yttr · H305SkU1y · 2015-11-11 00:00:00 — De nya riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar innebär att det är tillåtet att ge statligt stöd i form av skattelättnader till investerare som inte står i en oberoende ställning till det företag som investeringen avser. Reglerna för investeraravdrag måste därför anpassas till de nya riktlinjerna. För att en investerare ska betraktas som oberoende får investeraren enligt riktlinjerna inte vara delägare i det företag i vilket investeringen görs. Regeringen anser dock, till skillnad från flera remissinstanser, att det inte är tillräckligt att enbart utesluta investerare som för investeringen direkt äger andelar i målföretaget. En sådan begränsning skulle nämligen vara lätt att kringgå och därmed inte bli verkningsfull. Informationsproblemen är vidare som mest påtagliga då utomstående investerar i mindre företag, medan redan befintliga ägare eller närstående till dessa har bättre insyn i företaget. Detta gäller även då förvärvet sker i ett annat koncernföretag än det i vilket investeraren redan är ägare, eller i företag i vilka investeraren tidigare varit ägare. Skälen för införandet av investeraravdraget är därmed inte lika starka i de fall investeraren inte är en utomstående person. De nya reglerna bör därför utsträckas till att gälla både direkta och indirekta innehav samt närståendes innehav. Av samma skäl bör begränsningen inte utgå från innehav endast vid investeringstidpunkten utan också från innehav före denna. För värdeöverföringar och vissa interna förvärv gäller en tidsperiod som omfattar betalningsåret (det beskattningsår då full betalning för andelarna har skett) och en tvåårsperiod . motsvarande tidsgräns bör gälla också här, med den skillnaden att tidsgränsen bör räknas ifrån förvärvstidpunkten och inte betalningstidpunkten, eftersom bestämmelsen annars inte skulle få avsedd effekt i de fall då betalningstidpunkten inträffar senare än förvärvstidpunkten. Regeringen har förståelse för synpunkten att ytterligare villkor för investeraravdrag komplicerar systemet. Svårigheterna för investerare, företag och att hantera detta ska dock inte överdrivas. Bestämmelserna kan leda till att självständigt bedriven näringsverksamhet i andra EES-länder missgynnas i förhållande till verksamhet som bedrivs i . Regeringen föreslår därför att enskilda näringsidkare som bedriver självständig näringsverksamhet i ett annat EES-land ska beskattas för resultatet på samma sätt som när verksamhet bedrivs i . Detsamma ska gälla för delägare i handelsbolag. Förslaget är en anpassning till etableringsfrihet. Underlaget för avdrag bedöms uppgå till ca . Baserat på de bedömningar som gjordes av fördelningen av användningen mellan nystartade företag och nyemissioner vid avdragets införande, och under antagandet att externa investerare står för av det totala avdragsbeloppet, bedöms förslaget leda till att underlaget minskar med . Då investeraravdraget ger en skattesänkning innebär detta en ökning av skatteintäkterna med ca 2016. Beräkningen av den varaktiga effekten av begränsningen av investeraravdraget kräver bedömningar om utvecklingen av användningen av avdraget framöver. Investeraravdraget har endast varit i kraft , och det är ännu svårt att bedöma hur populärt det kommer att bli. Då utvecklingen är svårbedömd utgår beräkningen från fasta priser och volymer, i enlighet med beräkningskonventioner. Den varaktiga effekten av förslaget att begränsa investeraravdraget bedöms därför bli en ökning av skatteintäkterna med . Förslaget om att anpassa bestämmelserna om självständig näringsverksamhet till medför inte några offentligfinansiella effekter. föreslår i partimotion 2015/16:761 av m.fl. yrkande 1 att möjligheten för juridiska personer att utnyttja investeraravdraget utreds. Vidare föreslår man att allmänheten ska kunna använda sig av avdraget för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag och att nivån på avdraget höjs. föreslår