yttr · H205AU3y · 2015-05-28 00:00:00 — Utskottet kan inledningsvis konstatera att de partier som ingick i den tidigare alliansregeringen inte lägger en gemensam motion med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Men även om de borgerliga partierna nu delvis går olika vägar har de en fortsatt samsyn på vad som driver utvecklingen framåt som utskottet inte kan dela. Är det skattesubventioner för enskilda företag och vissa hushåll eller är det investeringar i välfärd och utbildning? Detta är den grundläggande skiljelinjen. Den tidigare regeringen talade i flera budgetpropositioner om de ganska fantastiska sysselsättningseffekter som skulle bli följden av olika skattesänkningar. Prognoserna flyttades fram år , men utfästelserna infriades aldrig. Och egentligen vet vi att lägre skatter inte ger fler jobb; forskning på området har visat att de länder i världen som har lägst skatt inte är de som också har högst sysselsättning. Ett konkret exempel är allianspartiernas huvudnummer – nedsättningen av socialavgifterna för unga – som inte varit framgångsrikt utan ineffektivt, vilket bl.a. beror på att alla unga och inte bara de som är i behov av stöd subventioneras. Utskottet konstaterar att utvärdering och gör bedömningen att sysselsättningsvinsterna av de nedsatta socialavgifterna för unga är små i förhållande till kostnaderna, varför en avveckling är motiverad. Självklart påverkar alla skatter ekonomin. Men enligt utskottet är det lika självklart att det som skatterna används till också skapar jobb och tillväxt. De som exempelvis går från att ha varit arbetslösa till att få ett traineejobb eller en extratjänst får ett meningsfullt och samhällsekonomiskt viktigt arbete, med positiva effekter på sysselsättningen och BNP som följd. Genom en ansvars-full finansiering är det enligt utskottet således möjligt att presentera viktiga och mer effektiva reformer för att föra i en ny riktning. När det gäller insatser för långtidsarbetslösa förefaller det huvudsakliga svaret i respektive motion från allianspartierna vara ännu mer av det som visat sig inte fungera särskilt väl. Utskottet gör bedömningen att den utveckling av fas 3 genom s.k. matchningsanställningar som föreslås av , och egentligen inte har något nytt att erbjuda. En grundläggande invändning mot fas 3, som infördes av den tidigare regeringen, är dels att de insatser som erbjuds inte är kompetenshöjande och därmed inte heller leder till jobb, dels att det finns risk för att anordnare utnyttjar individer till att utföra ordinarie arbetsuppgifter. och vill även utöka yrkesintroduktionsstödet till att också omfatta långtidsarbetslösa och nyanlända invandrare. Yrkesintroduktionsavtal är fortfarande en relativt ny företeelse på arbetsmarknaden, och att bygga upp ett system för yrkesintroduktionsanställningar i är ett långsiktigt arbete. Att fortsätta informera om och främja användningen av yrkesintroduktionsavtal är en viktig uppgift, och utskottet är inte heller främmande för att reglerna för sådana anställningar ses över. I sammanhanget bör också påpekas att regeringens förslag om extratjänster i mycket bygger på just denna form av yrkesintroduktionsavtal. Utskottet noterar vidare att såväl som föreslår förändringar av turordningsreglerna. Utskottets bedömning är emellertid att dagens turordningsregler är väl avvägda och bidrar till att skapa en balans mellan flexibilitet och trygghet. Utskottets uppfattning är att förändringar av det arbetsrättsliga regelverket måste vara väl förankrade hos arbetsmarknadens parter för att få det genomslag som önskas. Om det skulle framgå att det hos parterna finns en samsyn om att en förändring av lagstiftningen är nödvändig utgår utskottet från att regeringen noga skulle analysera detta. När det gäller förslag konstaterar utskottet att partiet inte ser nyanlända invandrare som en resurs, utan mera som ett problem i meningen lågkvalificerad arbetskraft. Utskottet delar inte denna uppfattning utan menar att det är viktigt att ta vara på den potential som nyanlända invandrare utgör. Detta görs bl.a. genom att tillhandahålla verktyg så att de snabbt kan etablera sig i det svenska samhället. Utskottet tar kraftigt avstånd från den negativa syn på människor, som kommit till på flykt undan krig och förtryck eller för att förverkliga sina drömmar, som präglar politik. Enligt utskottets sammanfattande bedömning är regeringens politik den som har störst förutsättningar att möta utmaningarna på det arbetsmarknadspolitiska området. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och anser att förslaget i propositionen, i de delar som berör utskottets beredningsområde, bör tillstyrkas. Utskottet avvisar oppositionspartiernas förslag och anser att dessa förslag i motsvarande delar bör avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och Serkan Köse (S). Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) (M), (M), (M) och (M) anför: politik utgår från att ska ta till vara varje människas förmåga att växa av egen kraft. Så kan vi bygga ett starkare där alla som vill och kan bidrar till vårt gemensamma välstånd. Men detta kräver svar på de långsiktiga utmaningar som står inför. Vår konkurrenskraft utmanas när andra länder utvecklas allt snabbare. Ett nytt och djupare utanförskap växer fram som främst koncentreras till unga och utrikes födda. Välfärden måste hantera en åldrande befolkning och ojämlik vård samt förbättra resultaten i skolan. uppgift är att utveckla reformförslag så att människor och företag i en alltmer krävande omvärld kan lyckas bättre än . Fler i arbete och växande företag är helt avgörande för att kunna säkerställa mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Försiktigt positiva signaler i den globala konjunkturen samt en fortsatt inhemsk efterfrågan leder till en fortsatt relativt god ökning av sysselsättningen. Sysselsättningsgraden är högst i EU, och bedömare som och Arbetsförmedlingen förväntar sig en fortsatt sysselsättningsökning framöver. Denna utveckling, och den försiktiga konjunkturåterhämtning vi ser, riskerar dock att bromsas av regeringens politik. Regeringens förslag i vårpropositionen, i kombination med de skattepolitiska prioriteringarna från budgetpropositionen 2015, innebär höjda skatter på totalt 2016. av dessa slår direkt mot jobb och företagande. De satsningar regeringen gör på näringspolitik uppgår till av de skattehöjningar som drabbar jobb och företagande. Regeringen vill göra det dyrare att anställa både yngre och äldre som de inkomstskattehöjningar som aviserades i budgetpropositionen riskerar att drabba över 1 miljon löntagare. marginalskatter är, trots de skattereformer som Alliansen gjort, fortfarande bland de högsta i västvärlden. Trots det föreslog regeringen i höstens budgetproposition att marginalskatterna ska höjas ytterligare, genom att jobbskatteavdraget trappas av och skiktgränsen för statlig inkomstskatt räknas upp långsammare . Också en löneskatt för dem över 65 som jobbar föreslogs, trots det stora samhällsekonomiska behovet av att förlänga yrkeslivet. I vårändringsbudgeten lämnas förslag om att fördubbla arbetsgivaravgiften för unga. De övriga skattehöjningarna riskerar att återkomma budgetproposition. Förslagen på höjda kostnader på arbete riskerar sammantaget att få betydande negativa effekter på sysselsättningen. Höjda skatter påverkar motivationen att arbeta. Detta är särskilt allvarligt då skatterna kombineras med kraftigt utbyggda bidragssystem som minskar incitamentet att gå från bidragsförsörjning till förvärvsarbete. Vi ser i regeringens prognoser hur arbetskraftsdeltagandet har en negativ trend. Höjda arbetsgivaravgifter för unga minskar företagares vilja att anställa dem som har mindre erfarenhet och slår framför allt mot ingångsjobb för ungdomar i tjänstesektorn. Regeringen föreslår också att skattereduktionen för RUT- och ROT-tjänster begränsas, sektorer som är särskilt viktiga för grupper som annars befinner sig långt i från arbetsmarknaden. Dessa åtgärder stramar åt den inhemska efterfrågan som de försämrar förutsättningarna för de arbetsgivare som anställer och vill anställa. I ett läge då fler reformer behövs för att stärka sysselsättningen och minska utanförskapet går regeringen åt motsatt håll och försvårar och fördyrar jobbskapande. Ett flertal prognosinstitut gör också bedömningen att regeringens reformer riskerar att minska sysselsättningen . anser att förslaget om att återinföra den särskilda löneskatten för personer minskar efterfrågan på äldre arbetskraft. Den kanske tyngsta kritiken kommer från som menar att de åtgärder som regeringen har presenterat sannolikt inte kommer att ha mer än ganska små effekter på arbetslösheten. Dessutom, menar , föreslår regeringen åtgärder som kan bedömas verka i motsatt riktning och höja arbetslösheten. Gängse beräkningsmetoder pekar på att den slopade sänkningen av socialavgifterna för unga och de höjda ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen kan förväntas minska sysselsättningen med i storleksordningen drygt 30 000 personer. Regeringen har dessutom inte redovisat någon analys av sysselsättningseffekterna av att höja ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen. I budgetpropositionen fanns det inte heller någon sådan analys av andra förslag med uppenbara effekter på sysselsättningen, t.ex. nedtrappningen av jobbskatteavdraget. Avslutningsvis noterar att den tidigare alliansregeringen redovisade sådana beräkningar. står för en politik som sätter jobben först. Vår politik handlar om att ta till vara varje människas förmåga att växa av egen kraft. Vi vill att människor ska få ett arbete, en lön, arbetskamrater och en chans att forma sina egna liv. och Alliansens reformer i regeringsställning möjliggjorde över 300 000 fler i arbete och att det breda utanförskapet som tidigare karaktäriserat den svenska arbetsmarknaden bröts. har högst sysselsättningsgrad och högst arbetskraftsdeltagande i hela EU. Vi ligger i topp när det gäller hur stor andel kvinnor som jobbar. Men vi tror att kan mer. Vårt mål är över 5 miljoner sysselsatta till 2020. Det ska vi uppnå genom att skapa fler vägar in till det första jobbet, genom fler jobb i växande företag och genom bättre förutsättningar för omställning och ett längre arbetsliv. På samma gång har utmaningarna förändrats och kräver därför nya svar. Nyanlända invandrare och långtidsarbetslösa är, tillsammans med unga med låg utbildningsnivå, grupper som har särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden . En väg att bygga vidare på är yrkesintroduktionsanställningar. Efter samtal mellan alliansregeringen och arbetsmarknadens parter skapades yrkesintroduktionsanställningar för ungdomar för att sänka trösklarna för arbetsgivare att anställa unga med mindre erfarenhet. Anställningarna kombinerar arbete, utbildning och handledning. Det handlar om att lära sig jobbet på jobbet. Parterna är positiva till yrkesintroduktionsanställningarna. Det vill vi bygga vidare på. Fler grupper behöver en första väg in på arbetsmarknaden. För att ytterligare bredda vägarna in på arbetsmarknaden behöver vi hitta fler sätt att minska företagens osäkerhet kring att anställa personer som stått långt från arbetsmarknaden . De kan också ha behov av stöd när de ska anställa personer som behöver handledning och introduktion. Vi vill därför också införa s.k. matchningsanställningar, som hjälper både arbetssökande och arbetsgivare att matcha behov och kompetens till en låg risk och med ett väl utbyggt stöd. Den arbetssökande får en anställning hos ett rekryteringsföretag och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Rekryteringsföretaget har arbetsgivaransvaret men ska aktivt verka för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. Vi ställer oss bakom förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Vi anser därför att partimotion 2014/15:3088 av och yrkande 1 i denna del bör tillstyrkas. Vi avvisar regeringens förslag och anser att detta, i motsvarande delar, bör avstyrkas. Övriga partiers förslag bör avstyrkas. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) (SD) och (SD) anför: Det övergripande syftet med förslagen i motion med anledning av regeringens vårproposition är att stärka den svenska industrin. Om ska fortsätta att vara en avancerad kunskapsekonomi och en stark industrination måste politiker vara beredda att omvärdera gamla sanningar och förhålla oss till den globala värld som vi – på gott och på ont – lever i . Vi måste på samma gång vara principiella, pragmatiska och förnuftiga. För varje industrijobb som skapas uppstår ytterligare arbetstillfällen inom den industrinära tjänstesektorn. Och omvänt, för varje industrijobb vi förlorar på grund av lägre konkurrenskraft mister vi även tjänsterelaterad sysselsättning. Den svenska industrin sysselsätter direkt 650 000 individer och ytterligare 350 000 individer inom den industrirelaterade tjänstesektorn. Inom tjänstesektorn får många som varit arbetslösa sitt första jobb. Det innebär att industrin och industrins fortlevnad i hög grad underlättar ett slags socioekonomisk integration i och med att de som står långt från arbetsmarknaden får bättre möjligheter att faktiskt komma in på arbetsmarknaden. När andra partier diskuterar integrationspolitik är det i termer av särlösningar för vissa individer beroende av etnisk härkomst. tror att det bästa är att åstadkomma en väl fungerande arbetsmarknad som premierar kompetens och hårt arbete utan diskriminering åt det ena eller andra hållet. Den svenska ekonomin väntas fortsätta sin återhämtning. Till de positiva tecknen hör att den svenska exporten väntas fortsätta öka med respektive 2016. Trots den överlag positiva utvecklingen beräknas dock arbetslöshet stanna på oroväckande höga nivåer. I detta läge gör regeringen utspel om en näringspolitisk offensiv för att hjälpa svenskt företagande som man höjer skatten på kärnkraft med ungefär lika mycket. Detta kommer inte att hjälpa den svenska industrin, men är en typisk socialdemokratisk politik där man tar med den ena handen och ger med den andra. Vidare vill regeringen slopa den s.k. ungdomsrabatten. Reformen har förvisso varit ineffektiv och dyr, men i alternativ väljer vi att rikta om sänkningen av arbetsgivaravgifterna till småföretagen genom ett slopande av den allmänna löneavgiften för företag med upp till nio anställda. I regeringens alternativ får företagen enbart en kraftig skattepålaga utan att få något tillbaka. I kombination med slopad läx-RUT, försämrade villkor för RUT- och ROT-avdrag och kraftigt höjd bensinskatt är det tydligt att man slagit in på en tillväxtfientlig linje, vilket ligger helt i linje med regeringens juniora koalitionspartner som öppet vill bekämpa tillväxten. har en åldrande befolkning vilket innebär att vi behöver arbeta längre. Regeringens lösning är att höja löneskatten för äldre, vilket är en ren straffbeskattning för den som vill stanna kvar på arbetsmarknaden. Vi säger helt och hållet nej till denna jobbförstörande skattehöjning. För den fortsatta mandatperioden har viktiga och konkreta förslag med sikte på bl.a. arbetsmarknaden och arbetsmiljön. lägger stor vikt vid att utveckla arbetsmiljöpolitiken. Det som utmärker god arbetsmiljö är att det gynnar alla parter. Det gynnar individen som slipper besvär som förslitningar och stressrelaterade sjukdomar, det gynnar företaget som får friskare anställda och därigenom kan producera mer och det gynnar samhället genom att hålla sjukskrivnings- och rehabiliteringskostnaderna nere. Tyvärr befinner sig i en situation då både de stressrelaterade och fysiska arbetsskadorna ökar, något vi tillsammans måste ändra på. Arbetsmiljön regleras av en mängd olika författningar. Att dessa följs kontrolleras främst av , som har en ytterst viktig roll. När Alliansen tillträdde som regering bantades anslag avsevärt, med bl.a. färre arbetsplatsbesök som följd. En viktig förutsättning för ändamålsenliga kontroller är just att de sker på plats hos företagen. har anslagen till verket återigen börjat höjas men ligger i reala termer fortfarande långt under den nivå som rådde . Av den anledningen vill höja nivån på anslaget. De vanligaste orsakerna till sjukskrivning inom industrin är belastningsbesvär. Genom att man arbetar proaktivt ökar förutsättningarna för att den anställde ska må bra och därigenom kan producera mer. Således är arbetsmiljön både en hälsofråga och en lönsamhetsfråga. Särskilt viktigt för arbetsmiljön inom industrisektorn är att företag tar hänsyn till ergonomi i sin verksamhet. För att försöka komma till rätta med arbetsrelaterade besvär måste vi göra företagen mer benägna att aktivt arbeta för en bättre arbetsmiljö. Därför vill vi inrätta ett arbetsmiljöbidrag motsvarande per tre anställda. Vår förhoppning är att detta ska uppmuntra till investeringar i personalens hälsa, vilket ur samhällets synvinkel är en långsiktig investering för minskade sjukvårds- och rehabiliteringskostnader. Problematiken kring arbetsrelaterade skador och sjukdomar handlar inte bara om bestämmelser och åtgärder. Det måste också vara rätt åtgärder. bildades, efter den borgerliga regeringens initiativ, . Enligt en av rådets utredningar skulle gynnas av ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö. sände fackliga organisationer tillsammans med flera tunga aktörer inom industri även ett brev till dåvarande den arbetsmarknadsministern med önskemål som liknade åtgärder som föreslogs av . lades ner 2006 uppstod enligt vår mening ett glapp vad gäller forskningen kring arbetsmiljö och dess effekter. Mot bakgrund av detta vill vi inrätta ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö. Arbetslöshet kan drabba den enskilde när som helst oavsett när man blev anställd och oavsett vilken position man har. Den globala konkurrensen kan vara stenhård, och när detta händer är det viktigt att det finns en trygg omställningsförsäkring. Enligt ska denna försäkring vara obligatorisk i bemärkelsen att den ska finansieras gemensamt av skattebetalarna på samma sätt som vi finansierar exempelvis sjukförsäkringen. Det innebär i förlängningen att arbetslöshetsförsäkringen ska omfatta alla som kvalificerar sig för den, att den ska vara avgiftsfri, att den ska administreras från en gemensam kassa, att den ska vara likvärdig oavsett vilken bransch eller vilken region man tillhör och att taket ska höjas mycket kraftigt i kombination med en mycket tydligare nedtrappning . Den som tillfälligtvis blir av med sitt jobb ska kunna fokusera på att söka ett nytt jobb, inte på att behöva sälja sitt hus eller sin bil. Den som blir av med sitt jobb ska heller inte tvingas söka jobb utanför sitt geografiska närområde eller sitt kompetensområde. Först ska detta ytterligare krav träda in. Denna utgångspunkt för en bättre matchning på arbetsmarknaden. Vi ställer oss bakom förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Vi anser därför att partimotion 2014/15:3090 av m.fl. yrkande 1 i denna del bör tillstyrkas. Vi avvisar regeringens förslag och anser att detta, i motsvarande delar, bör avstyrkas. Övriga partiers förslag bör avstyrkas. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) (C) anför: anser att behöver en fördjupad jobblinje. Alliansens arbetslinje har ökat utbudet av arbetskraft och drivkrafterna att arbeta. Nya och starkare incitament har bidragit till att hundratusentals svenskar har fått arbete trots krisen. Men arbetslinjen behöver kompletteras med en fördjupad jobblinje. Jobb skapas främst i små och växande företag. Därför är det viktigt att jobbskaparnas förutsättningar förbättras. Kostnaderna för att anställa måste minskas, regelkrånglet lättas och möjligheten att attrahera kapital och nyckelkompetens förstärkas. Försiktigt positiva signaler i den globala konjunkturen samt en fortsatt inhemsk efterfrågan leder till en fortsatt relativt god ökning av sysselsättningen. Sysselsättningsgraden är högst i EU, och bedömare som och Arbetsförmedlingen förväntar sig en fortsatt sysselsättningsökning framöver. Denna utveckling, och den försiktiga konjunkturåterhämtning vi ser, riskerar dock att bromsas av regeringens politik. Regeringens förslag i vårpropositionen, i kombination med de skattepolitiska prioriteringarna från budgetpropositionen 2015, innebär höjda skatter på totalt 2016. av dessa slår direkt mot jobb och företagande. De satsningar regeringen gör på näringspolitik uppgår till av de skattehöjningar som drabbar jobb och företagande. Regeringen vill göra det dyrare att anställa både yngre och äldre som de inkomstskattehöjningar som aviserades i budgetpropositionen riskerar att drabba över 1 miljon löntagare. marginalskatter är, trots de skattereformer som Alliansen gjort, fortfarande bland de högsta i västvärlden. Trots det föreslog regeringen i höstens budgetproposition att marginalskatterna ska höjas ytterligare, genom att jobbskatteavdraget trappas av och skiktgränsen för statlig inkomstskatt räknas upp långsammare . Också en löneskatt för dem över 65 som jobbar föreslogs, trots det stora samhällsekonomiska behovet av att förlänga yrkeslivet. I vårändringsbudgeten lämnas förslag om att fördubbla arbetsgivaravgiften för unga. De övriga skattehöjningarna riskerar att återkomma budgetproposition. Förslagen på höjda kostnader på arbete riskerar sammantaget att få betydande negativa effekter på sysselsättningen. Höjda skatter påverkar motivationen att arbeta. Detta är särskilt allvarligt då skatterna kombineras med kraftigt utbyggda bidragssystem som minskar incitamentet att gå från bidragsförsörjning till förvärvsarbete. Vi ser i regeringens prognoser hur arbetskraftsdeltagandet har en negativ trend. Höjda arbetsgivaravgifter för unga minskar företagares vilja att anställa dem som har mindre erfarenhet och slår framför allt mot ingångsjobb för ungdomar i tjänstesektorn. Regeringen föreslår också att skattereduktionen för RUT- och ROT-tjänster begränsas, sektorer som är särskilt viktiga för grupper som annars befinner sig långt i från arbetsmarknaden. Dessa åtgärder stramar åt den inhemska efterfrågan som de försämrar förutsättningarna för de arbetsgivare som anställer och vill anställa. I ett läge då fler reformer behövs för att stärka sysselsättningen och minska utanförskapet går regeringen åt motsatt håll och försvårar och fördyrar jobbskapande. Ett flertal prognosinstitut gör också bedömningen att regeringens reformer riskerar att minska sysselsättningen . anser att förslaget om att återinföra den särskilda löneskatten för personer minskar efterfrågan på äldre arbetskraft. Den kanske tyngsta kritiken kommer från som menar att de åtgärder som regeringen har presenterat sannolikt inte kommer att ha mer än ganska små effekter på arbetslösheten. Dessutom, menar , föreslår regeringen åtgärder som kan bedömas verka i motsatt riktning och höja arbetslösheten. Gängse beräkningsmetoder pekar på att den slopade sänkningen av socialavgifterna för unga och de höjda ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen kan förväntas minska sysselsättningen med i storleksordningen drygt 30 000 personer. Regeringen har dessutom inte redovisat någon analys av sysselsättningseffekterna av att höja ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen. I budgetpropositionen fanns det inte heller någon sådan analys av andra förslag med uppenbara effekter på sysselsättningen, t.ex. nedtrappningen av jobbskatteavdraget. Avslutningsvis noterar att den tidigare alliansregeringen redovisade sådana beräkningar. För att få en väl fungerande arbetsmarknad är tre faktorer centrala. Det är efterfrågan från växande företag, utbudet av arbetskraft och en välfungerande matchning mellan jobbsökare och jobbskapare. Det är på denna grund vill bygga ett samhälle som låter människor, regioner och företag växa. vill att det ska vara billigare att anställa unga.