lämplig av bl.a. statsstödsskäl och avser att återkomma i frågan. När det gäller allmännyttiga ideella föreningars secondhandverksamhet har , med utgångspunkt i ett avgörande från , bedömt att de som bedriver mer omfattande verksamhet är skyldiga att ta ut mervärdesskatt. Regeringen avser att skyndsamt vidta åtgärder så att föreningarnas sociala verksamhet inte ska drabbas av en försämrad ekonomisk situation. I partimotion 2014/15:3088 av och (båda M) redovisas inledningsvis allianspartiernas gemensamma inriktning av skattepolitiken och därefter prioriteringar. Alliansen: Regeringens förslag om höjda kostnader på arbete riskerar sammantaget att ha betydande negativa effekter på sysselsättningen. Höjda skatter påverkar motivationen att arbeta, vilket är särskilt allvarligt då de kombineras med kraftigt utbyggda bidragssystem som minskar incitamentet att gå från bidragsförsörjning till förvärvsarbete. Ordning och reda i ekonomin och en politik för fler i arbete är det som bygger starkt. Det är kärnan i Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. har klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder, och det sker nu en allt bredare återhämtning av den svenska ekonomin. För att värna återhämtningen behövs ett fortsatt fokus på en ansvarsfull ekonomisk politik och strukturellt riktiga reformer för högre varaktig sysselsättning och tillväxt. En rimlig avvägning är att reformer 2015–2017 bör vara fullt finansierade. , när ekonomin bedöms vara mer robust och penningpolitiken börjat normaliseras, bör diskretionära budgetförstärkningar på genomföras. Tillsammans med de automatiska budgetförstärkningar som enligt regeringen kommer ske bedömer Alliansen att 1 procents överskott kan nås 2020, förutsatt att ekonomin är i balans. Budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Det är också centralt att budgetförstärkningarna och finansieringen av reformer inte sker genom att skatten på jobb och företagande höjs. En viktig utgångspunkt är att budgetförstärkningarna inte ska påverka välfärdens kärnverksamheter. På inkomstsidan bör en rad åtgärder vidtas. Skatteuttaget från den finansiella sektorn bör öka. En utgångspunkt bör vara att, på samma sätt som i , utjämna skatteuttaget genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn. Det är viktigt att upprätthålla skattesystemets legitimitet. beskattas den kommersiella fastighetssektorn mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör även nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Omställningen av transportsektorn är en viktig del av miljöpolitiken. Miljöstyrningen bör förstärkas genom en höjning av beskattningen för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. Ytterligare miljö-skatter, såsom en kemikalieskatt och skatt på fluorerande växthusgaser, bör införas. Kväveoxidavgiften bör också göras om till en skatt. Alliansen föreslår även att skatterna på alkohol och tobak höjs ytterligare i syfte att stärka folkhälsan. prioriteringar: uppgift är att utveckla reformförslag så att människor och företag i en allt mer krävande omvärld kan lyckas bättre än . Reformförslagen i vårmotionen och höstens budgetmotion kommer fokuserar på hur jobben ska bli fler. arbetar för att minska utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är helt avgörande för att kunna säkerställa mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Förutsättningarna för en omställning och ett längre arbetsliv måste bli bättre. föreslår att det redan ska vara lägre skatt för att jobba mer, i stället för från dagens . Att jobbskatteavdraget förstärks redan samma kalenderår som man uppnått pensionsåldern stärker drivkrafterna för att stanna kvar på arbetsmarknaden. För att fler ska få jobb behövs det fler företag som vill anställa. Fler jobb i växande företag betyder också ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Om ska kunna stå starkt i en globaliserad omvärld måste villkoren och förutsättningarna för innovation, entreprenörskap och företagande förbättras. vill fortsätta att förenkla för företag och entreprenörer. ska få i uppdrag att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration och att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. För att nya företag ska skapas och växa till är tillgång på kapital centralt. entreprenörer behöver goda förutsättningar för att kommersialisera innovativa affärsidéer och utveckla växande företag. Alliansregeringen har gjort det mer attraktivt att investera i . Sänkt bolagsskatt, avskaffad