yttr · H205SfU3y · 2015-05-28 00:00:00 — har beslutat att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) med eventuella motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. De delar av propositionen som socialförsäkringsutskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisade ändrade anslag inom utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels ändrad beräkning av inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde samt lagförslagen 2.1, 2.2, 2.5, 2.10 och 2.11. Vårändringsbudgeten bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . yttrar sig vidare över motsvarande delar i gemensam partimotion 2014/15:3089 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1, 2, 4, 5, 7, 12 och 13 samt kommittémotion 2014/15:3085 av m.fl. (SD) yrkande 4. föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens proposition i berörda delar och avstyrker motionsyrkandena. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, C, FP, KD) respektive (SD). I propositionens yrkande 54 i denna del föreslår regeringen att ytterligare ska tillföras utgiftsområde 8. Kostnaderna för utgiftsområdet beräknas öka ytterligare då fler personer än tidigare beräknat kommer att söka asyl i . Fler personer kommer att vara inskrivna i mottagande, och kostnaderna för stöd, ersättningar och boende kommer att öka. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med och anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder ökas med . I kommittémotion 2014/15:3085 yrkande 4 i denna del föreslår m.fl. (SD) att ramen för utgiftsområde 8 i förhållande till regeringens förslag minskas med då motionärerna är mycket kritiska till att utgifterna för migration tillåts öka ytterligare. Eftersom fler personer beräknas komma till för att söka asyl och fler personer därmed kommer att vara inskrivna i mottagande ökar kostnaderna för stöd, ersättningar och boende. Vidare har kostnaderna för överföring av personer som ska vidarebosättas i ökat . Ytterligare medel behöver därmed tillföras utgiftsområdet. anser mot denna bakgrund att finansutskottet bör tillstyrka proposition 2014/15:99 yrkande 54 i denna del och avstyrka motion 2014/15:3085 (SD) yrkande 4 i denna del. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Till den del en försäkrad är arbetslös lämnas hel sjukpenning med högst . Beloppet är beräknat på en högsta dagpenning inom arbetslöshetsförsäkringen om . Hel inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning lämnas för år räknat av den försäkrades antagandeinkomst. Denna beräknas på ett genomsnitt av de tre högsta prisindexerade inkomsterna under en viss ramtid. I propositionens yrkande 54 i denna del föreslår regeringen att ytterligare ska tillföras utgiftsområde 10. Regeringen framhåller att utgifterna för sjukpenning har ökat mer än beräknat i huvudsak till följd av ett ökat antal sjukfall. Därtill översteg utfallet anvisade medel på anslaget, varför ett underskott fördes över till 2015. Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. föreslås därför tillföras . Vidare redovisar regeringen i propositionen sin avsikt att genom ett beslut i förordning höja den högsta ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m. till och därefter till . Ersättningen betalas ut . Med anledning av detta föreslår regeringen att hel sjukpenning för arbetslösa fr.o.m. samma tidpunkt ska lämnas med högst i stället för nuvarande . Sjukpenning på per dag mot-svarar en dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen på . Äldre föreskrifter föreslås fortfarande gälla för sjukpenning som avser tid före ikraftträdandet. Genom förslaget beräknas utgifterna inom anslaget öka med 2015. Mot bakgrund av ovanstående föreslås anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med . Regeringen föreslår att hel inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning ska lämnas för år räknat av den försäkrades antagandeinkomst i stället för . Lagändringen föreslås träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Regeringen anser att det är angeläget att förbättra situationen för denna grupp av personer vilka har relativt sett låga inkomster. Förslaget beräknas innebära en förbättring för ca 218 000 personer. Av dessa är ca 127 000 kvinnor och ca 91 000 män. Den maximala höjningen uppgår till ca . Med anledning av detta föreslås att anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. ökas med . Regeringen anför att förändringar i underhållsstödet, arbetslöshetsförsäkringen, sjuk- och aktivitetsersättningen och ett aviserat förslag om att ytterligare en månads föräldrapenning ska reserveras för vardera föräldern medför ökade förvaltningskostnader. Regeringens bedömning att