i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkande 10 att investeraravdraget vidareutvecklas och att reglerna förenklas. Avdragsrätten bör höjas till hela investeringen, och taket för investeringar bör höjas till . Denna reform skulle leda till minskade skatteintäkter på . En förutsättning för avdraget är att det överensstämmer med bestämmelserna i om statligt stöd. Eftersom kommissionen så sent som antog nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansiering, delar utskottet regeringens bedömning att investeraravdraget bör anpassas till de nya riktlinjerna. För att inte missgynna självständigt bedriven näringsverksamhet i andra EES-länder bör reglerna dessutom anpassas till om etableringsfrihet. Utskottet finner inte någon anledning att i övrigt ändra reglerna om investeraravdrag och avstyrker därför motionerna. Skattefrihet för ideell secondhandförsäljning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att i inkomstskattelagen ange att allmännyttiga ideella föreningars och registrerade trossamfunds försäljning av skänkta varor ska vara skattefri. Ideella föreningar och registrerade trossamfund är som huvudregel skattskyldiga för inkomst av näringsverksamhet. Med näringsverksamhet avses förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Allmännyttiga ideella föreningars och registrerade trossamfunds inkomster från hävdvunna finansieringskällor är dock normalt skattebefriade. Vid bedömningen av om det finns förutsättningar för skattebefrielse tas hänsyn till konkurrensförhållandena. har i ett avgörande (HFD 2013 ref. 56) bedömt att en ideell förenings försäljning av skänkta varor utgör en sådan verksamhet som enligt inkomstskattelagen ska anses vara en av hävd utnyttjad finansieringskälla för ideellt arbete. Det bör enligt vara möjligt att göra skillnad mellan försäljning i butiker som är öppna och i vilka även anställd personal är verksam, å ena sidan, och försäljning i en lokal som håller öppet endast vid något enstaka tillfälle och som i allt väsentligt sköts av ideella krafter, å den andra. Det senare slaget av verksamhet kan närmast jämställas med regelbundet anordnade basarer. Enligt Högsta förvaltningsdomstolens mening bör i varje fall butiksförsäljning med skänkta varor som bedrivs under villkor som framstår som jämförbara med kommersiell handel i t.ex. antikvariat, antikhandel eller butiker för andrahandsförsäljning av märkeskläder inte anses jämförbar med den traditionella loppmarknadsformen. uppfattning i ett ställningstagande (dnr 131 92444-14/111) är att en secondhandverksamhet som bedrivs i en butik som inte håller öppet med till klart övervägande del ideellt arbetande personal kan jämställas med regelbundet anordnade basarer eller loppmarknader. Sådan secondhandförsäljning ska således, enligt uppfattning, anses vara verksamhet som av hävd utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete. har även bedömt (ställningstagande dnr 131 514551-14/111) att gåvor till bl.a. ideella föreningars secondhandverksamhet i form av tillgångar som ska säljas vidare av föreningen (lagertillgångar) redovisningsmässigt och skattemässigt ska värderas till nettoförsäljningsvärdet vid förvärvstidpunkten. Med nettoförsäljningsvärdet menas försäljningsvärdet efter avdrag för beräknade försäljnings- och hanteringskostnader och med beaktande av inkurans. Ställningstagandet innebär att om föreningar säljer de skänkta varorna för nettoförsäljningsvärdet så uppkommer det inte någon skattepliktig vinst. Regeringen föreslår (punkt 22) att det i inkomstskattelagen anges att allmännyttiga ideella föreningars och registrerade trossamfunds verksamhet med försäljning av skänkta varor som utnyttjas som finansieringskälla för det ideella arbetet ska vara skattefri. Undantaget från skatteplikt gäller om föreningen eller trossamfundet i övrigt uppfyller de krav som ställs för inskränkt skattskyldighet. De varor som säljs klassificeras inkomstskatte- och bokföringsmässigt som lager. Det skulle bli mycket komplicerat om olika skatteregler skulle tillämpas på försäljning av lagertillgångar under ett och samma beskattningsår. Mot denna bakgrund bedöms den föreslagna bestämmelsen vara av den karaktären att den bör tillämpas för ett helt beskattningsår. Förslaget kan tidigast börja tillämpas för beskattningsår som börjar efter . Den nya bestämmelsen föreslås därför träda i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Ideell verksamhet har en lång tradition i och en stark folklig förankring, och den bidrar i hög grad till demokratin, välfärden, tryggheten, hälsan och livskvaliteten i det svenska samhället. Återanvändning och secondhandverksamhet som bedrivs ideellt för allmännyttiga ändamål genererar medel till sociala insatser och utvecklingsinsatser. Sådan verksamhet kan dessutom tillhandahålla meningsfull arbetsträning för människor som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden, erbjuda volontärer möjlighet till meningsfull sysselsättning i ett socialt sammanhang och bidra till att resurser återanvänds. Secondhandverksamheten är dessutom en viktig finansieringskälla för de Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens förslag om att skatte- friheten för ideella föreningars och registrerade trossamfunds verksamhet med försäljning av skänkta varor regleras i inkomskattelagen. Slopad avdragsrätt för avgifter och bidrag till Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att slopa avdragsrätten för avgifter och bidrag till Stiftelsen . Utskottet avstyrker motionsförslaget. Jämför avvikande mening 1 (M). Avdragsrätten för avgifter och bidrag till Stiftelsen är kopplad till filmavtal. Avdraget utgör ett undantag från huvudregeln att avdrag bara medges för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster. I budgetpropositionen utgiftsområde 17 avsnitt 2.6.1 föreslås att staten ska ta ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken och därmed lämna filmavtalsmodellen. Regeringen föreslår (punkt 22) att när filmavtal och dess avtalsmodell upphör slopas avdragsrätten i inkomstskattelagen för de avgifter och bidrag som betalas respektive lämnas till Stiftelsen av berörda avtalsparter filmavtal. Ändringen innebär att 16 kap. 11 § IL upphör att gälla. Ändringen träder i kraft . Den upphävda bestämmelsen gäller fortfarande för avgifter och bidrag som har betalats respektive lämnats till Stiftelsen för tid före . anför i partimotion 2015/16:3043 av m.fl. yrkande 13 att partiet säger nej till slopad avdragsrätt för avgifter och bidrag till Stiftelsen . Motionärerna vill i stället se ett förlängt filmavtal en ny filmpolitik noga utreds. Som regeringen har anfört fyller avdragsrätten inte längre någon funktion när filmavtal och dess avtalsmodell upphör. Undantaget bör då upphöra att gälla och paragrafen upphävas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionen. Införande av ett tonnageskattesystem Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att ett tonnageskattesystem bör införas. Utskottet avstyrker motionsförslaget. För att stärka den svenska handelsflottans konkurrenskraft och därigenom öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan bör ett system med tonnageskatt införas. För att åtgärden ska vara fullt finansierad bör bl.a. de ackumulerade överavskrivningar som rederierna har när de träder in i systemet beläggas med ränta. Regeringen avser att under återkomma till med ett förslag. Innan det aviserade förslaget kan träda i kraft måste det anmälas till och godkännas av Europeiska kommissionen. Mot denna bakgrund bedöms ett system med tonnageskatt kunna träda i kraft tidigast . I kommittémotion 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 24 föreslår motionärerna att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att man stödjer ett förslag om att införa ett tonnageskattesystem. Utskottet välkomnar regeringens bedömning om att ett tonnageskattesystem bör införas. Ett tillkännagivande från i frågan är obehövligt. Utskottet avstyrker motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en förändring av reglerna om uppskov av reavinstbeskattning vid försäljning av bostäder. Jämför avvikande meningarna 4 (FP) och 5 (KD). anför i partimotion 2015/16:2512 av m.fl. yrkande 13 att taket för uppskov med reavinstskatten bör tas bort om man köper ny bostad. Betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas när man köper en ny bostad. Räntan för uppskovet kan höjas något, motsvarande statens kreditkostnad. föreslår i partimotion 2015/16:3244 av m.fl. yrkande 5 i denna del att taket för uppskov såväl som räntan på den uppskjutna reavinstbeskattningen avskaffas. Utskottet har tidigare avstyrkt motioner med förslag om ändrade skatteregler vid försäljning av bostadsfastigheter mot bakgrund av att har fått i uppdrag av regeringen att utreda möjligheterna till förenklad beskattning och service vid avyttring av vissa privatbostäder (Fi 2012/1017). redovisade sin utredning till i promemorian Förenklad beskattning och förbättrad service vid försäljning av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter. har i sin utredning föreslagit ett flertal ändringar av kapitalvinstbeskattningen av privatbostäder, bl.a. i fråga om uppskovsreglerna. Frågan bereds i . Utskottet anser fortfarande att resultatet av regeringens beredning ska avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om förändringar i reglerna om statlig fastighetsskatt respektive fastighetsavgift. Jämför avvikande meningarna 2 (SD) och 4 (FP). Den statliga fastighetsskatten betalas bl.a. för hyreshusfastigheter och industrifastigheter, enligt 1 och 3 §§ lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. För hyreshusfastigheter är den statliga fastighetsskatten av taxeringsvärdet för obebyggd tomtmark för hyreshus, bostäder som är taxerade som under uppförande och tillhörande tomtmark, tomtmark som är bebyggd enbart med bostadsbyggnad som har en annan ägare (t.ex. arrendetomt) samt tomtmark som är bebyggd enbart med en bostadsbyggnad som saknar byggnadsvärde (på grund av att byggnadsvärdet inte blir ). Fastighetsskatten är av taxeringsvärdet för alla byggnadsenheter med lokaler och tillhörande tomtmark. För ägarlägenheter är den statliga fastighetsskatten av taxeringsvärdet för obebyggd tomtmark för ägarlägenheter, ägarlägenheter som är taxerade som under uppförande och tillhörande tomtmark, tomtmark som är bebyggd enbart med ägarlägenhet som har en annan ägare (t.ex. arrendetomt) samt tomtmark som är bebyggd enbart med ägarlägenheter som saknar byggnadsvärde (på grund av att byggnadsvärdet inte blir ). För industrifastigheter är den statliga fastighetsskatten av taxeringsvärdet för industrienheter, av taxeringsvärdet för industrienheter med täktmark, av taxeringsvärdet för vattenkraftverk (höjt från ), av taxeringsvärdet för vindkraftverk och av taxeringsvärdet för övriga värmekraftverk. föreslår i partimotion 2015/16:761 av m.fl. yrkande 4 i denna del att fastighetsskatten på industrienheter avskaffas liksom den kommunala fastighetsavgiften på studentbostäder. föreslår i partimotion 2015/16:3244 av m.fl. yrkande 5 i denna del att den statliga fastighetsskatten på obebyggd tomtmark höjs för sådan mark som är avsatt för byggnation av hyresfastigheter. Förslaget beräknas leda till i skatteintäkter. Motionärerna föreslår även att fastighetsskatten för solkraftverk sätts ned till av taxeringsvärdet, vilket beräknas minska skatteintäkterna med . I kommittémotion 2015/16:3234 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås att fastighetsskatten på vindkraftverk justeras till den nivå som råder för övriga industrifastigheter, exempelvis kärnkraft- och I regeringens budgetförslag finns ökade investeringar i bostadssektorn, bl.a. genom att avsätts 2016 för investeringsstöd till fastighetsägare som uppför nya bostäder som upplåts med hyresrätt i vissa områden. Detta stöd avses dessutom öka kommande år. Dessutom finns förslag om ett stöd till kommuner för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras så att bostadsbyggande kan bli möjligt. Vidare pågår en översyn av fastighetsbeskattningen av bl.a. vindkraftverk inom ramen för Utredningen om fastighetstaxeringen av elproduktionsenheter (dir. 2014:134), som ska redovisa sitt uppdrag senast . Utskottet finner ingen anledning att föregripa denna utredning. Regeringen har även uttalat att man bl.a. avser att se över förutsättningarna att stimulera solenergi skattemässigt, i synnerhet el producerad från solceller. Dagens särskilda regler om skattefrihet för elektrisk kraft som producerats i bl.a. vindkraftverk begränsas i regeringens förslag till budget och samordnas med regler för annan elproduktion. slopas den begränsning som innebär att undantaget inte gäller den som yrkesmässigt levererar elektrisk kraft. Smarta elnät behövs för att göra det lättare för kunderna att styra sin elförbrukning mot en mer energi- och kostnadseffektiv användning och t.ex. minska belastningstopparna. Utskottet avstyrker av dessa skäl motionsförslagen om att förändra reglerna om statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Ändrad beskattning av drivmedel Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjd energiskatt på bensin och dieselbränsle samt minskad skattebefrielse för vissa biodrivmedel. Utskottet avstyrker motionsförslag om att drivmedelsbeskattningen inte ska ändras respektive förslag om en lägre skattehöjning på bensin och dieselbränsle. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (FP) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 19) att energiskatten på fossil bensin och fossilt dieselbränsle höjs med per liter för bensin och med per liter för dieselbränsle, utöver den årliga omräkningen med hänsyn till utvecklingen av konsumentprisindex. Befrielsen från energiskatt minskas för etanol som låginblandas i bensin till samt för höginblandad etanol (E85) till av den energiskatt som gäller för bensin. För FAME (fettsyrametylestrar) som höginblandas i dieselbränsle ökas befrielsen från energiskatt från till av den energiskatt som gäller för dieselbränsle. Regeringen vill intensifiera insatserna för att nå en fordonsflotta som är fri från fossila bränslen. Klimat- och miljöpåverkan från transportsektorn ska minska, och regeringen vill se en överflyttning av gods från väg till sjöfart och järnväg. Det är därför angeläget att öka den styrande effekten av energi- och koldioxidskatterna för att stimulera till omställning till minskade växthusgasutsläpp från vägtrafiken och överflyttning till andra transportslag. För att uppnå en effektiv styrning mot de uppsatta klimat- och energipolitiska målen är det angeläget att skatterna är utformade på ett kostnadseffektivt sätt. Utöver energiskattens tydliga fiskala roll har den också ett styrande inslag, genom att den verkar allmänt dämpande på energianvändningen och bidrar till en ökad energieffektivisering. Det är angeläget att i högre utsträckning än ta ut energiskatt på fossila drivmedel efter bränslets energiinnehåll. Beräknat efter energiinnehåll är skillnaden mellan skatten på dieselbränsle och skatten på bensin förhållandevis stor, även om de energiskattehöjningar som genomfördes och 2013 har bidragit till att minska skillnaden. För att inte motverka den påbörjade omläggningen av beskattningen till en energiskatt efter energiinnehåll föreslås därför att energiskatten på dieselbränsle höjs något mer än energiskatten på bensin per liter så att beskattningen per energienhet hålls ungefär oförändrad. Det bör också noteras att energiskatten historiskt sett har haft en fiskal karaktär men gradvis fått ett alltmer resursstyrande inslag. befrielse från hela eller delar av skatterna för biodrivmedel är utformat så att kommissionen betraktar åtgärderna som statsstöd. Stödordningen måste därför uppfylla kraven i kommissionens miljöstöds- riktlinjer och godkännas av kommissionen. Detsamma gäller ändringar av skattereglerna som resulterar i ett ökat stöd till biodrivmedlen. befrielsen från koldioxidskatt och energiskatt utgör statsstöd innebär att en höjning av koldioxidskatten eller energiskatten på de fossila alternativen ytterligare ökar sannolikheten för överkompensation för de skattebefriade Unionsrätten sätter begräsningar för hur mycket lägre skatt som kan tas ut på biodrivmedel. När energiskatten på bensin och dieselbränsle höjs är det därför nödvändigt att även se över den procentuella befrielsen från energiskatten för biodrivmedel som ersätter dessa. Det är klarlagt att inte tillåter överkompensation, och befrielsen från energiskatt bör därför minskas för vissa biodrivmedel. Regeringen anser att skattenedsättningen för biodrivmedel ska vara maximal, men utan risk för överkompensation. Regeringen föreslår därför att befrielsen från energiskatt för höginblandad FAME höjs till av den energiskatt som gäller för fossilt dieselbränsle. föreslår i partimotion 2015/16:3043 av m.fl. yrkande 14 att förslaget om ändrad beskattning av drivmedel ska avslås. För att hela ska leva behöver villkoren för människor att leva och verka på landsbygden stärkas. föreslår i partimotion 2015/16:761 av m.fl. yrkande 4 i denna del att förslaget om skattehöjningar på bensin och diesel ska avslås. föreslår i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkande 14 att förslaget om skattehöjningar på biodrivmedel med ska avslås. bör fortsätta att driva skattebefrielsen för höginblandade och rena biodrivmedel, så att dessa kan fortsätta att vara viktiga delar av klimatomställningen av den svenska fordonsflottan. föreslår vidare i partimotionen yrkande 25 att förslaget om höjd skatt på drivmedel ska avslås. föreslår i partimotion 2015/16:3244 av m.fl. yrkande 5 i denna del att den föreslagna höjningen av energi- och koldioxidskatterna på bensin ska avslås. skulle med regeringens förslag gå mot världens högsta bensinskatt. föreslår i partimotion 2015/16:2512 av m.fl. yrkande 5 i denna del en väsentligt lägre höjning av bensin- och dieselskatten än regeringen. En så kraftig höjning av bensin- och dieselskatterna som regeringen föreslår får negativa konsekvenser för de som bor på landsbygden och är beroende av bilen för att ta sig till jobbet eller skjutsa barnen till skolan. I kommittémotion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 14 föreslås en väsentligt lägre höjning av bensin- och dieselskatten. I motion 2015/16:1067 av (M) yrkandena 1–3 föreslås att förslaget om höjda drivmedelsskatter och indexering ska avslås. Skatten på bensin och diesel blir ett hårt slag mot landsbygden. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att öka den styrande effekten av energi- och koldioxidskatterna för att stimulera till omställning till minskade växthusgasutsläpp från vägtrafiken och överflyttning till andra transportslag och energiskatten på bensin och diesel bör därför höjas. Den höjning som regeringen har föreslagit framstår därmed som väl avvägd. Mot bakgrund av att energiskattebefrielsen utgör ett statligt stöd är det nödvändigt att i samband med höjningen av energiskatten på bensin och dieselbränsle se över den procentuella befrielsen från energiskatten för biodrivmedel. Skattebefrielsen för såväl låginblandad som höginblandad etanol bör därför minskas. Utskottet delar även regeringens bedömning att befrielsen från energiskatt för höginblandad FAME bör ökas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrad beskattning av drivmedel och avstyrker motionsförslagen. Omräkning av skattesatserna på bränslen efter prisutveckling respektive reala inkomstökningar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att indexomräkningen av energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen görs genom ändringar av skattesatserna i lagen om skatt på energi. Utskottet tillstyrker vidare att en omräkning av skattebeloppen och framåt görs genom en förordning och att omräkningen av skattesatserna för bensin och dieselbränsle beaktar BNP- utvecklingen.