förmögenhets- och fastighetsskatt, förenklad expertskatt och satsningar på forskning och infrastruktur har stegvis stärkt företagsklimatet. Sammantaget utgör detta viktiga förutsättningar för att öka tillgången på kapital. motsätter sig regeringens samtliga förslag på reformer i vårpropositionen utöver ett par finansieringsförslag. Regeringen höjer skatten på jobb och företagande med och bygger ut transfereringssystemen. Det minskar drivkrafterna för att arbeta och höjer kostnaderna för att driva företag. De aviserade förslagen om höjd dieselskatt och dyrare energiproduktion samt hotet om en lastbilsskatt slår även mot industrijobben i . De reformförslag som presenterar finansieras genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. I enlighet med regeringens förslag bör investeraravdraget anpassas till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar. Förändringen beräknas 2016 stärka de offentliga finanserna med ca . En beräkningsteknisk justering av inkomsterna i statens budget bör också göras då de underskattats i Alliansens budgetmotion. Förändringen beräknas 2016 stärka de offentliga finanserna med ca . Också vad gäller utgifterna på statens budget bör en beräkningsteknisk korrigering göras i enlighet med regeringens avisering i vårpropositionen. Förändringen beräknas stärka de offentliga finanserna med 2016. Vidare bör möjligheten till gruppregistrering till moms samt åldersavskrivning för studielån avvecklas. Dessa åtgärder stärker de offentliga finanserna med 470 respektive . I partimotion 2014/15:3090 av m.fl. (SD) anförs att har en åldrande befolkning, vilket innebär att vi behöver arbeta längre. Regeringens lösning är att höja löneskatten för äldre, vilket är en ren straffbeskattning för den som vill stanna kvar på arbetsmarknaden. säger nej till denna jobbförstörande skattehöjning. vill helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med upp till nio anställda. Samtliga företag med en lönesumma på , motsvarande nio tjänster med genomsnittlig lön per löntagare, undantas därmed från den allmänna löneavgiften. Det innebär att totalt 300 000 småföretag helt undantas från allmän löneavgift. Företag med en högre totalsumma betalar allmän löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. På så vis skapas inte bara kraftiga incitament för att nyanställa utan undviks också de tröskeleffekter som annars kan uppstå när företag växer. Incitamenten att utbilda sig och vara med att driva svensk industri framåt måste upprätthållas. Den orättvisa skatteskillnaden mellan inkomst av tjänst och inkomst av pension bör avskaffas. Även på skatteområdet måste vara konkurrenskraftigt gentemot omvärlden. Det handlar om att se över skattesatserna på alla plan – från kapitalskatt till fastighetsskatt. En avgörande fråga är hur en hög sysselsättning ska kunna bibehållas både i tätorter och på landsbygden. vill införa en industrigaranti som innebär att varje politiskt motiverad fördyrning för industrin ska matchas av en motsvarande lättnad i någon annan del av den industriella produktionen. Fastighetsskatten på industrienheter bör slopas och energiskatten för serverhallar bör sänkas. Kärnkraften bör byggas ut och vidareutvecklas. säger nej till höjd skatt på termisk effekt. Ambitionerna för investeraravdraget och privatpersoners möjligheter att investera främst i mindre bolag ska öka. Förutom en höjning av nivån på avdraget vill utreda möjligheten att låta juridiska personer använda avdraget och låta allmänheten använda avdraget för investeringar i riskkapitalfonder. Svenskarna måste förbli innovativa och ligga i framkant i ett brett spektrum av forskningsområden om ska vara en ledande industrination också . Ett system med patent- och innovationsboxar ska införas. Det innebär sänkt bolagsskatt för innovativa företag vars omsättning baseras på ny patenterad teknik. ska kunna erbjuda sina anställda att investera i företaget. Möjligheten att införa ett avdrag i förmånsvärde för personaloptioner i nystartade företag bör utredas. vill öka möjligheterna att göra ytterligare skatteavdrag för forskning och utveckling (FoU), vilket ökar företagens möjligheter att bedriva FoU-intensiv verksamhet. måste satsa rejält på att snabbt och resolut återuppta och intensifiera arbetet med de bilaterala skatteavtalen för att kunna behålla och utveckla konkurrenskraften för svensk exportindustri. motsätter sig med kraft alla förslag om skatter och regler som försämrar förutsättningarna för att bedriva ett konkurrenskraftigt jordbruk.