yttr · H205MJU5y · 2015-05-27 00:00:00 — Den tekniska utvecklingen är enligt motionärerna en central del av lösningen på dagens miljöproblem vilken gör att fortsatt höga ambitioner för forskning och utveckling behövs. Att bryta beroendet av fossila bränslen är nödvändigt för att rädda klimatet. Det krävs miljöanpassningar inom transportsystemet, energisystemet och jord- och skogsbruket. Generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel, såsom koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter, är det mest effektiva redskapet. För att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter behövs ökade restaureringsinsatser och fler skyddade sammanhängande områden både på land och i vatten. Allemansrätten ska värnas enligt motionärerna. Fjäll-, skogs- och kustområden samt sjöar och vattendrag med höga naturvärden ska ha ett starkt skydd. För den biologiska mångfaldens och friluftslivets skull behövs det ett starkare strandskydd i trakter med högt exploateringstryck. Det bör vara lättare att få dispens från strandskyddet i områden med lågt exploateringstryck. Allt fler arter hotas enligt mo-tionärerna av utrotning. Hotade växter och djur ska skyddas genom fridlysning, information och biotopskydd. ska ha livskraftiga stammar av alla de fem stora rovdjuren: björn, järv, lo, varg och kungsörn. En dialog med lokalbefolkningen i berörda områden är en viktig del av rovdjursförvaltningen. Artdatabankens arbete ska främjas. omges av hav som behöver skyddas genom avtal mellan alla kuststater. Den svenska havskusten måste återkommande städas från skräp, t.ex. plast. Plasten bryts ned till mikroplast och dessa små partiklar tar sig in i näringskedjan vilket är skadligt för människor, djur och natur. Fisket måste be-drivas på ett långsiktigt hållbart sätt och hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Dricksvattenförsörjningen måste säkras och fler yt- och grundvattentäkter ges skydd. Enligt partimotion 2014/15:3090 av m.fl. (SD) är det viktigt att har en förutsägbar och säker lagstiftning när det kommer till tillverkningsindustrin och de effekter det har på miljön. Motionärerna vill se en rimlig lagstiftning där företag tar sitt miljöansvar. Om en verksamhet varit i drift blir verksamhetsutövaren skyldig att sanera berörd mark. Enligt en dom från Mark- och har praxis ändrats sedan domstolen levererat ett motivuttalande som innebär att saneringen ska belasta statskassan så lite som möjligt. Detta har bl.a. lett till att moderbolag blivit skyldig att sanera områden som deras dotterbolag förorenat trots att dotterbolagen likviderats eller gått i konkurs, vilket branschen betraktar som ett problem. Enligt en rapport från finns det 78 000 förorenade områden att sanera, vilket skulle kosta 40–. I budget avsätts en större summa än i både Alliansens och regeringens budget. Vi vill även tydliggöra i lagen hur ansvarsfördelningen ska se ut genom ett förtydligande i . Staten bör även i högre utsträckning samarbeta med företagen för att ta ett gemensamt miljöansvar. Klimatutmaningen är enligt partimotion 2014/15:3092 av m.fl. (KD) vår tids största miljöutmaning. har därför satt ambitiösa mål när det gäller att minska utsläppen, såväl i som på EU-nivå. Utöver själva miljöfrågan som utsläppen av växthusgaser utgör, följer det etiska problemet att det främst är världens fattigaste människor som betalar det högsta priset när jordens medeltemperatur ökar. Motionärerna vill också verka för att förhindra spridningen av giftiga kemikalier i vår miljö. Detta är en viktig aspekt av det förebyggande hälsoarbetet. Inte minst gäller det barns vardagsmiljöer. Motionärerna vill t.ex. ha giftfria förskolor, och jobbar för att man ska ställa större krav när det gäller till exempel barnens leksaker, nappflaskor samt mat och dryck. EU har en nyckelroll i arbetet för att öka kemikaliesäkerheten, bl.a. för att utveckla arbetet med gemensamma åtgärder mot spridning av gifter och läkemedelsrester till våra hav och vattendrag. Hoten mot den biologiska mångfalden är omfattande på den globala nivån. I bidrar våra skogar och vår landsbygd, exempelvis våra hagmarker, till denna mångfald. Just hagmarkerna nämns ibland som de, näst regnskogarna, artrikaste biotoperna på vår planet. Jordbruket skulle i högre utsträckning kunna bli en nyckelaktör för att värna den biologiska mångfalden om det fick rätt incitament för att göra det. Reformer av EU:s jordbrukspolitik i denna riktning är viktiga. havs- och kustområden innehåller också ett rikt artliv och skyddsvärda miljöer. har ökat antalet reservat. Motionärerna vill även fortsatt verka för att den ekologiska balansen inte ska rubbas via exempelvis långväga arter som på olika sätt letar sig hit. En effektivare offentlig förvaltning Enligt partimotion 2014/15:3090 av m.fl. (SD) sköts handläggningen av viktiga ärenden för industrin av en rad olika aktörer, vilket är ett problem för företagen. Länsstyrelserna har genom länsstyrelseuppdraget fått i uppdrag att arbeta för att förenkla för företagen. Motionärerna anser att de enskilda aktörerna är bäst lämpade att föreslå åtgärder på detta område och vill skapa incitament för att bedriva internt förenklingsarbete genom att inrätta en s.k. servicepott. Med detta avses en möjlighet för aktörerna att ansöka om ytterligare medel om de lever upp till en målbild som den hanterande myndigheten preciserar. Motionärerna föreslår att länsstyrelserna ges ansvar för detta och anslår för detta. Investeringar för att bygga m.m. Regeringen redovisar i propositionen att en parlamentarisk utredning om en långsiktigt hållbar politik för landsbygden kommer att tillsättas. Den långsiktiga livsmedelsstrategi för hela värdekedjan som ska utarbetas och det natio-nella skogsprogrammet för är viktiga instrument för en satsning på jobb och tillväxt i hela landet. Som framgår av propositionen bör den statliga servicen och närvaron på landsbygden säkras och förbättras. Det är angeläget att myndigheter i samband med förändringar i sin lokalisering samarbetar med andra myndigheter för att så långt som möjligt få en helhetsbild av konsekvenserna. Utvecklingen av myndigheternas service och av statliga arbetstillfällen behöver följas upp på ett samlat sätt. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att följa upp hur statliga myndigheters beslut om lokalisering påverkar servicen och tillgängligheten för medborgare och företag i hela landet. Statskontoret ska bl.a. lämna förslag till hur en bättre samordning kan åstadkommas. Myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . Detta ska följas upp. Utskottet har fått kännedom om att betänkande (SOU 2015:15) Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring ska remissbehandlas t.o.m. . Utredningen och remissvaren kommer att vara ett underlag i det pågående arbetet med en svensk livsmedelsstrategi. En hållbar framtid m.m. antog målet om att EU:s andel förnybar energi ska vara . Utskottet anser liksom regeringen att har särskilt goda förutsättningar att bygga ut den förnybara energin genom vår goda tillgång till vatten, vind och skog. Regeringen anser enligt propositionen att ska ha ett energisystem förnybar energi. Utskottet instämmer i att den förnybara elproduktionen därför bör byggas ut ytterligare. Skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el trädde i kraft . har statsstödsgodkännande för nuvarande skattelättnader för flytande biodrivmedel och biogas som drivmedel till utgången av 2015. Reger-ingen har enligt propositionen ansökt om en förlängning av dessa godkännanden t.o.m. utgången av 2016. Ansökan görs för att regeringen ska hinna ta fram och förankra nya styrmedel som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel. För att öka produktionen av biogas ur gödsel avser regeringen vidare att öka det existerande stödet för metangasreducering med 2016–2019. Utskottet instämmer i att ska ligga i framkant i den klimatomställning som är nödvändig. Regeringens mål är en resurseffektiv ekonomi där hänsyn till miljön är en självklar del i samhällsutvecklingen. Regeringen ska arbeta för att stoppa miljöförstöringen och minska klimatutsläppen. Minskade klimatutsläpp kräver flera typer av åtgärder och ett sammanhållet globalt och nationellt politiskt arbete. Utskottet anser att det svenska samhället också behöver förberedas för och anpassas till ett förändrat klimat. Avgörande steg för att nå miljökvalitetsmålen bör tas. Utskottet anser liksom regeringen att klimatpolitiken ska prioriteras. Så också det arbete som bedrivs för att uppnå en giftfri miljö, för ökad biologisk mångfald och för en förbättrad havs- och vattenmiljö. En framåtsyftande miljöpolitik bidrar till att skapa nya möjligheter för jobb och utveckling. Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska enligt utskottets uppfattning användas för att ställa om i en mer hållbar riktning. Det ska vara lätt och lönsamt att göra miljövänliga val i vardagen. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhällsekonomiska kostnader synliggöras i syfte att styra konsumtionen och investeringarna i en mer hållbar riktning. Miljöskatternas styrande effekt bör därför öka. Den senaste tioårsperioden har miljöskatteintäkterna som andel av BNP minskat. För att upprätthålla miljö-skatternas styrande effekt i takt med omställningen mot ett mer hållbart samhälle bör även miljöskatterna med jämna mellanrum ses över och justeras. Miljöskatter är bara ett av flera styrmedel som kan användas för att minska skadlig miljöpåverkan och för att nå uppsatta miljömål. Miljöskatteintäkterna kan även påverkas av vilka andra styrmedel som används. Regleringar av t.ex. skadliga utsläpp är en annan typ av styrmedel. De kan i vissa fall vara mer effektiva än ekonomiska styrmedel men genererar inte skatteintäkter. Hur BNP utvecklas påverkar också miljöskattekvoten. Det visar t.ex. utvecklingen i samband med finanskrisen . Det är i detta sammanhang centralt att öka miljöskatternas styrande effekt. Utskottet instämmer i att väl avvägda och väl utformade miljöskatter gör så att miljökvalitetsmålen nås på ett kostnadseffektivt sätt. Klimatfrågan – vår tids ödesfråga Klimatfrågan är vår tids ödesfråga och en av regeringens högst prioriterade frågor. I enlighet med för klimatförändringar ska halten av växthusgaser i atmosfären stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. På internationell nivå har detta preciserats till att den globala ökningen av medeltemperaturen ska begränsas till så långt under två grader som möjligt jämfört med den förindustriella nivån. Svensk klimatpolitik ska bidra till tvågradersmålet. Utskottet instämmer i att ska vara ett föregångsland i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser och ska minska utsläppen av växthusgaser i den takt som behövs för en globalt hållbar utveckling. En ny global, rättvis och rättsligt bindande överenskommelse om markant minskade utsläpp av växthusgaser efter 2020 är avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet. Utskottet instämmer i att en ny klimatöverenskommelse bör vila på en stabil vetenskaplig grund och omfatta utsläpps-åtaganden som begränsar den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. För att möjliggöra detta behövs ökade klimatambi-tioner och nya och förstärkta initiativ i alla världens länder och bland centrala aktörer. I vilken utsträckning de rikare länderna bidrar till de fattigare ländernas omställning mot minskade utsläpp och anpassning till klimatförändringar kommer enligt utskottets uppfattning att bli avgörande för om världen kan enas om ett nytt globalt klimatavtal vid i –. kom överens om att EU genom åtgärder inom unionen ska minska utsläppen av växthusgaser med till 2030 jämfört med nivå. Utskottet anser att EU ska befästa sin internationellt ledande roll i klimatomställningen och att ska driva på detta. Utskottet instämmer i att 50 procents utsläppsminskningar till 2030 speglar EU:s ansvar och förmåga, och regeringen kommer enligt propositionen att verka för att EU inför konferensen i höjer klimatambitionerna både före och efter 2020. En sådan ambitionshöjning skulle skicka en positiv signal och stärka förhandlingspositionen för EU att konstruktivt bidra till att åstadkomma ett nytt globalt klimatavtal. ska därutöver visa ledarskap genom en ambitiös nationell klimatpolitik och ett omfattande utvecklingsbistånd för klimatåtgärder i fattiga länder. Utskottet anser att ska verka strategiskt i internationella finansiella institutioner och andra multilaterala organisationer för att öka de globala investeringarna i förnybart. Arbetet med att minska de svenska utsläppen av växthusgaser är en prioriterad fråga för regeringen. Klimatpolitiken kräver samverkan mellan aktörer i samhället och stärks av att även kommuner och re-gioner/landsting är engagerade. Klimatpolitiken ska grundas på principerna om ett pris på koldioxid och om att förorenaren ska betala för sina utsläpp. Det etappmål som har antagit för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan är att utsläppen av växthusgaser ska minska till 2020 jämfört med . Regeringens ambition är enligt propositionen att i ökad utsträckning genom nationella insatser nå detta mål. Utskottet anser liksom regeringen att bör skärpa den nationella klimatpolitiken och minska utsläppen i den takt som behövs för att bidra till en globalt hållbar utveckling som håller den globala temperaturökningen så långt som möjligt under två grader. Klimathotet möts genom att länder och aktörer går före och kan sprida klimatsmarta lösningar. Kostnadseffektiva styrmedel bidrar till både teknikutveckling och förändrat beteende. Alla delar av samhället behöver medverka i denna utmaning. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för breda och uthålliga insatser behövs därför tydliga och stabila, långsiktiga mål samt en entydig färdriktning och stärkt uppföljning. Utskottet noterar att regeringen genom ett tilläggsdirektiv har gett Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram ett klimatpolitiskt ramverk till 2050 för att säkerställa att minskar utsläppen i den takt som behövs för att nå våra internationella åtaganden (dir. 2014:165). Miljömålsberedningen ska dessutom föreslå mål för utsläppen och etappmål samt en strategi för en långsiktig klimatpolitik som ska skapa tydliga drivkrafter för omställning, tydlighet i uppföljning och ett stabilt och förutsägbart investeringsklimat för näringslivet. ska genom att demonstrera att kostnadseffektiva åtgärder för utsläppsminskningar stärker jobb och välfärd befästa sin ledande roll i det globala klimatarbetet. Uppdraget ska redovisas . Just nu pågår arbete med att ta fram underlag inför den s.k. kontrollsta-tionen 2015 där måluppfyllelsen för etappmålet för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, målet för förnybar energi och energiintensitetsmålet till 2020 ska redovisas till . Genom ett nytt klimatinvesteringsstöd till kommuner och regioner stärks arbetet för minskade klimatutsläpp. Reger-ingen föreslår i propositionen att avsätts till klimatinvesteringar och att detta ökar till 2016. Bidraget ska gå till de åtgärder där investerade medel ger störst klimateffekt . Satsningen kan bidra till nya jobb i olika delar av landet. De medel som finns avsatta för investeringsstöd till laddinfrastruktur kommer att ingå som en del i det nya stödet. Utskottet anser liksom regeringen att insatserna för att nå en fordonsflotta oberoende av fossila bränslen till 2030 måste intensifieras. Regeringen avser att utreda hur ett s.k. bonus–malus-system kan utformas, där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället med en bonus och fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid får högre skatt med målet att det träder i kraft . Utskottet anser att flyget i högre utsträckning måste bära sina egna klimatkostnader och instämmer i att en skatt på flygresor bör utredas. En bärande princip i miljöpolitiken är, precis som i klimatpolitiken, att förorenaren ska betala för sina negativa miljöeffekter när det är möjligt och lämpligt. Principen att det ska vara lätt att göra rätt står bakom regeringens ambitioner att underlätta för hushållen att sortera sitt avfall så att mer kan återvinnas. I syfte att upprätthålla miljöskatternas styrande effekt är det lämpligt att miljöskatternas nivå anpassas efter förändringar i den allmänna prisutveck-lingen. I propositionen föreslår regeringen därför höjningar av såväl skatten på bekämpningsmedel, som har varit oförändrad , som skatten på naturgrus, som har varit oförändrad . Utskottet instämmer i att genomförandet av miljöpolitiken bör stärkas och att avgörande steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet bör tas . Arbetet för minskad klimatpåverkan, en giftfri miljö, biologisk mångfald samt bättre havs- och vattenmiljö ska prioriteras. Regeringen avser därför att kraftigt förstärka de anslag som är viktigast för att uppnå detta. Regeringen föreslår i propositionen en höjd ambitionsnivå för skydd och skötsel av värdefull natur på totalt . beräknar regeringen att anslagen kommer att öka med . Genom denna satsning ska bl.a. fler naturskogar skyddas och skötseln av skyddad natur förbättras för att säkra den biologiska mångfalden och viktiga ekosystem. Utskottet instämmer i att även skyddet av haven ska förbättras genom bl.a. fler reservat. Regeringen föreslår att anslaget för havs- och vattenmiljö ökas med 2015. beräknas anslaget öka med . Utskottet anser att när det gäller miljökvalitetsmålen är myndigheternas arbete av avgörande betydelse. Reger-ingen föreslår i samma proposition ökade anslagsmedel till och Kemikalieinspektionen för bl.a. detta arbete. Dessutom beräknas anslaget för sanering av förorenade områden höjas . Regeringen har även beslutat att höja kärnavfallsavgifterna fr.o.m. för att säkerställa att de medel som avsätts för slutförvaring av kärnbränsle är tillräckliga. Utskottet välkomnar att regeringen också har inrättat ett Miljömålsråd, som är en plattform för samarbete mellan de myndigheter som är strategiskt viktiga för att nå miljökvalitetsmålen. Rådet kommer att presentera en lista på åtgärder som myndigheterna åtar sig att vidta i syfte att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. ska också lämna förslag till regeringen på frågor som rådet anser att regeringen behöver arbeta vidare med. En effektivare offentlig förvaltning möter nya utmaningar som en följd av omvärldsförändringar och nya krav. Det innebär att myndigheterna ständigt behöver utveckla sina arbetssätt och sin förmåga till samverkan med andra statliga myndigheter, men också med kommuner och samhället i övrigt. Utskottet instämmer i att för att säkerställa att myndigheterna utvecklas och effektiviseras behöver förvaltningspolitiken och myndighetsstyrningen prioriteras högre än de gjorts . Med en utvecklad styrning som innebär ett större inflytande över verksamheten för de yrkeskunniga, mer fokus på kärnverksamheten och mindre administration, kan statsförvaltningen bli effektivare. Som redovisas i proposi-tionen avser regeringen därför att utveckla den statliga styrningen, efter dialog med myndigheterna och med forskare och andra experter inom området. Inriktningen för detta arbete är att kombinera olika styrformer i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för statsförvaltningen att förverkliga regeringens politik, utföra sina uppgifter i övrigt samt upprätthålla grundläggande värden som effektivitet, rättssäkerhet och medborgarperspektivet. Utskottet delar regeringens bedömningar och anser att finansutskottet bör godkänna regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i berörda delar. Därmed anser miljö- och jordbruksutskottet att finansutskottet bör avstyrka motionerna 2014/15:3087 (FP), 2014/15:3088 (M), 2014/15:3090 (SD), 2014/15:3091 (C) och 2014/15:3092 (KD) i motsvarande delar. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (M) och (MP). ekonomiska vårproposition (M) (M), (M), (M) och (M) anför: politik utgår från att ska ta till vara varje människas förmåga att växa av egen kraft. Så kan vi bygga ett starkare där alla som vill och kan bidrar till vårt gemensamma välstånd. Men detta kräver svar på de långsiktiga utmaningar som står inför. Vår konkurrenskraft utmanas när andra länder utvecklas allt snabbare. Ett nytt och djupare utanförskap växer fram som främst koncentreras till unga och utrikes födda. Välfärden måste hantera en åldrande befolkning, ojämlik vård och förbättra resultaten i skolan. uppgift är att utveckla reformförslag så att människor och företag i en alltmer krävande omvärld kan lyckas bättre än . Fler i arbete och växande företag är helt avgörande för att kunna säkerställa mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . För Alliansen är det en självklarhet att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle, och lika självklart att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att miljö och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik tillåts växa fram. På så sätt ger våra åtgärder största möjliga resultat för miljön. Inte minst krävs att den svenska fordonsflottan blir mer hållbar och att utsläppen från transportsektorn minskar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Nya styrmedel för att minska användningen av gifter i vår vardag krävs också. Därtill måste arbeta oförtröttligt på den internationella arenan för att bidra till att de globala utsläppsreduktioner som behöver uppnås. Med det anförda anser vi att finansutskottet bör tillstyrka riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i berörda delar. ekonomiska vårproposition (SD) (SD) och (SD) anför: Investeringar för att bygga m.m. Ett livskraftigt svenskt jordbruk är inte bara en förutsättning för den inhemska livsmedelsproduktionen utan även en grundpelare för vår svenska livsmedelsindustri. En oroväckande tendens är att självförsörjningsgrad, alltså värdet på de livsmedel vi producerar själva i relation till den totala mängden konsumerade livsmedel, är inne i en fallande trend och är . Vi Sverigedemokrater motsätter oss alla nya förslag om skatter och regler som ytterligare försämrar förutsättningarna för att bedriva ett konkurrenskraftigt svenskt jordbruk. Vidare vill vi se en modernisering av beteslagstiftningen. En annan aktuell fråga är EU:s vattendirektiv, som innebär att betydande arealer produktiv jordbruksmark utmed vattendrag riskerar att tas ur produk-tion och ersättas med våtmarker och skyddszoner. Vattenmyndigheterna vill också skapa en kontrollapparat som ska peka ut åtgärder och kontrollera svenska lantbrukare till en kostnad på , en kostnad som sannolikt den enskilde bonden får stå för. Dessa åtgärder syftar till att minska näringsläckaget till omgivande vattendrag och kan ha en viss betydelse ur miljösynpunkt när det gäller att uppnå en bättre vatten- och havsmiljö. Vi anser att det för den enskilde kan det orsaka orimliga kostnader inom en alltför snäv tidsram. Det faktum att har mycket välskötta skogar anser vi hänger samman med att vi i har engagerade, kunniga och arbetsamma skogsägare. Vi vill fortsatt stärka skogsägarens ställning gentemot andra näringsidkare som ibland missbrukar allemansrätten. Vår skogspolitik omfattar även åtgärder för att stimulera en ökad skogsröjning och minskad byråkrati i skogen, t.ex. genom en ökad möjlighet till dispens för dikning. Enligt vår mening är detta väl avvägda åtgärder som ökar både skogens värde och produktionen.