jämställdhetsbonusen inte bör förstärkas medför däremot minskade kostnader. Mot bakgrund av detta föreslås anslaget 2:1 ökas med . I gemensam partimotion 2014/15:3089 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs i yrkande 5 i denna del avslag på förslagen om höjd sjukpenning för arbetslösa och om höjd ersättningsgrad inom sjuk- och aktivitetsersättningen. I motionens yrkande 1 i denna del begärs avslag på förslagen om höjning av dels anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. med , dels anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. med , dels anslaget 2:1 med . Motionärerna anser att den budget som beslutat i stort bör ligga fast. Oundvikliga utgiftsökningar till följd av ökade transfereringsanslag tillstyrks dock. Med anledning av att regeringen aviserar att dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen ska höjas bör även det högsta belopp som kan lämnas som sjukpenning till den som är arbetslös höjas från samma tidpunkt. Som regeringen har föreslagit bör således hel sjukpenning till den som är arbetslös kunna lämnas med högst per dag fr.o.m. , vilket mot-svarar en dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen på . Den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen uppgår till av den försäkrades antagandeinkomst. Antagandeinkomsten i sin tur beräknas som genomsnittet av den försäkrades pensionsgrundande inkomster och belopp upp till 7,5 prisbasbelopp med tillägg för den allmänna pensionsavgiften för de tre bästa inkomståren under en viss ramtid. Utskottet noterar att sjuk- och aktivitetsersättning räknas upp med prisernas utveckling medan lönerna oftast stiger mer än så. är det maximala belopp som kan betalas ut i form av sjuk- eller aktivitetsersättning . Många får dock lägre belopp. Personer med sjuk- och aktivitetsersättning hör i realiteten till de grupper som har allra lägst inkomster. Ersättningsgraden har inte höjts sedan förmånerna infördes , då de ersatte förmånerna förtidspension och sjukbidrag. anser att det är det rimligt att ersättningsgraden höjs i sjuk- och aktivitetsersättningen. ansluter sig vidare till de föreslagna ändringarna i anslagen 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m., 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. och 2:1 . Mot denna bakgrund anser socialförsäkringsutskottet att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag i proposition 2014/15:99 yrkandena 2 i denna del och 54 i denna del. Motion 2014/15:3089 (M, C, FP, KD) yrkandena 1 i denna del och 5 i denna del bör därmed avstyrkas. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Bostadstillägg till pensionärer () är ett inkomstprövat bostadstillägg som börjar reduceras vid inkomster som överstiger för ogifta och för gifta pensionärer (2,17 prisbasbelopp respektive 1,935 prisbasbelopp). BTP lämnas av bostadskostnaden upp till ett tak på för ogifta och för gifta. Personer som har BTP kan även få särskilt bostadstillägg (SBTP) som betalas ut automatiskt om villkoren är uppfyllda. SBTP lämnas när den disponibla inkomsten är lägre än prisbasbelopp för ogifta () och 1,191 prisbasbelopp för gifta pensionstagare () efter det att en bostadskostnad upp till maximalt för ogifta och för gifta har dragits av. Den disponibla inkomsten beräknas på samma sätt som gäller för BTP, dock med den skillnaden att man gör avdrag för skatt enligt skattetabell. Till den disponibla inkomsten ska läggas det BTP som betalas ut. Personer som har fyllt , är bosatta i och inte har sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda kan, efter ansökan, få äldreförsörjningsstöd (ÄFS). ÄFS är inkomstprövat och betalas ut om inkomsterna efter avdrag för skälig bostadskostnad är lägre än den skäliga levnadsnivån. Inkomst minskar stödet krona för krona. Den skäliga levnadsnivån i ÄFS är densamma som för SBTP. Högsta bostadskostnad som beaktas är för ogifta och för gifta. I propositionens yrkande 54 i denna del föreslår regeringen att ytterligare ska tillföras utgiftsområde 11. För att förbättra den ekonomiska situationen för ålderspensionärer med lägst ekonomisk standard föreslås en höjning av bostadstillägget och den skäliga levnadsnivån inom särskilt bostadstillägg. Genom höjningen får alla ålderspensionärer med bostadstillägg en förbättring. Särskilt kvinnors ekonomi förbättras eftersom kvinnor enligt regeringen i större utsträckning än män är ekonomiskt utsatta och dominerar bland dem som får bostadstillägg. Det särskilda bostadstillägget är ett extra ekonomiskt skyddsnät för dem med hög hyra och särskilt låg inkomst. Eftersom särskilt bostadstillägg minskas mot alla inkomster inklusive bostadstillägg skulle höjningen av bostadstillägget medföra en motsvarande