yttr · H205UbU5y · 2015-05-27 00:00:00 — Utskottet vill i sammanhanget även nämna att regeringen ytterligare avser att höja kvaliteten i högskolan genom förslaget (U2015/1626/UH) på nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning. När det gäller forskning vill utskottet inledningsvis påminna om att målet för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning bl.a. är att ska vara en framstående forskningsnation (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Utskottet anser att svensk forskning håller hög kvalitet men att det finns tecken på att forskningen har tappat i konkurrenskraft i förhållande till flera jämförbara länder. Det behövs därför insatser för att säkerställa kvaliteten i svensk forskning. I sammanhanget bör särskilt vikten av långsiktig planering inom forskningspolitiken betonas. I regeringsförklaringen angavs några viktiga forskningspolitiska prioriteringar, såsom att basanslagen för forskning ska prioriteras upp, att en ny forskningsproposition ska ha ett tioårigt perspektiv, att unga forskares villkor ska förbättras samt att andelen kvinnliga professorer ska öka och forskningsanslagen fördelas jämställt. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16) bekräftades dessa ambitioner. Utskottet vill slutligen påminna om att regeringen utsett en ny forskningsberedning vars huvudsakliga arbete blir att diskutera utformningen av de förslag och forskningspolitiska prioriteringar som regeringen har för avsikt att lägga i sin forskningsproposition . Med det anförda, och eftersom utbildningsutskottet även i övrigt delar regeringens bedömningar, anser utbildningsutskottet sammanfattningsvis att finansutskottet bör godkänna regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som berör utbildningsutskottets beredningsområde. Därmed anser utbildningsutskottet att finansutskottet bör avstyrka motionerna 2014/15:3087 (FP), 2014/15:3088 (M), 2014/15:3090 (SD), 2014/15:3091 (C) och 2014/15:3092 (KD) i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD) och (S). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) (M), (M), (M) och (M) anför: vill skapa en mer flexibel och modern arbetsmarknad där människor har goda möjligheter att byta inriktning och karriär och människor ges flera chanser i livet. Då behöver det bli enklare att gå från anställning till företagande, men också att skola om sig eller pröva ett nytt jobb. Om fler ska kunna känna sig trygga med att byta arbete eller t.o.m. bransch, även högre upp i åldrarna, behöver förutsättningarna för omställning förbättras. Det måste därför vara möjligt och attraktivt för fler att studera också senare i livet. En person som behöver bygga på sina studier för att antingen kunna ta större ansvar eller helt byta spår ska ha förutsättningarna att göra det. Därför vill satsa på att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. För att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier vill vi att fribeloppet, dvs. den inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskar, höjs från dagens dryga (vid 40 veckors heltidsstudier) till per kalenderår. Vi vill att möjligheterna till att beviljas studiemedel för den som fyllt ska utökas , . Vi vill att den övre åldersgränsen för möjligheten att beviljas studiemedel höjs från dagens till . Vi vill att möjligheten till tilläggslån för studerande förbättras genom att lånebeloppet höjs från ca till . Ett utbildningssystem med ett tydligt kunskapsfokus är grundläggande för vårt välfärdssamhälle. Utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla – för elevernas skull men också för jobben, välfärden och sammanhållningen. För är det självklart att varje elev och studerande ska ges förutsättningar att nå sin fulla potential. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som var och en behöver för att nå kunskapsmålen och växa utifrån sina egna förutsättningar. Alla föräldrar ska veta att när barnen kommer hem från skolan har de lärt sig vad de behöver i en trygg miljö. vill fortsätta arbetet för mer kunskap i skolan. Målet är att ligger bland de tio bästa länderna i PISA-undersökningen. Vi ser betydande utmaningar inom skol- och utbildningsväsendet även i fortsättningen. Trots stora satsningar har resultaten ännu inte lyft i den utsträckning som krävs. ser vi också nya utmaningar, i och med att ett stort antal nyanlända elever som i många fall flytt från krig och förtryck väntas börja i skolan i . Det ställer särskilda krav på skolan i form av språkundervisning, elevhälsa och andra integrationsinsatser. Det har funnits en bred enighet i kring att göra ekonomiska satsningar på skolan. I propositionen ser vi nu att prioriteringarna skiftar