yttr · H205UbU5y · 2015-05-27 00:00:00 — Motionärerna vill göra det möjligt att anordna fristående lärarutbildningar för att höja mångfalden och kvaliteten i utbildningarna. Antagningen till lärarutbildningen bör kompletteras med ett lämplighetstest i form av en intervju eller ett antagningsprov. Lärarutbildningen bör också utvecklas ytterligare med bl.a. kurser i specialpedagogik, ledarskap och digital kompetens. Motionärerna vill även att programmering ska införas i undervisningen redan i årskurs 1 och bli ett integrerat inslag i matematik-, slöjd- eller teknikundervisningen. Friskolereformen är en av de viktiga valfrihetsreformer som ökat möjligheten för föräldrar och barn att välja pedagogik och inriktning på undervisningen utifrån varje elevs särskilda förutsättningar. Motionärerna vill slå vakt om alla föräldrars möjlighet att välja skola till sina barn. Motionärerna anför vidare att man vill genomföra ytterligare reformer för mer ordning och reda i skolan. Motionärerna vill underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden genom att fortsätta att arbeta för att gymnasieskolans yrkesprogram blir attraktiva för eleverna och att skolorna startar program utifrån arbetsmarknadens behov och förutsättningar. I partimotion 2014/15:3090 av m.fl. (SD) föreslås riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Motionärerna framhåller att utbildning är en av de nyckelfaktorer som återkommande lyfts fram i samband med industrins fortlevnad och utveckling i . Om det tillfälligt eller råder brist på en viss kompetens inom landet rekryterar svenska arbetsgivare utomlands. bör dock självklart sträva efter att vara långsiktigt självförsörjande på kompetens på alla nivåer. vill bl.a. satsa på fler lärare i de naturorienterande ämnena och en utökning av utbildningarna vid teknikcollege, vilket ska råda bot på bristen på gymnasieingenjörer. vill genom teknikcollege låta näringslivet spela en betydligt större roll i arbetet med att utforma relevanta och attraktiva gymnasieutbildningar. vill också införa en s.k. teknikbrygga som innebär att gymnasieungdomar under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter de får en termins betald praktik hos en lokal industri. Teknikbryggan innebär att vissa ungdomar ges behörighet att söka sig vidare till högre utbildning, men huvudsyftet är att generera gymnasieingenjörer som kan anställas och vidareutbildas inom industrin. Banden mellan gymnasieskolan och högskolan bör stärkas. Motionärerna vill därför låta universitetslärare undervisa på gymnasieskolor med bibehållen lön. Många högskolor och universitet har ämnesskickliga och erfarna pedagoger som skulle kunna göra stor nytta inom gymnasieskolan, där det råder brist på lärare i matematik och naturvetenskapliga ämnen. Motionärerna förordar också ekonomiska incitament för både studenter och skolor i syfte att säkra kompetensförsörjningen . Parametrar som kvalitet, arbetslivsanknytning och examen ska styra resursfördelningen till lärosätena. För den enskilda studenten vill införa ett högre studiebidrag om per studiemånad för de studenter som väljer att läsa en utbildning där det finns och kommer att finnas ett påvisbart kompetensunderskott i landet. När det gäller lärosätena framhåller motionärerna att de inte är främmande för att driva fram administrativa sammanslagningar av mindre högskolor för att använda resurserna mer effektivt. Motionärerna är inte heller främmande för att med ekonomiska styrmedel strama åt antalet utbildningsplatser på utbildningar där efterfrågan på arbetsmarknaden är svag. menar vidare att det är naturligt att utvecklingen av en kunskapsintensiv industri går hand i hand med forskning och utveckling i världsklass. enda chans att vara en ledande industrination också är att förbli innovativt och ligga i framkant i ett brett spektrum av forskningsområden. Politikens roll i detta sammanhang är enligt motionärerna att säkerställa ett gott klimat för innovationer, t.ex. genom att ha tydliga statliga aktörer dit företag kan vända sig. Det handlar också om att såväl inom forskningen som inom lärosätena våga prioritera det som faktiskt är efterfrågat på arbetsmarknaden. Motionärerna vill därför bl.a. slå samman statliga forskningsaktörer, omfördela statliga medel för forskning och utveckling till att i högre utsträckning omfatta teknik och naturvetenskap samt prioritera konkurrenskraftiga lärosäten. I partimotion 2014/15:3091 av m.fl. (C) föreslås riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. utbildningspolitik tar sin utgångspunkt i att varje förskolebarn, elev och student ska ges möjlighet att kunna få den kunskap han eller hon behöver för att nå sina mål – oavsett var i landet han eller hon bor och oavsett hans eller hennes sociala och ekonomiska bakgrund. Motionärerna tror på individens lust att lära och längtan att utvecklas och arbetar därför för en skola där kunskap och kreativitet utvecklas i takt med aktuell forskning och teknik. Entreprenöriellt lärande ska enligt motionärerna vara naturligt i hela utbildningssystemet eftersom det främjar förmågan att fatta beslut, kommunicera och samarbeta. Motionärerna framhåller vidare att digitalt lärande ska vara en självklar del av undervisningen och modern teknik ett verktyg för lärarna. vill att fjärrundervisning tillåts inom skolans alla ämnen och kurser. Det stärker likvärdigheten, höjer kvaliteten och ökar tillgängligheten. För små kommuner med ett litet elevunderlag eller kommuner med stora avstånd kan fjärrundervisning betyda skillnaden mellan att få och att inte få undervisning. Motionärerna anser att vi måste visa tillit till att lärare och skolledare kan omsätta reformer till praktiska resultat i det dagliga arbetet i skolan. Det är läraren som är nyckeln till att höja kunskapsresultaten. Därför är satsningar på lärarnas kompetensutveckling och arbetssituation av största vikt. Även rektorernas ledarskap är avgörande för skolans resultat, och man måste därför aktivt verka för att detta ledarskap ska fungera. Det är bra pedagoger och ledare som tillsammans utgör lösningen på hur den svenska skolan ska kunna förbättras. anser att duktiga lärare ska premieras och tror därför på karriärtjänster. tror även att de som är nära skolan, dvs. eleven, föräldrarna, personalen och kommunen, vet bäst hur de lokala skolorna kan utvecklas. Motionärerna vill därför att kommunerna även fortsättningsvis ska ha ansvaret för skolan. Det är viktigt att man även som vuxen kan utbilda sig, såväl på gymnasial nivå som på högskolenivå. Möjligheter har också öppnats för att vuxna ska kunna genomgå lärlingsutbildning. vill se en förändrad lärlingsutbildning där de tilltänkta arbetsgivarna får en större roll i utvecklingen och genomförandet av utbildningen genom s.k. lärlingsråd. Yrkeshögskoleutbildningarna är ett bra exempel på utbildningar som utvecklats i samverkan med presumtiva arbetsgivare. vill att yrkeshögskoleutbildningarna byggs ut ytterligare samt att det ska bli lättare att ansöka om och beviljas att bedriva yrkeshögskoleutbildning . Universitet och högskolor är en viktig kraft i det moderna samhällets utveckling eftersom de förser näringslivet och arbetsmarknaden med kunskap och kompetens genom forskning och utbildning. En samverkan och en nära koppling mellan den högre utbildningen och det omgivande samhället är därför av största vikt. Motionärerna ser gärna att det resursfördelningssystem som tillämpas för den högre utbildningen i än högre grad premierar hög kvalitet, och också samverkan och öppenhet mot det omgivande samhället. avser att verka för att lärosätena ska bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. I partimotion 2014/15:3087 av m.fl. (FP) föreslås riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa. Studiemedelssystemet har enligt motionärerna förstärkts påtagligt genom att alliansregeringen genomfört höjningar av studiemedelsbeloppet, barntillägget och fribeloppet. Motionärernas bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl avpassat. Ytterligare reformer kan dock bli aktuella. För att fortsätta stimulera framväxten av ett allt längre arbetsliv bör det även i fortsättningen vara aktuellt att se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna att klara sin examen . En skola med jämn och hög kvalitet är enligt motionärerna det främsta sättet att skapa goda livschanser för alla. Skolan ska fokusera på elevernas kunskapsresultat och ge varje elev tidigt stöd när det behövs. Därför behövs tidigare betyg, ökade resurser till lågstadiet och en tioårig grundskola med start . För att ge alla elever en bra skolgång bör staten återta ansvaret för skolan. Det behövs också lugn och arbetsro i skolan. När det saknas studiero i klassrummet är det de som behöver skolan mest som är de stora förlorarna. Vuxna i skolan måste ha befogenheter och ta ansvar för att skapa ordning, studiero och trygghet. Motionärerna vill därför införa ett ordningsomdöme och ett stöd till skolor att arbeta förebyggande. Motionärerna framhåller att har lett den totala omläggning av den svenska skolan som genomförts under alliansregeringen. Bland alla reformer finns en ny läroplan med nya kursplaner med tydliga och tidiga mål, fler och tidigare nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och en ny betygsskala med fler steg. Elevers rätt till särskilt stöd har stärkts och speciallärare utbildas på nytt. Alla skolor ska erbjuda läxhjälp och sommarskola, och anser att resurser ska gå till de skolor som har störst utmaningar. Fler duktiga lärare ska finnas på skolor i utanförskapsområden. Förskolan ska erbjuda barn en trygg omsorg och är också viktig för att stimulera barns utveckling och lärande. Motionärerna vill ha högre lön åt skickliga lärare och en reformerad lärarutbildning som ska göra läraryrket attraktivt. införde karriärtjänster i form av förstelärare och lektorer. Reformen innebär statligt finansierade lönelyft på respektive . Denna reform stoppas nu delvis av regeringen. Vid sidan av de traditionella gymnasieprogrammen och högskoleutbildningarna behövs det också branschanknutna utbildningar, bl.a. lärlingsjobb. På en föränderlig arbetsmarknad är det också viktigt att alla har goda möjligheter att fortbilda sig och förbättra sina kunskaper hela yrkeslivet. Kvaliteten och valfriheten ska värnas. Därför försvarar rätten att starta friskolor och rätten att välja skola. En förutsättning för att friskolor ska få tillstånd ska vara att de uppfyller kvalitetskraven och har seriösa ägare som tar ett långsiktigt ägaransvar. Skolor som inte klarar kvalitetskraven ska stängas. Med och alliansregeringen höjdes de statliga forskningsanslagen kraftigt och motionärerna vill fortsätta att prioritera forskningen. ska ha höga ambitioner när det gäller andelen personer som går vidare till högre studier, men utbyggnaden av antalet platser i högskolan får inte ske på bekostnad av kvaliteten. I partimotion 2014/15:3092 av m.fl. (KD) föreslås riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Motionärerna framhåller att utbildningens kvalitet är av avgörande betydelse både för barns och ungdomars möjligheter i livet och för vårt lands långsiktiga konkurrenskraft. De sjunkande studieresultaten måste därför tas på största allvar. Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan ska erbjuda den kunskap som behövs för att klara av arbetslivet, men också kunskap för att klara livet som ansvarsfull samhällsmedborgare. Det betyder att skolan måste återupprätta en bildningstradition. Om skolan inte lyckas i sitt uppdrag skapar vi stora framtida problem både för barnen och för . utgångspunkt är att undervisningen ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Därför behöver lärarnas roll stärkas, vilket flera utvärderingar har pekat på som en viktig åtgärd. Lärarnas vidareutveck-ling måste få en tydligare forskningsanknytning och politikens gränser noga bevakas. Detta är en del i ambitionen att stärka lärarnas status. Lärarnas vidareutbildning behöver också vara mer forskningsbaserad. Svenska elever bör enligt motionärerna få mer lärarledd lektionstid framöver. I internationella jämförelser har svensk skola färre undervisningstimmar än jämförbara länder, och noterbart är att den lärarledda undervisningstiden i minskat . Dessutom följer huvudmännen sällan upp att eleverna verkligen får det antal lektionstimmar som stipulerats. För att vända de sjunkande skolresultaten behöver man enligt motionärerna jobba på bred front; lärare, elever och föräldrar. Det gäller ansvarsfrågor och attityder, bildningssyn och professionalitet. Utskottet välkomnar att regeringens övergripande prioriteringar vad gäller utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning ligger fast i förhållande till de satsningar som presenterades i budgetproposi-tionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 15 och 16). Enligt utskottets mening är det fråga om kraftfulla satsningar på fler anställda i skolan så att lärare kan få tid till sitt arbete och klasserna i de lägre årskurserna kan bli mindre, stöd till alla elever som riskerar att halka efter genom förstärkt specialundervisning och tydliga insatser för att öka läraryrkets attraktivitet. Detta i syfte att uppnå regeringens målsättning att alla skolor i ska vara bra skolor. Utbildnings- och kunskapslyftsfrågorna är avgörande för enskilda individers ställning på arbetsmarknaden och för samhällets välstånd. För att ett livslångt lärande ska vara en realitet krävs satsningar inom vuxenutbildningen. