yttr · H205AU3y · 2015-05-28 00:00:00 — Vi var därför med och halverade arbetsgivaravgiften för unga i ett första steg. Men vi ville gå längre och förstärka reformen. var därför drivande i att nedsättningen nu har förstärkts ytterligare för de som är , medan den tas bort för de som fyllt . På så vis är nedsättningen störst för de som behöver den mest. I motsats till regeringen vill vi behålla den lägre arbetsgivaravgiften för de yngsta, så att fler av dem kan få ett jobb. vill satsa på möjligheten att lära på jobbet, både för de som tar sitt första steg in på arbetsmarknaden och för de som länge varit utanför. Reformen med yrkesintroduktionsanställningar måste breddas så att den även inkluderar andra grupper som står långt från arbetsmarknaden, i första hand långtidsarbetslösa och nyanlända invandrare. Viktigt är också att även företag utan kollektivavtal kan komma i fråga när det gäller denna anställningsform. Nästan 400 000 personer som är öppet arbetslösa eller i ett arbetsmarknadspolitiskt program är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. En dåligt fungerande arbetsförmedling är således inte bara ett samhälleligt slöseri, utan också ett svek mot dessa personer. För att finansiera alternativa förmedlingsaktörer föreslår att en jobbfixarpeng införs. Tanken är att jobbfixarpengen följer med den arbetssökande så att denna kan välja önskad förmedlare. När det särskilt gäller de långtidsarbetslösa är det så att många företag känner sig osäkra på hur en person som varit borta från arbetsmarknaden länge ska passa in på arbetsplatsen. För att råda bot på detta föreslår att den jobbsökande anställs hos en matchningsaktör som tar på sig arbetsgivaransvaret. Den jobbsökande arbetar sedan hos kundföretag, som inledningsvis inte behöver ta på sig den risk som arbetsgivaransvaret innebär men som betalar avtalsenlig lön. Matchningsaktörer kan exempelvis vara fackliga eller ideella organisationer, men även bemanningsföretag. När det gäller såväl trygghet som möjligheterna till flexibilitet på arbetsmarknaden anser att flera åtgärder måste vidtas för att systemet ska bli mer rättvist. Särskilt med tanke på de grupper som missgynnas med dagens arbetsrättsliga regler, unga och nyanlända invandrare, bör kompetens och inte anställningstid kunna gälla som grund för turordningsreglerna. På samma gång måste arbetslöshetsförsäkringen, för att den verkligen ska kunna fungera som en omställningsförsäkring, förstärkas genom att ersättningen höjs . Jag ställer mig bakom förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Jag anser därför att partimotion 2014/15:3091 av m.fl. yrkande 1 i denna del bör tillstyrkas. Jag avvisar regeringens förslag och anser att detta, i motsvarande delar, bör avstyrkas. Övriga partiers förslag bör avstyrkas. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (FP) (FP) anför: är övertygat om att fortsatt höga ambitioner för välfärden i kräver socialliberala reformer för en mer dynamisk ekonomi, en mer flexibel arbetsmarknad och ett mer gynnsamt klimat för entreprenörer och företagare. Den ekonomiska politik som presenteras i regeringens vårproposition går här i fel riktning. Utan reformer för fler jobb kommer långsiktigt att tappa i sammanhållning och förmåga att finansiera våra gemensamma åtaganden. Försiktigt positiva signaler i den globala konjunkturen samt en fortsatt inhemsk efterfrågan leder till en fortsatt relativt god ökning av sysselsättningen. Sysselsättningsgraden är högst i EU, och bedömare som och Arbetsförmedlingen förväntar sig en fortsatt sysselsättningsökning framöver. Denna utveckling, och den försiktiga konjunkturåterhämtning vi ser, riskerar dock att bromsas av regeringens politik. Regeringens förslag i vårpropositionen, i kombination med de skattepolitiska prioriteringarna från budgetpropositionen 2015, innebär höjda skatter på totalt 2016. av dessa slår direkt mot jobb och företagande. De satsningar regeringen gör på näringspolitik uppgår till av de skattehöjningar som drabbar jobb och företagande. Regeringen vill göra det dyrare att anställa både yngre och äldre som de inkomstskattehöjningar som aviserades i budgetpropositionen riskerar att drabba över 1 miljon löntagare. marginalskatter är, trots de skattereformer som Alliansen gjort, fortfarande bland de högsta i västvärlden. Trots det föreslog regeringen i höstens budgetproposition att marginalskatterna ska höjas ytterligare, genom att jobbskatteavdraget trappas av och skiktgränsen för statlig inkomstskatt räknas upp långsammare . Också en löneskatt för dem över 65 som jobbar föreslogs, trots det stora samhällsekonomiska behovet av att förlänga yrkeslivet. I vårändringsbudgeten lämnas förslag om att fördubbla arbetsgivaravgiften för unga. De övriga skattehöjningarna riskerar att återkomma budgetproposition. Förslagen på höjda kostnader på arbete riskerar sammantaget att få betydande negativa effekter på sysselsättningen. Höjda skatter påverkar motivationen att arbeta. Detta är särskilt allvarligt då skatterna kombineras med kraftigt utbyggda bidragssystem som minskar incitamentet att gå från bidragsförsörjning till förvärvsarbete. Vi ser i regeringens prognoser hur arbetskraftsdeltagandet har en negativ trend. Höjda arbetsgivaravgifter för unga minskar företagares vilja att anställa dem som har mindre erfarenhet och slår framför allt mot ingångsjobb för ungdomar i tjänstesektorn. Regeringen föreslår också att skattereduktionen för RUT- och ROT-tjänster begränsas, sektorer som är särskilt viktiga för grupper som annars befinner sig långt i från arbetsmarknaden. Dessa åtgärder stramar åt den inhemska efterfrågan som de försämrar förutsättningarna för de arbetsgivare som anställer och vill anställa. I ett läge då fler reformer behövs för att stärka sysselsättningen och minska utanförskapet går regeringen åt motsatt håll och försvårar och fördyrar jobbskapande. Ett flertal prognosinstitut gör också bedömningen att regeringens reformer riskerar att minska sysselsättningen . anser att förslaget om att återinföra den särskilda löneskatten för personer minskar efterfrågan på äldre arbetskraft. Den kanske tyngsta kritiken kommer från som menar att de åtgärder som regeringen har presenterat sannolikt inte kommer att ha mer än ganska små effekter på arbetslösheten. Dessutom, menar , föreslår regeringen åtgärder som kan bedömas verka i motsatt riktning och höja arbetslösheten. Gängse beräkningsmetoder pekar på att den slopade sänkningen av socialavgifterna för unga och de höjda ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen kan förväntas minska sysselsättningen med i storleksordningen drygt 30 000 personer. Regeringen har dessutom inte redovisat någon analys av sysselsättningseffekterna av att höja ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen. I budgetpropositionen fanns det inte heller någon sådan analys av andra förslag med uppenbara effekter på sysselsättningen, t.ex. nedtrappningen av jobbskatteavdraget. Avslutningsvis noterar att den tidigare alliansregeringen redovisade sådana beräkningar. inriktning är att den svenska arbetsmarknaden behöver mer av flexibilitet. Låg grad av löneflexibilitet riskerar att bidra till högre arbetslöshet än nödvändigt av låg efterfrågan, och relativt höga lägstalöner stänger dörren för breda grupper som under en kortare eller av sitt arbetsliv har en lägre produktivitet. vill öka tryggheten i omställning genom en starkare arbetslöshetsförsäkring. Som enskilda åtgärder innebär sannolikt en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och ett högre tak en något dämpad sysselsättning. Därför bör en reformering av arbetslöshetsförsäkringen genomföras med reformer som ökar sysselsättningen. behöver en förändrad arbetsrätt, där turordningsreglerna moderniseras för ökad rörlighet och trygghet. utgångspunkt är att det bör ske genom att kompetens ersätter anställningstid som grund för turordning vid uppsägning, men vi är beredda att tillsammans med andra partier i Alliansen överväga andra vägar framåt. Om Alliansen, när alla partier nu genomlyser sin egen politik, kan landa i en ny gemensam ståndpunkt är vi beredda att i opposition försöka genomdriva en ändrad lagstiftning. behöver en ny anställningsform: lärlingsanställningen. Under Alliansen infördes den gymnasiala lärlingsanställningen, men det är inte tillräckligt. I stället vill vi titta på möjligheten att ha lärlingsanställningar genom hela yrkeslivet. Denna lärlingsanställningsform ska vara tidsbegränsad, kombinera en lägre lön med praktiska utbildningsmoment och i normalfallet övergå till en fast anställning. behöver både ökad lönespridning och ökad sammanhållning. För vi ska kunna trycka tillbaka arbetslösheten är det centralt att anställningskostnaden i yrken med lägre förkunskapskrav inte ökar. Här har parterna ett avgörande ansvar, men politiken kan och ska bidra. I regeringsställning kommer vi att bjuda in till trepartssamtal för att undersöka om det finns politiska åtgärder som kan underlätta för parterna att sluta avtal som inte pressar upp lägstalönerna. behöver en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. I tider med allt större krav på omställning och där arbetslöshet är en reell risk för alla är det ett misslyckande att alltför få är medlemmar i en a-kassa. vill därför göra arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk. Jag ställer mig bakom förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Jag anser därför att partimotion 2014/15:3087 av m.fl. yrkande 1 i denna del bör tillstyrkas. Jag avvisar regeringens förslag och anser att detta, i motsvarande delar, bör avstyrkas. Övriga partiers förslag bör avstyrkas. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) (KD) anför: Arbetslinjen är fortfarande en bärande princip i ekonomiska politik. Att ha ett arbete att gå till skapar både tillhörighet, gemenskap och trygghet. Den sociala dimensionen av arbetet glöms alltför ofta bort och arbetslöshet reduceras till ett problem enbart av privat och samhällsekonomisk karaktär. ser varje människas behov av att höra till och få bidra efter sin förmåga, och därför behöver den ekonomiska politiken bli än mer inriktad på att hitta lösningar som ger det stöd som människor i utsatta situationer har behov av och en politik som ger bättre förutsättningar och drivkrafter för alla att förändra sin situation, få sysselsättning och egen försörjning. Vi kan inte vara nöjda så länge är ett land där utanförskap permanentas och går i arv. Försiktigt positiva signaler i den globala konjunkturen samt en fortsatt inhemsk efterfrågan leder till en fortsatt relativt god ökning av sysselsättningen. Sysselsättningsgraden är högst i EU, och bedömare som och Arbetsförmedlingen förväntar sig en fortsatt sysselsättningsökning framöver. Denna utveckling, och den försiktiga konjunkturåterhämtning vi ser, riskerar dock att bromsas av regeringens politik. Regeringens förslag i vårpropositionen, i kombination med de skattepolitiska prioriteringarna från budgetpropositionen 2015, innebär höjda skatter på totalt 2016. av dessa slår direkt mot jobb och företagande. De satsningar regeringen gör på näringspolitik uppgår till av de skattehöjningar som drabbar jobb och företagande. Regeringen vill göra det dyrare att anställa både yngre och äldre som de inkomstskattehöjningar som aviserades i budgetpropositionen riskerar att drabba över 1 miljon löntagare. marginalskatter är, trots de skattereformer som Alliansen gjort, fortfarande bland de högsta i västvärlden. Trots det föreslog regeringen i höstens budgetproposition att marginalskatterna ska höjas ytterligare, genom att jobbskatteavdraget trappas av och skiktgränsen för statlig inkomstskatt räknas upp långsammare . Också en löneskatt för dem över 65 som jobbar föreslogs, trots det stora samhällsekonomiska behovet av att förlänga yrkeslivet. I vårändringsbudgeten lämnas förslag om att fördubbla arbetsgivaravgiften för unga. De övriga skattehöjningarna riskerar att återkomma budgetproposition. Förslagen på höjda kostnader på arbete riskerar sammantaget att få betydande negativa effekter på sysselsättningen. Höjda skatter påverkar motivationen att arbeta. Detta är särskilt allvarligt då skatterna kombineras med kraftigt utbyggda bidragssystem som minskar incitamentet att gå från bidragsförsörjning till förvärvsarbete. Vi ser i regeringens prognoser hur arbetskraftsdeltagandet har en negativ trend. Höjda arbetsgivaravgifter för unga minskar företagares vilja att anställa dem som har mindre erfarenhet och slår framför allt mot ingångsjobb för ungdomar i tjänstesektorn. Regeringen föreslår också att skattereduktionen för RUT- och ROT-tjänster begränsas, sektorer som är särskilt viktiga för grupper som annars befinner sig långt i från arbetsmarknaden. Dessa åtgärder stramar åt den inhemska efterfrågan som de försämrar förutsättningarna för de arbetsgivare som anställer och vill anställa. I ett läge då fler reformer behövs för att stärka sysselsättningen och minska utanförskapet går regeringen åt motsatt håll och försvårar och fördyrar jobbskapande. Ett flertal prognosinstitut gör också bedömningen att regeringens reformer riskerar att minska sysselsättningen . anser att förslaget om att återinföra den särskilda löneskatten för personer minskar efterfrågan på äldre arbetskraft. Den kanske tyngsta kritiken kommer från som menar att de åtgärder som regeringen har presenterat sannolikt inte kommer att ha mer än ganska små effekter på arbetslösheten. Dessutom, menar , föreslår regeringen åtgärder som kan bedömas verka i motsatt riktning och höja arbetslösheten. Gängse beräkningsmetoder pekar på att den slopade sänkningen av socialavgifterna för unga och de höjda ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen kan förväntas minska sysselsättningen med i storleksordningen drygt 30 000 personer. Regeringen har dessutom inte redovisat någon analys av sysselsättningseffekterna av att höja ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen. I budgetpropositionen fanns det inte heller någon sådan analys av andra förslag med uppenbara effekter på sysselsättningen, t.ex. nedtrappningen av jobbskatteavdraget. Avslutningsvis noterar att den tidigare alliansregeringen redovisade sådana beräkningar. För är det centralt att öka arbetskraftsdeltagandet och steg för steg hjälpa människor att komma närmare arbetsmarknaden. Det behövs ytterligare insatser för att bredda vägen till arbete. I stället för att dra in stöd till de grupper som står längst från arbetsmarknaden behövs det ytterligare stöd. Ett sådant stöd handlar om s.k. matchningsanställningar. En matchningsanställning innebär att den arbetssökande får en anställning hos ett rekryteringsföretag som staten har upphandlat och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Rekryteringsföretaget har arbetsgivaransvaret men ska också arbeta aktivt för att den arbetssökande ska få en anställning hos en annan arbetsgivare. Matchningsanställningar kan fungera som ett komplement till sysselsättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin. Många får sitt första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Därför är det viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att fortsätta vidgas. Det ger positiva effekter för såväl tidspressade barnfamiljer och för äldre som för personer i behov av arbete. var tidigt ute med den idé som är RUT-avdrag och som av många används för att göra livet lite lättare att leva. Inte minst har RUT-avdragen möjliggjort en helt ny arbetsmarknad och motverkat svartarbete. Tre av fyra som får ett jobb i RUT-sektorn kommer från arbetslöshet eller uppsägning. Vi vill se en utveckling av RUT-avdraget där fler former av tjänster ges en lägre skattebelastning. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. För att ytterligare sänka trösklarna för dem som står långt från arbetsmarknaden föreslår vi därför nystartsavdrag – ett förstärkt jobbskatteavdrag för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete. Ett förstärkt jobbskatteavdrag riktat till dem som har varit långtidsarbetslösa kan mildra höga marginaleffekter för den enskilde och stärka drivkraften att ta arbeten som erbjuds. Det förstärkta jobbskatteavdraget riktar sig till samma grupp som kan komma ifråga för nystartsjobb. För arbetslöshet får den enskilde två månaders förstärkt jobbskatteavdrag när denne börjar arbeta. Det förstärkta jobbskatteavdraget ges i maximalt . Jag ställer mig bakom förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Jag anser därför att partimotion 2014/15:3092 av m.fl. yrkande 1 i denna del bör tillstyrkas. Jag avvisar regeringens förslag och anser att detta, i motsvarande delar, bör avstyrkas. Övriga partiers förslag bör avstyrkas.