minskning av det särskilda bostadstillägget. För att även dessa ålderspensionärer med den allra lägsta ekonomiska standarden ska få en förbättrad disponibel inkomst bör den garanterade nivån för särskilt bostadstillägg för dem höjas. Mot bakgrund av ovanstående föreslås anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ökas med . I propositionen föreslår regeringen även att den skäliga levnadsnivån för dem inom förmånen äldreförsörjningsstöd ska höjas. Höjningen motsvarar höjningen av bostadstillägget så att de som får äldreförsörjningsstöd får en motsvarande höjning av sin ekonomiska standard. Regeringen föreslår därmed att anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd ökas med . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. I gemensam partimotion 2014/15:3089 yrkande 5 i denna del begär m.fl. (M, C, FP, KD) avslag på regeringens lagförslag och i yrkande 1 i denna del att ramen för utgiftsområde 11 i förhållande till regeringens förslag minskas med . Motionärerna anser att den budget som beslutat i dessa delar bör ligga fast. För att förbättra den ekonomiska situationen för ålderspensionärer med lägst ekonomisk standard är det enligt socialförsäkringsutskottet välkommet med en höjning av bostadstillägget och en höjning av den skäliga levnadsnivån inom förmånerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Eftersom kvinnor i större utsträckning än män är ekonomiskt utsatta och därmed dominerar bland dem som får bostadstillägg noterar utskottet att särskilt kvinnor gynnas av höjningarna. Mot denna bakgrund anser socialförsäkringsutskottet att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag i proposition 2014/15:99 yrkandena 2 i denna del och 54 i denna del. Motion 2014/15:3089 (M, C, FP, KD) yrkandena 1 i denna del och 5 i denna del bör därmed avstyrkas Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Om den underhållsskyldige inte betalar något underhållsbidrag eller betalar ett belopp som är lägre än och inte heller på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll kan den som bor med barnet ansöka om underhållsstöd. Underhållsstödet betalas med högst per barn och månad. Jämställdhetsbonusen, som infördes , innebär att om vårdnadshavare med gemensam vårdnad delar mer lika på föräldradagarna kan de få en bonus på högst . Jämställdhetsbonusen är kopplad till utbetalningen av föräldrapenningen. I propositionens yrkande 54 i denna del föreslår regeringen att ytterligare ska tillföras utgiftsområde 12. I propositionen anger regeringen att underhållsstödets belopp inte har höjts . Dagens underhållsstöd täcker inte längre hälften av normalkostnaden för barnet efter det att hänsyn har tagits till barnbidraget. Detta gäller särskilt de äldre barnen inom underhållsstödssystemet. Då många barn med låg ekonomisk standard lever i hushåll som är mottagare av underhållsstöd är det dessutom fördelningspolitiskt träffsäkert att höja underhållsstödet. Enligt regeringen bör underhållsstödet därför höjas med per barn och månad. Lagändringen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser tid efter . Med anledning av förslaget föreslår regeringen att anslaget 1:3 Underhållsstöd ökas med 2015. Vidare anger regeringen att jämställdhetsbonusen inte har haft någon mätbar effekt på föräldrarnas fördelning av föräldrapenningen. Regeringen menar att man gör en annan bedömning än och därför inte kommer att förstärka jämställdhetsbonusen. De införda reserverade månaderna i föräldrapenningen har, enligt regeringen, däremot positiva effekter på mäns uttag av föräldrapenning. Regeringen avser därför att återkomma till med förslag om att av föräldrapenningen ska reserveras för vardera föräldern. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget 1:2 Föräldraförsäkring minskas med 2015. I gemensam partimotion 2014/15:3089 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs i yrkande 4 avslag på regeringens lagförslag. I motionens yrkande 1 i denna del begärs att ramen för utgiftsområde 12 i förhållande till regeringens förslag minskas med . Motionärerna anser att den budget som beslutat i dessa delar bör ligga fast och att anslaget 1:3 Underhållsstöd därmed bör minskas med i förhållande till regeringens förslag och anslaget 1:2 Föräldraförsäkring ökas med . anser att en grundläggande strävan bör vara att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Även ett jämställt föräldraskap är en viktig utgångspunkt som en central målsättning, liksom barns rätt till båda sina föräldrar. Jämställdhetsbonusen synes inte ha haft någon påvisbar effekt på föräldrarnas uttag av föräldrapenning. I likhet med regeringen anser utskottet därför att det saknas anledning att ha kvar jämställdhetsbonusen. Utskottet ställer sig även bakom regeringens förslag om att höja underhållsstödet för att främja barnhushåll med låg ekonomisk standard. Mot denna bakgrund anser socialförsäkringsutskottet att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag i proposition 2014/15:99 yrkandena 1 och 54 i denna del. Motion 2014/15:3089 (M, C, FP, KD) yrkandena 1 i denna del och 4 bör därmed avstyrkas. sänktes det samlade uttaget av arbetsgivar- och egenavgifter liksom den allmänna löneavgiften för personer som fyllt 18 men inte . Nedsättningen innebar att avgifterna halverades, med undantag för ålderspensionsavgiften. utvidgades åldersgruppen till att omfatta alla som vid årets ingång inte hade fyllt som avgifterna sänktes ytterligare. De lägre avgifterna omfattade hela ålderspensionsavgiften men endast en fjärdedel av de övriga avgifterna. Enligt nu gällande regler från omfattar avgifterna för personer som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt bara ålderspensionsavgiften. För den som vid ingången av beskattningsåret har fyllt 23 men inte omfattar avgifterna ålderspensionsavgiften och en fjärdedel av de övriga avgifterna. Sammantaget blir arbetsgivaravgifterna inklusive löneavgiften, efter avrundning som anges i lagen, och egenavgifterna inklusive löneavgiften vid sju dagars karenstid i sjukförsäkringen. I propositionens yrkande 53 i denna del föreslår regeringen att godkänner ändrad beräkning av budgetens inkomster i den aktuella delen. Regeringen anför att arbetslösheten bland ungdomar (15–) är betydligt högre än för andra åldersgrupper och har ökat . uppgick ungdomsarbetslösheten till , och har en högre ungdomsarbetslöshet än i många andra jämförbara länder. Nära hälften av de unga arbetslösa är heltidsstuderande som söker arbete, varav många söker extrajobb eller feriejobb vid sidan av studierna. Unga har generellt sett även betydligt kortare arbetslöshetstider än vuxna, och de flesta unga lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. finns det en grupp bland de unga arbetslösa som befinner sig långt från arbetsmarknaden med svårigheter att hitta vägar in till arbetslivet. Det är främst denna grupp av unga som är i behov av stöd, och det är de som är det mer allvarliga ungdomsarbetslöshetsproblemet. Den största risken för långtidsarbetslöshet och framtida arbetsmarknadsrelaterade problem bland unga finns främst bland dem som saknar fullföljd gymnasieutbildning, är utrikes födda eller som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetslösheten bland unga på 20–utan gymnasieutbildning uppgick . Det finns också en grupp unga som varken arbetar eller studerar och som står helt utanför arbetsmarknaden, i vissa fall . Även i denna grupp finns det unga som är i behov av stöd. Regeringen anför att nedsättningen av socialavgifterna för unga inte bedöms vara en ändamålsenlig åtgärd för att komma till rätta med det mer allvarliga ungdomsarbetslöshetsproblemet. Nedsättningen innebär – till skillnad från de flesta andra sysselsättningssubventioner – att alla unga subventioneras, inte bara de som är i behov av stöd. Regeringen bedömer att det krävs mer riktade åtgärder för att nå grupper av arbetssökande ungdomar som behöver särskilt stöd för att komma i arbete. En viktig orsak till ungdomsarbetslösheten är brister i utbildningssystemet och i anknytningen till arbetsmarknaden. Regeringen föreslår att nedsättningen av socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, för personer som vid årets ingång inte har fyllt slopas och att bestämmelserna ska träda i kraft . Nedsättningen föreslås dock övergångsvis vara reducerad –så att, utöver hela ålderspensionsavgiften, endast 18/25 av de övriga avgifterna ska betalas. Motsvarande ska gälla den allmänna löneavgiften. Slopad nedsättning av socialavgifterna för unga beräknas öka skatteintäkterna brutto (den direkta effekten) med och netto med 2015. Nettoeffekter tar hänsyn till vissa s.k. indirekta effekter som övervältring av avgiftshöjningen på löner, vinster och priser. Regeringen bedömer att på kommer hela det ökade socialavgiftsuttaget att övervältras på lönekostnaderna i form av lägre löner för hela löntagarkollektivet. I gemensam partimotion 2014/15:3089 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs i yrkandena 2 i denna del, 7, 12 och 13 avslag på dels förslaget om ändrad inkomstberäkning, dels förslaget om höjda socialavgifter för unga. Motionärerna motsätter sig höjd skatt på företagande i ett läge när bör värna om återhämtningen i sysselsättningen och tillväxten och rustas för en allt tuffare internationell konkurrens. Utskottet kan konstatera att nedsättningen av socialavgifter för unga inte har löst problemet