och att reformer som både och lärarförbunden stöder skrotas. Den satsning på en extra matematiktimme i högstadiet som fanns i Alliansens budget slopas, trots att uppmanat regeringen att införa den i enlighet med den beslutade budgeten. Utbyggnaden av karriärtjänstreformen och satsningen på karriärtjänster i utanförskapsområden med mer än 5 000 tjänster blir inte heller av. Införandet av en tioårig grundskola, som syftar till att ge även de yngsta eleverna rätt till stöd och stimulans för att lära sig skriva, läsa och räkna, överges också. Slutligen riskerar begränsningar av valfriheten i den svenska skolan att påverka hundratusentals barn och deras föräldrar om en vetorätt införs för skoletableringar, som regeringen aviserat. Elever som har anlänt till efter skolstarten har särskilda utmaningar i att lära sig svenska som de snabbare än övriga elever behöver ta till sig undervisningen för att nå skolans kunskapsmål. Utmaningarna för kommunerna att tillhandahålla utbildning när många asylsökande och nyanlända elever anländer blir också allt större. Alliansregeringen satsade på mer undervisningstid för dessa elever och högre kompetens hos lärarna i utsatta områden. ser behovet av fortsatta insatser för att stärka möjligheterna för denna grupp elever att snabbt komma in i det svenska samhället. Vi vill bl.a. att ska kunna ta över visst utbildningsansvar från kommunerna när det gäller asylsökande barn i asylboende. bör intensivundervisning i svenska prioriteras för att barnen ska stå bättre rustade inför att börja i en vanlig skolklass. vill stärka läraryrket genom att förbättra och utveckla lärarutbildningen. Vi vill göra det möjligt att anordna fristående lärarutbildningar för att höja mångfalden och kvaliteten i utbildningarna. Antagningen till lärarutbildningen bör kompletteras med ett lämplighetstest i form av en intervju eller ett antagningsprov. Lärarutbildningen bör också utvecklas ytterligare med bl.a. kurser i specialpedagogik, ledarskap och digital kompetens. Alla skolhuvudmän bör också ge sina lärare en individuell kompetensutvecklingsplan för att garantera regelbunden fortbildning. vill vi se ett krav på regelbunden fortbildning för att man ska få behålla sin lärarlegitimation. För att ta vara på det stora intresset för datorer som finns bland barn och ungdomar, och stärka internationella konkurrenskraft, måste skolan utvecklas när det gäller användningen av och undervisningen i it. Vi vill att skolan ska hitta och tillämpa metoder att använda it och datorer på ett sätt som gagnar pedagogiken och inlärningen och som också rustar eleverna . Vi vill bl.a. att programmering ska införas i undervisningen redan i årskurs 1 och bli ett integrerat inslag i matematik-, slöjd- eller teknikundervisningen. behöver en fortbildningsinsats genomföras för att förbereda landets lärare på förändringarna. Friskolereformen är en av de viktiga valfrihetsreformer som ökat möjligheten för föräldrar och barn att välja pedagogik och inriktning på undervisningen utifrån varje elevs särskilda förutsättningar. För lärare och rektorer har den inneburit nya möjligheter att förverkliga sina pedagogiska ambitioner och ökat utbudet av arbetsgivare. Vi slår vakt om alla föräldrars möjlighet att välja skola till sina barn. Det ska inte bara vara de som har råd att flytta till ett boende nära den skola man tror är bäst för sitt barn som ska ha denna möjlighet. Det fria skolvalet är mycket uppskattat av elever och föräldrar. Det ger inflytande över det egna barnets skolgång. Barn är olika och har olika behov. Föräldrar måste därför ha möjlighet att välja bort en skola som man inte är nöjd med eller där deras barn kanske inte trivs. I så hög utsträckning som möjligt ska lika villkor och samma höga krav gälla för alla skolor oavsett driftsform. Det finns framgångsrika skolor som lyckas med sitt kunskapsuppdrag trots stora utmaningar. Men det finns också skolor, såväl kommunala som fristående, där eleverna år uppvisar dåliga resultat. Det kan inte acceptera. vill genomföra ytterligare reformer för mer ordning och reda i skolan. Vi vill att Skolinspektionen ska få ett nytt uppdrag där granskningarna blir tydligare och följer en betygsskala: granskningarna ska genomföras utifrån elevernas resultat. Vi vill också att ska erbjuda skolor som inte uppfyller kunskapskraven ett särskilt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till vissa åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. För särskilt svagpresterande skolor bör Skolinspektionen få möjlighet att ta över huvudmannaskapet. Tack vare alliansregeringens reformer har vi en ny gymnasieskola med högre och tydligare krav på både elever och lärare. Kopplingen mellan yrkesutbildningarna och arbetsmarknaden har också förstärkts genom införandet av lärlingsutbildningar. I gymnasieskolan finns det dock fortfarande stora utmaningar som härrör från att eleverna inte har tillgodogjort sig de grundläggande kunskaper som krävs i . En annan fortsatt utmaning är hur gymnasieskolan kan bli än mer relevant i den nationella kompetensförsörjningen och motsvara behovet inom olika bristyrken. Vi vill underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden genom att fortsätta arbeta för att yrkesprogrammen ska bli attraktiva för eleverna och att skolorna ska starta program utifrån arbetsmarknadens behov och förutsättningar. Med det anförda anser vi att finansutskottet bör tillstyrka riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) (SD) och (SD) anför: Utbildning är en av de nyckelfaktorer som återkommande lyfts fram i samband med industrins fortlevnad och utveckling i . Om det tillfälligt eller råder brist på en viss kompetens inom landet rekryterar svenska arbetsgivare utomlands. bör dock självklart sträva efter att vara långsiktigt självförsörjande på kompetens på alla nivåer. Detta är ett komplext område som kan förbättras i många avseenden. Vi vill dock ändå särskilt framhålla två problem: bristen på lärare i de naturorienterande ämnena och bristen på unga med teknisk och naturvetenskaplig grundkompetens. vill mot denna bakgrund bl.a. satsa på fler lärare i de naturorienterande ämnena och en utökning av utbildningen vid teknikcollege, dvs. en gymnasieskola som samverkar tätt med en lokal industri, vilket ska råda bot på bristen på gymnasieingenjörer. vill genom teknikcollege låta näringslivet spela en betydligt större roll i arbetet med att utforma relevanta och attraktiva gymnasieutbildningar. Vi förordar vidare ekonomiska incitament för både studenter och skolor i syfte att säkra kompetensförsörjningen . Parametrar som kvalitet, arbetslivsanknytning och examen ska styra resursfördelningen till lärosätena. För den enskilda studenten vill införa ett högre studiebidrag om per studiemånad för de studenter som väljer att läsa en utbildning där det finns och kommer att finnas ett påvisbart kompetensunderskott i landet. vill också införa en s.k. teknikbrygga för att ge en andra chans till de ungdomar som vill läsa en teknisk utbildning. Teknikbryggan innebär att man under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man får en termins betald praktik hos en lokal industri. Teknikbryggan innebär att vissa ungdomar ges behörighet att söka sig vidare till högre utbildning, men huvudsyftet är att generera gymnasieingenjörer som kan anställas och vidareutbildas inom industrin. Studievägledningens resurser ska stärkas i syfte att öka matchningen på arbetsmarknaden. Gymnasieskolan ska kunna erbjuda attraktiva program inom industri- och teknikrelaterade områden, i första hand i syfte att komma till rätta med den ökande bristen på gymnasieingenjörer men också för att möjliggöra ingenjörsstudier på lärosätena. Det ensidiga fokuset på att öka antalet högskoleplatser, oaktat såväl kvalitet som inriktning, har i bästa fall varit en dålig prioritering och i sämsta fall kontraproduktivt. Banden mellan gymnasieskolan och högskolan bör stärkas. Vi vill därför låta universitetslärare undervisa på gymnasieskolor med bibehållen lön. Många högskolor och universitet har ämnesskickliga och erfarna pedagoger som skulle kunna göra stor nytta inom gymnasieskolan, där det råder brist på lärare i matematik och naturvetenskapliga ämnen. Såväl yrkesvux som bör ges både ökade men framför allt långsiktigt stabila anslag. Anställningsmöjligheterna för dem som läst en yrkesutbildning är goda och efterfrågan på dem är stor. Avsaknaden av stabilitet och långsiktighet medför svårigheter i planeringen, vilket i sin tur försvårar företagens möjligheter att samarbeta med dessa utbildningsanordnare. Detta gäller i synnerhet Myndigheten för som länge har aviserat att den kan utöka yrkeshögskoleutbildningarna, givet att politiken medger rätt resurstilldelning. är inte främmande för att driva fram administrativa sammanslagningar av mindre högskolor för att använda resurserna mer effektivt. Vi är inte heller främmande för att med ekonomiska styrmedel strama åt antalet utbildningsplatser på utbildningar där vi ser att efterfrågan på arbetsmarknaden är svag. Det är naturligt att utvecklingen av en kunskapsintensiv industri går hand i hand med forskning och utveckling i världsklass. enda chans att vara en ledande industrination också är att förbli innovativt och ligga i framkant i ett brett spektrum av forskningsområden. Politikens roll i detta sammanhang är att säkerställa ett gott klimat för innovationer, t.ex. genom att ha tydliga statliga aktörer dit företag kan vända sig. Det handlar också om att våga prioritera det som faktiskt är efterfrågat på arbetsmarknaden, såväl inom forskningen som på lärosätena. När det gäller statligt finansierad forskning och utveckling satsar mer än genomsnittet i , men effektiviteten i dessa satsningar är föremål för diskussion. Till att börja med har vi ett relativt stort antal offentliga aktörer inom forskning och innovation (FoI) där , , , , Industrifonden, och Formas är bara några av de största. Ett långsiktigt mål är att koordinera dessa aktörers arbete bättre och se över förutsättningarna för sammanslagningar. Eftersom det handlar om stora belopp, , bör man också kritiskt granska hur effektiva våra forskningssatsningar är. Den statliga myndigheten , som arbetar med denna typ av utvärderingar, lyfter fram behovet av att förbättra kontrollen och styrningen av forskningsmedel. Man pekar också på att det råder brist på transparens i hur statligt stöd fördelas. vill att statliga medel för forskning och utveckling i högre utsträckning orienteras mot naturvetenskaplig grundforskning, medicin och tillämpad forskning med tydlig industriell och företagsnära profil. satsas av de statliga forskningsmedlen på forskningsämnesområdena teknik, naturvetenskap, lantbruksvetenskap, medicin och hälsovetenskap. Vi vill omfördela resurserna så att dessa områden får av de statliga forskningsmedlen. Vi vill även prioritera de internationellt konkurrenskraftiga lärosätena. är för litet för att upprätthålla internationellt förstklassiga forskningsmiljöer på alltför många orter. Därför vill vi tillföra resurser till de lärosäten som har potential att hävda sig i den internationella konkurrensen. Vi ser en roll även för mindre högskolor, men de kommer i ökande utsträckning att bli tvungna att fokusera på de nischer där de har starkast profil. Dessa prioriteringar är smärtsamma, men nödvändiga för att ska kunna försvara sin position som forskningsnation i världsklass. I valet mellan kvantitet och kvalitet är vi beredda att prioritera kvalitet. Vi vill också prioritera forskningssatsningar som faktiskt innebär konkreta konkurrensfördelar för svenska företag . Det s.k. produktivitetsavdraget, en schablonmässig besparing som åläggs universitet och högskolor, bör avskaffas för all utbildning och forskning. Med det anförda anser vi att finansutskottet bör tillstyrka riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) i (C) anför: En välfungerande skola där kunskap står i fokus och en lugn, trygg och utvecklande arbetsmiljö erbjuds är en omistlig del av att strävan att jämna ut människors livschanser och ge barn och elever möjlighet att förverkliga sina drömmar. Personer som inte ges det stöd som krävs för att lyckas i skolan är överrepresenterade bland arbetslösa. En välfungerande skola är därför också ett viktigt verktyg i kampen mot utanförskap och för ett inkluderande samhälle. Alla måste ges chansen att tillgodogöra sig en god utbildning. Skolan har dock fler uppgifter än att bidra till en produktiv arbetskraft. Det ska vara en plats där elevers nyfikenhet väcks och där de inte bara skaffar sig utbildning utan också bildning. utbildningspolitik tar sin utgångspunkt i att varje förskolebarn, elev och student ska ges möjlighet att kunna få den kunskap han eller hon behöver för att nå sina mål – oavsett var i landet han eller hon bor och oavsett hans eller hennes sociala och ekonomiska bakgrund. Vi tror på individens lust att lära och längtan att utvecklas och arbetar därför för en skola där kunskap och kreativitet utvecklas i takt med aktuell forskning och teknik. Entreprenöriellt lärande ska vara naturligt i hela utbildningssystemet eftersom det främjar förmågan att fatta beslut, kommunicera och samarbeta. Digitalt lärande ska vara en självklar del av undervisningen och modern teknik ska vara ett verktyg för lärarna. vill att fjärrundervisning tillåts inom skolans alla ämnen och kurser. Den stärker likvärdigheten, höjer kvaliteten och ökar tillgängligheten. För små kommuner med ett litet elevunderlag eller kommuner med stora avstånd kan fjärrundervisning betyda skillnaden mellan att få och att inte få undervisning. Vi måste visa tillit till att lärare och skolledare kan omsätta reformer till praktiska resultat i det dagliga arbetet i skolan. Det är läraren som är nyckeln till att höja kunskapsresultaten. Därför är satsningar på lärarnas kompetensutveckling och arbetssituation av största vikt. Även rektorernas ledarskap är avgörande för skolans resultat, och man måste därför aktivt verka för att detta ledarskap ska fungera. Det är bra pedagoger och ledare som tillsammans utgör lösningen på hur svensk skola ska kunna förbättras. anser att duktiga lärare ska premieras och tror därför på karriärtjänster. tror även att de som är nära skolan dvs. eleven, föräldrarna, personalen och kommunen, vet bäst hur de lokala skolorna kan utvecklas. vill därför att kommunerna även fortsättningsvis ska ha ansvaret för skolan. har medverkat till de förbättringar som gjorts i utbildningssystemet . Bland dessa finns den nya läroplanen för , den nya reformerade gymnasieskolan, utökningen av antalet platser i samt återinförandet av en lärlingsutbildning i det svenska skolsystemet. Det är viktigt att man även som vuxen kan utbilda sig såväl på gymnasial nivå som på högskolenivå. Möjligheter har också öppnats för att vuxna ska kunna genomgå lärlingsutbildning. vill se en förändrad lärlingsutbildning där de tilltänkta arbetsgivarna får en större roll i utvecklingen och genomförandet av utbildningen genom s.k. lärlingsråd. Yrkeshögskoleutbildningarna är ett bra exempel på utbildningar som utvecklats i samverkan med presumtiva arbetsgivare. Företagen förses med kompetent arbetskraft och deltagarna får en utbildning som i hög grad leder till arbete. vill att yrkeshögskoleutbildningarna byggs ut ytterligare och att det ska bli lättare att ansöka om och beviljas att bedriva yrkeshögskoleutbildning . Universitet och högskolor är en viktig kraft i det moderna samhällets utveckling eftersom de förser näringsliv och arbetsmarknad med kunskap och kompetens genom forskning och utbildning. En samverkan och en nära koppling mellan den högre utbildningen och det omgivande samhället är därför av största vikt. ser gärna att det resursfördelningssystem som tillämpas för den högre utbildningen i än högre grad premierar hög kvalitet och också samverkan och öppenhet mot det omgivande samhället. avser att verka för att lärosätena ska bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Med det anförda anser jag att finansutskottet bör tillstyrka riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (FP) (FP) anför: är övertygat om att fortsatt höga ambitioner för välfärden i kräver socialliberala reformer för en mer dynamisk ekonomi, en mer flexibel arbetsmarknad och ett mer gynnsamt klimat för entreprenörer och företagare. Den ekonomiska politik som presenteras i regeringens vårproposition går här i fel riktning. Utan reformer för fler jobb kommer långsiktigt att tappa i sammanhållning och förmåga att finansiera våra gemensamma åtaganden. Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa. Våra väl anpassade beloppsnivåer ger människor möjlighet att studera vidare eller återuppta tidigare studier. Studiemedelssystemet har förstärkts påtagligt genom att alliansregeringen genomfört höjningar av studiemedelsbeloppet, barntillägget och fribeloppet. bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl avpassat. Ytterligare reformer kan dock bli aktuella. vill bl.a. fortsätta arbetet för en bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. För att fortsätta stimulera framväxten av ett allt längre arbetsliv bör det även i fortsättningen vara aktuellt att se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna att klara sin examen . En skola med jämn och hög kvalitet är det främsta sättet att skapa goda livschanser för alla. Skolan ska fokusera på elevernas kunskapsresultat och ge varje elev tidigt stöd när det behövs. Därför behövs tidigare betyg, ökade resurser till lågstadiet och en tioårig grundskola med start . För att ge alla elever en bra skolgång bör staten återta ansvaret för skolan, i stället för att landets 290 kommuner var för sig försöker styra upp skolan. Det behövs också lugn och arbetsro i skolan. När det saknas studiero i klassrummet är det de som behöver skolan mest som är de stora förlorarna. Vuxna i skolan måste ha befogenheter och ta ansvar för att skapa ordning, studiero och trygghet. Vi vill därför införa ett ordningsomdöme och ett stöd till skolor att arbeta förebyggande. Kunskap är skolans huvuduppdrag. präglades den svenska skolan av en rädsla för att mäta elevers kunskaper. När kunskap var mindre viktigt fick inte heller eleverna tillräckligt med stöd och följden blev sjunkande resultat. har lett den totala omläggning av svensk skola som har genomförts under alliansregeringen. Bland alla reformer finns en ny läroplan med nya kursplaner med tydliga och tidiga mål, fler och tidigare nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och ny betygsskala med fler steg. Elevers rätt till särskilt stöd har stärkts och speciallärare utbildas på nytt. Eleverna får nu fler matematiklektioner . Undervisningen för nyanlända elever har reformerats.