yttr · H205MJU5y · 2015-05-27 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande beslutade att ge bl.a. miljö- och jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2014/15:100 ekonomiska vårproposition samt de motioner som väckts med anledning av propositionen, i de delar som rör respektive utskotts beredningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet har beslutat att yttra sig över propositionen och partimotionerna 2014/15:3087 (FP), 2014/15:3088 (M), 2014/15:3090 (SD), 2014/15:3091 (C) och 2014/15:3092 (KD) i berörda delar. Miljö- och jordbruksutskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka reger-ingens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avstyrka motionerna i berörda delar. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, FP, KD). I detta yttrande behandlar utskottet ekonomiska vårproposition i de delar som rör utskottets beredningsområde. Behandlingen begränsar sig därmed till regeringens förslag och bedömningar när det gäller riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Fem motioner har väckts med anledning av propositionen. Även dessa behandlas i motsvarande delar. Regeringen anför att samhället måste utvecklas på ett sätt som är socialt och ekologiskt hållbart och att tillväxten måste fördelas rättvist. Detta är vår tids ödesfrågor, men också frågor där har goda möjligheter att ligga i framkant. ambitioner på klimatområdet – den yttersta förutsättningen för en långsiktigt god levnadsstandard – har hållits tillbaka. Stödet för att värna den biologiska mångfalden ska stärkas väsentligt. Det ska bli mer lönsamt att välja klimatvänliga lösningar både som producent och som konsument, och svårare och dyrare att välja det som förstör vår gemensamma miljö. Klimatinvesteringar ska stödjas, både lokalt och globalt. De offentliga klimat-investeringarna ska öka. Avgörande steg mot att nå miljökvalitetsmålen ska tas. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att leda till mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Det krävs ett sammanhållet globalt och nationellt politiskt arbete för att säkra en god miljö även . Klimatförändringarnas effekter påverkar alla länder, men fattiga och sårbara länder som inte har resurser att anpassa sig till förändringarna drabbas särskilt hårt. Alla länder måste ställa om till ett hållbart samhälle med låga utsläpp och hög motståndskraft mot klimatförändringarnas effekter. ska vara ett föregångsland i detta avseende. Regeringen anser att ett nytt klimatavtal under FN är avgörande för det internationella klimatarbetet. Avtalet bör vägledas av vetenskapen och omfatta utsläppsåtaganden som kan begränsa den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. För att möjliggöra detta behövs ökade ambitionsnivåer för utsläppsminskningar samt nya och förstärkta initiativ i alla världens länder och bland centrala aktörer, inklusive inom och EU. Stärkta allianser och samarbeten behövs för ett ambitiöst avtal. Framsteg behövs både avseende utsläppsminskningar och klimatanpassning. Klimatfinansiering kommer att bli en av flera avgörande frågor för om världen kan enas om ett nytt klimatavtal vid i –. Investeringar för att bygga m.m. I partimotion 2014/15:3087 av m.fl. (FP) anförs att jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader, men också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Att öppna marknader för handel stimulerar livsmedelsproduktionen och en effektiv användning av . EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. Jordbruksstödet, utom landsbygdsstödet, ska avvecklas liksom EU:s handelshinder mot omvärlden. Samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut – i stället behövs ökade satsningar på landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Ett hållbart jord- och skogsbruk är enligt motionen en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med den nuvarande tekniken skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Ett kretslopp där näringen går från jord till bord och sedan tillbaka till jorden är avgörande för en hållbar livsmedelsförsörjning. anser att ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. Motionärerna anser att den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka. Kemikalielagstiftningen bör enligt motionärerna utgå från försiktighetsprincipen. Den europeiska kemikalielagstiftningen behöver skärpas och särskild hänsyn tas till barns och ungas känslighet samt till den samlade effekten när flera olika kemikalier samverkar. Tillsynen behöver förbättras och sank-tionerna skärpas. Avfallets miljöpåverkan ska minskas genom fungerande återanvändning och återbruk. Avfallspolitiken måste förebygga och förhindra att tungmetaller, läkemedelsrester och andra farliga ämnen sprids i naturen. Enligt partimotion 2014/15:3090 av m.fl. (SD) är ett livskraftigt svenskt jordbruk inte bara en förutsättning för den inhemska livsmedelsproduktionen utan även en grundpelare för vår svenska livsmedelsindustri. En oroväckande tendens är att självförsörjningsgrad, alltså värdet på de livsmedel vi producerar själva i relation till den totala mängden konsumerade livsmedel, är inne i en fallande trend och är . Motionärerna motsätter sig alla nya förslag om skatter och regler som ytterligare försämrar förutsättningarna för att bedriva ett konkurrenskraftigt svenskt jordbruk. Beteslagstiftningen bör moderniseras. En annan aktuell fråga är EU:s vattendirektiv, som innebär att betydande arealer produktiv jordbruksmark utmed vattendrag riskerar att tas ur produktion och ersättas med våtmarker och skyddszoner. Vattenmyndigheterna vill också skapa en kontrollapparat som ska peka ut åtgärder och kontrollera svenska lantbrukare till en kostnad på , en kostnad som sannolikt den enskilde bonden får stå för. Dessa åtgärder syftar till att minska näringsläckaget till omgivande vattendrag och kan ha en viss betydelse ur miljösynpunkt när det gäller att uppnå en bättre vatten- och havsmiljö. För den enskilde kan det orsaka orimliga kostnader inom en alltför snäv tidsram. Att har mycket välskötta skogar beror enligt motionärerna på att vi har engagerade, kunniga och arbetsamma skogsägare. Skogsägarens ställning bör stärkas gentemot andra näringsidkare som ibland missbrukar allemansrätten. Skogspolitiken bör omfatta åtgärder för att stimulera en ökad skogsröjning och minskad byråkrati i skogen, t.ex. genom en ökad möjlighet till dispens för dikning. Den bästa skogspolitiken uppnås genom frivillighet och kunskap snarare än genom detaljstyrande lagar och regleringar. Ett nationellt skogsprogram bör arbetas fram gemensamt med skogsnäringen med en långsiktig och tydlig framtidsstrategi där skogens mål, miljö och produktion har fortsatt lika stor vikt. Motionärerna lägger fram förslag som de anser underlättar för kommuner att upphandla livsmedel lokalt, vilket stärker de lokala bönderna och livsmedelsföretagen. De anför att kanske har världens mest ambitiösa djurskydd men att det också är viktigt att det finns rimliga förutsättningar för att kunna upprätthålla djurskyddet utan att vår livsmedelsproduktion slås ut. produktion av kött, mjölk och proteingrödor bör kunna öka. behöver därför anta en långsiktig svensk livsmedelsstrategi samt sätta upp mål för självförsörjning av livsmedel. För att underlätta för småskaliga matproducenter är det viktigt med regelförenklingar och mindre krångel. Enligt partimotion 2014/15:3091 av m.fl. (C) är staden och landsbygden beroende av varandra. Med skogens resurser tillverkas hus, möbler och drivmedel, med malmen och mineralerna skapas förutsättningar för stålkonstruktioner och tillverkningen av såväl elbilar som mobiltelefoner. Med solkraft, vattenkraft och vindkraft skapas vår framtida energi, för att inte tala om den mat och dryck som landsbygden producerar. Ett av de största hindren för att utveckla attraktiva boendemiljöer på landsbygden är strandskyddet. Det finns delar av vårt land där restriktivitet är klokt vad gäller strandnära nybyggnation. I områden som präglas av en hög exploateringsgrad ska allmänhetens tillgång till stränder för friluftsliv och rekreation värnas. har dock tillgång till tusentals mil av obebyggda stränder. Strandskyddet behöver förändras. Alliansens arbete med länsstyrelsernas handläggningstider har gett resultat. Men precis som med regelförenklingsarbetet kan mer göras för att förkorta handläggningstiderna ytterligare, i synnerhet de kommunala. Den svenska mat- och dryckesproduktionen är betydelsefull för ekonomin i allmänhet och besöksnäringen i synnerhet. Den skapar jobb i producentledet och utgör också grund för restaurangnäringen, den näring som anställer störst andel ungdomar och där många nyanlända driver företag. Den bidrar även till inhemsk och utländsk turism. Ett sätt att minska regelkrånglet för denna näring, så att den kan fortsätta att skapa jobb, är att tillåta gårdsförsäljning. Motionärerna anför att de gröna näringarna är viktiga för hela växtkraft. De producerar klimatsmart energi, högklassiga