för unga arbetslösa. Enligt utskottets mening är anledningen till åtgärdens misslyckande att den största delen av resurserna satsas på de ungdomar som redan har arbete eller som ändå skulle ha fått ett arbete utan nedsättningen. Endast en mycket liten del av nedsättningen riktas således mot dem som bäst behöver den, dvs. lågutbildade eller de som på annat sätt står långt från arbetsmarknaden. Nedsättningen har därmed en mycket låg träffsäkerhet, och som en åtgärd för att skapa sysselsättning blir den mycket dyr och ineffektiv. Utskottet konstaterar att det finns ett mycket stort behov av att satsa resurser på effektivare åtgärder som kan göra att just de ungdomar som står långt från arbetsmarknaden blir mer anställningsbara. anser därför att finansutskottet bör ställa sig bakom regeringens förslag att slopa nedsättningen av socialavgifter för unga och att detta bör genomföras i två steg på det sätt som regeringen har föreslagit. bör därmed tillstyrka proposition 2014/15:99 yrkandena 53 i denna del, 5, 10 och 11 samt avstyrka motion 2014/15:3089 (M, C, FP, KD) yrkandena 2 i denna del, 7, 12 och 13. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (S) och (M). Utgiftsramar och anslag för utgiftsområdena 10–12 och statsbudgetens inkomster (M, C, FP, KD) (M), (M), (C), (M), (FP), (KD) och (M) anför: Ordning och reda i ekonomin och en politik för fler i arbete är det som bygger starkt. Det är kärnan i Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. har klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder, och vi ser nu en allt bredare återhämtning av den svenska ekonomin. Det behövs dock ett fortsatt fokus på ansvarsfull ekonomisk politik och strukturellt riktiga reformer för att värna återhämtningen och skapa fler varaktiga jobb och högre tillväxt. När vi är många som jobbar hjälps vi åt att skapa mer resurser till det som är gemensamt. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Den budget som beslutat i stort bör ligga fast. Vi tillstyrker dock oundvikliga utgiftsökningar som följer av t.ex. ökade transfereringsanslag. Vi ställer oss inte bakom regeringens förslag om höjd sjukpenning för arbetslösa och höjd ersättningsgrad inom sjuk- och aktivitetsersättningen. Den totala ramen för utgiftsområdet bör således endast ökas med . Därmed bör finansutskottet tillstyrka gemensam partimotion 2014/15:3089 (M, C, FP, KD) yrkandena 1 i denna del och 5 i denna del. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den budget som beslutat bör i dessa delar ligga fast. Vi ställer oss inte bakom regeringens förslag om en höjning av bostadstillägget, det särskilda bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet. Lagförslagen avstyrks, och den totala ramen för utgiftsområdet bör således inte ändras. Därmed bör finansutskottet tillstyrka gemensam partimotion 2014/15:3089 (M, C, FP, KD) yrkandena 1 i denna del och 5 i denna del. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Den budget som beslutat bör i dessa delar ligga fast. Jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen bör vara kvar och förstärkas för de föräldrar som delar jämnt på föräldraledigheten . Vi avstyrker därmed regeringens förslag till minskning av anslaget 1:2 Föräldraförsäkring med . Vidare bör resultatet av den pågående översynen av underhållsstödet avvaktas innan det kan finnas skäl att föreslå en höjning av underhållsstödet, varför även en ökning av anslaget 1:3 Underhållsstöd med avstyrks. Lagförslagen avstyrks, och den totala ramen för utgiftsområdet bör således inte ändras. Därmed bör finansutskottet tillstyrka gemensam partimotion 2014/15:3089 (M, C, FP, KD) yrkandena 1 i denna del och 4. Vi bedömer att de genomförda sänkningarna av socialavgifterna för unga har medfört en ökad efterfrågan att anställa ungdomar och därmed lägre ungdomsarbetslöshet. Vi kan därför inte ställa oss bakom regeringens förslag att fr.o.m. minska nedsättningen av socialavgifter för unga för att sedan slopa den fr.o.m. . Därmed bör finansutskottet tillstyrka gemensam partimotion 2014/15:3089 (M, C, FP, KD) yrkandena 2 i denna del, 7, 12 och 13. Utgiftsramar och anslag för utgiftsområde 8 (SD) (SD) och (SD) anför: Det finns anledning att ifrågasätta flera av de utgiftsökningar som föreslås i propositionen. Bland annat är vi mycket kritiska till att utgifterna för migration tillåts öka ytterligare. Den föreslagna ökningen av kostnaderna för migration innebär i praktiken att regeringens enskilt största satsning är en satsning på ytterligare asyl- och anhöriginvandring till . Vi anser därför att finansutskottet bör avstyrka regeringens förslag till ändrad ram för utgiftsområde 8 och tillstyrka motion 2014/15:3085 (SD) yrkande 4.