livsmedel och råvaror, öppna landskap samt jobb och tillväxt i hela landet, i såväl den egna som kringliggande branscher. De gröna näringarnas konkurrenskraft måste stärkas och produktionen öka. Svenska livsmedelsproducenter är världsledande på djurhälsa, har en restriktiv användning av antibiotika i djurhållningen och producerar mat på ett klimatsmart sätt. Betande djur ger även öppna landskap och stärker den biologiska mångfalden. Detta är exempel på kollektiva nyttigheter som är värda att försvara. Vi har goda förutsättningar att öka produktionen av såväl livsmedel som spannmål i vårt land, men de gröna näringarna står också inför betydande utmaningar. Svenska bönder konkurrerar på en marknad där producenter i andra länder inte möter lika höga krav på djurskydd och miljöhänsyn, har ett allmänt lägre kostnadsläge och där exempelvis antibiotika används på ett mindre ansvarsfullt sätt. Krisen för många bönder är akut. förslag utgör ett bra underlag för det fortsatta arbetet med att värna och stärka det svenska lantbruket. De svenska mervärdena som symboliseras av höga krav på djurskydd och miljö är viktiga att värna. Satsningar på export och projekt som stärker svensk livsmedelsproduktion är fortsatt viktiga. anser att vi ska använda oss av EU:s jordbruksstöd så effektivt som möjligt. Det är angeläget att prioritera de bönder som har djur. De viktiga djurskydds- och miljövärden som mjölk- och köttbönderna skapar, men som är svåra att ta betalt för, bör premieras. Framöver är det enligt motionärerna viktigt att processen med att ta fram ett nationellt skogsprogram fortskrider och att detta arbete inte försenas av andra parallella utredningar. Det behövs även en nationell livsmedelsstrategi som en fortsättning på Matlandet , för att underlätta det långsiktiga strategiska arbetet med att förbättra svenskt lantbruks konkurrenskraft. Enligt partimotion 2014/15:3092 av m.fl. (KD) är jordbruket centralt för att ha mat att ställa på bordet, men jordbruket är mycket mer än den mat som det producerar. Det har en central betydelse för den biologiska mångfalden och för den levande landsbygd och de öppna landskap som är en del av vårt kulturarv. I många EU-länder är miljötänkande och djurskydd jämförelsevis nedprioriterat. Alternativt följs inte de uppsatta reglerna. En bidragande orsak till problemen i svenskt jordbruk är att vi inte har lyckats omsätta den kvalitet på varorna som våra miljö- och djurskyddsregler leder till i reda pengar. Ett exempel på detta är den svåra situationen för mjölkbönder. Motionärerna vill förbättra möjligheterna för mjölkbönderna att klara sin verksamhet både på kort och på lång sikt, exempelvis genom att avskaffa beteskravet för de kor som finns i kostallar med lösdrift. vill fortsätta värna miljön och vårt välutvecklade djurskydd, men de lagar och reglerna som antas bör vara ändamålsenliga. Vid upphandling bör offentliga aktörer ta miljöhänsyn och använda sig av kriterier för miljöanpassad upphandling. självförsörjningsgrad är snart nere på , vilket är mycket lågt i jämförelse med våra grannländer. Enligt partimotion 2014/15:3087 av m.fl. (FP) bör vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle, och lika självklart är att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att både miljö och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik tillåts växa fram. På så sätt ger våra åtgärder största möjliga resultat för miljön. behöver höja miljö- och klimatskatterna. Enlig partimotion 2014/15:3088 av och (båda M) är det en självklarhet för Alliansen att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle, och lika självklart är att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att både miljö och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik tillåts växa fram. På så sätt ger de åtgärder som vidtar största möjliga resultat för miljön. Enligt partimotion 2014/15:3091 av m.fl. (C) bör fortsätta med reformer för klimatet, för mer förnybar energi i våra transporter och i vår elproduktion, för en bättre havsmiljö, för ren luft och rent vatten och för mindre gifter i vardagen. Hållbar ekonomisk tillväxt går hand i hand med ambitiösa miljömål. Marknadsbaserade styrmedel, där förorenaren betalar för sin miljöskada och där det är lönsamt att agera miljövänligt, är effektiva såväl ur klimatsynpunkt som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. har bevisat att tillväxt kan ske parallellt med mindre miljöpåverkan. Vår BNP har växt med , som utsläppen av växthusgaser har minskat med . Miljö och ekonomisk tillväxt går hand i hand. Vissa kemikalier bör förbjudas, men det finns en lång rad kemikalier som är vanligt förekommande i vår vardag som inte är giftiga nog att förbjudas, men som i större mängder ändå är negativa för hälsan och som därför bör minskas och bära sina miljökostnader. Därför tillsatte alliansregeringen en offentlig utredning om att införa en kemikalieskatt som presenterade sina slutsatser . Utredningen föreslår en skatt på viss elektronik och byggmaterial för att minska användandet av flamskyddsmedel och ftalater. Motionärerna anser att det även för en bättre havsmiljö finns behov att utveckla nya styrmedel, där förorenaren betalar. Insatser för en omställning mot mindre utsläpp i såväl som bör premieras, liksom insatser för att återställa den miljön, inte minst i . Sådana nya system behöver dock omfatta alla de länder som har miljöpåverkan på och och spegla detta delade ansvar för den miljön. Andra styrmedel för grön tillväxt kommer att behöva införas för att stärka utveck-lingen mot ett hållbart samhälle. Nedskräpning beivras fortfarande i låg utsträckning i trots höga kostnader för samhället. Nya styrmedel och ett mer konsekvent beivrande av nedskräpning kan både minska kostnaderna och öka intäkterna på lokal och regional nivå. I regeringens utredning om ekosystemtjänster pekas möjligheter ut att med styrmedel skapa kompensation för viktiga ekosystemtjänster som pollinering och biologisk kontroll av skadedjur. Enligt partimotion 2014/15:3092 av m.fl. (KD) är det en självklarhet för Alliansen att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle, och lika självklart att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att miljö och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik tillåts växa fram. På så sätt ger åtgärder största möjliga resultat för miljön. Motionärerna anser att måste bryta sitt beroende av fossila bränslen inom transportsektorn. Det krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och för effektivare transporter. vill främja teknikutvecklingen för att nå ett mer hållbart transportsystem. Klimatfrågan – vår tids ödesfråga Omställningen av transportsektorn är enligt partimotion 2014/15:3087 av m.fl. (FP) en viktig del av miljöpolitiken. Miljöstyrningen bör förstärkas genom en höjning av beskattningen för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. Ytterligare miljöskatter, såsom en kemikalieskatt och skatt på fluorerande växthusgaser, bör införas. Kväveoxidavgiften bör också göras om till en skatt. Miljöpåverkan från transportsektorn ska minskas. Det är därför angeläget att öka den styrande effekten för att på ett kostnadseffektivt sätt uppfylla den långsiktiga prioriteringen om en fossilberoende fordonsflotta. Enligt partimotion 2014/15:3088 av och (båda M) krävs att den svenska fordonsflottan blir mer hållbar och att utsläppen från transportsektorn minskar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Nya styrmedel för att minska användningen av gifter i vår vardag krävs också. Därtill måste arbeta oförtröttligt på den internationella arenan för att bidra till att de globala utsläppsreduktioner som behöver uppnås. I partimotion 2014/15:3091 av m.fl. (C) anförs att för en stor del av klimatutsläpp sätts priset på utsläppen av EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) och där har priset på utsläpp minskat kraftigt . Skälet är att det har uppstått ett överskott av utsläppsrätter. I brist på en långsiktig lösning kan utsläppen inom EU:s utsläppshandel minskas genom en s.k. set aside, där utsläppsrätter motsvarande koldioxid helt enkelt läggs åt sidan och inte återförs med mindre än att priset når en viss nivå. Transportsystemet står enligt motionärerna för cirka en tredjedel av klimatutsläpp och för betydande utsläpp av hälsovådliga partiklar. har dessa utsläpp inte minskat i linje med övriga utsläpp, men har nya styrmedel, som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och miljöbils- och supermiljöbilspremien, bidragit till en tydlig minskning. Denna omställning bör påskyndas med nya styrmedel för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Alliansen antog i sin budget principen om ett system av miljöbonusar och miljöavgifter på bilar, s.k. bonus–malus. Nyköp av bilar med låga eller inga utsläpp får rejäla miljöbonusar som finansieras med avgifter på de bilar som har höga utsläpp. Hybridbilar som kan använda både förnybara och fossila bränslen får särskilda bonusar, och lätta lastbilar får även de bonusar och avgifter beroende på utsläpp. Miljöbonusarna och miljöavgifterna förändras sedan gradvis i takt med teknikutvecklingen. På så vis skapas ett ständigt tryck att minska utsläppen i den svenska bilparken och att göra den svenska bilmarknaden ledande i teknikomställningen. Motionärerna anser att de tekniska aspekterna kring detta bonus–malus-system bör utvecklas och förfinas för att införas . Biodrivmedel, som biogas och E85 etanol, har varit centrala för att minska klimatpåverkan från den svenska bilparken. För att även öka låginblandningen av bränslen bör ett kvotpliktssystem införas som stegvis ökar kraven fram mot 2030 då fordonsflotta ska vara fossiloberoende. Till en början anser motionärerna att bör fortsätta att driva förlängningen av skattebefrielsen för höginblandade och rena biodrivmedel, så att dessa kan fortsätta att vara viktiga delar av klimatomställningen av den svenska fordonsflottan. Tunga fordon är enligt motionen på många platser livsnödvändiga för den lokala ekonomin då ingen annan transportinfrastruktur kan uppnå samma finmaskighet som vägnätet. Utsläppen från lastbilar har dessvärre varit envist höga och allvarliga för som klimatföredöme. För att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar och miljöbussar föreslår motionärerna en miljölastbils- eller busspremie som riktar sig till de lastbilar som har minst klimatutsläpp. Premien måste vara kraftfull nog att styra investeringar i lastbilar och bussar, i storleksordningen , och omfatta tillräckligt många fordon för att påverka utveck-lingen. Det andra och kompletterande sättet att förbättra lastbilarnas miljöprestanda är att de tankas på biodiesel och andra direkta substitut till fossildrivmedel med liten klimatpåverkan. För att stimulera framväxten av dessa drivmedel krävs kompletterande miljöpremier som belönar användandet av en hög andel förnybart bränsle. vill satsa på en kraftig miljölastbilspremie 2017 och 2018. Biogasproduktion ger enligt motionärerna positiva effekter för klimatet och minskar övergödningsproblemen. Alliansregeringen införde ett produktionsstöd för biogas och ett investeringsstöd för biogasanläggningar inom ramen för Landsbygdsprogrammet (ersättning för metangasreducering). Det finns fortsatt stor potential för biogastillverkning i och vill därför satsa ytterligare på stöd till biogasproduktion. Partiet avser att återkomma i höstens budget med skarpa förslag kring ökat stöd till biogasproduktion. Enligt partimotion 2014/15:3092 av m.fl. (KD) bör den svenska fordonsflottan bli mer hållbar och utsläppen från transportsektorn bör minska. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Nya styrmedel för att minska användningen av gifter i vår vardag krävs också. Nedskräpningen av våra hav är enligt partimotion 2014/15:3087 av m.fl. (FP) ett av vår tids allvarliga miljöproblem. Plastföremål utgör den största delen av det avfallet och kan bestå av allt från mikroskopiska partiklar till större föremål såsom tunnor, fiskeredskap och kasserade fritidsbåtar. Städningen av stränderna kostar kommunerna stora belopp , men åtgärderna för städning är inte tillräckliga. Motionärerna anser att Havs- och vattenmyndigheten ska få i uppdrag att fördela medel till kommuner för städning av stränder. Kommunerna ska kunna ansöka om bidrag hos myndigheten för återkommande städning av stränder. bör anslås till Havs- och vattenmyndigheten för arbetet med renare stränder. behöver höja miljö- och klimatskatterna. vill, med beaktande av jobben och konkurrenskraften, använda de ekonomiska styrmedel som krävs för att möta klimatkrisen och föra närmare våra klimatmål. Miljöpåverkan från transportsektorn ska minskas. Det är därför angeläget att öka den styrande effekten för att på ett kostnadseffektivt sätt uppfylla den långsiktiga prioriteringen om en fossilberoende fordonsflotta. Användningen av handelsgödsel bidrar till en övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan minskar. För att uppnå detta syfte bör en ny läckageskatt för jordbruket införas fr.o.m. . Den skatt på handelsgödsel som avskaffades skulle kunna tjäna som en utgångspunkt för en ny miljöstyrande skatt. välkomnar att regeringen överväger andra konstruktioner av skatten och kommer noga att följa det arbete på området som sker. Motionärerna anser att i enlighet med remitterat förslag bör skattebefrielsen för vissa biodrivmedel minskas. Vidare bör i enlighet med remitterat förslag miljöskatterna på naturgrus och bekämpningsmedel höjas.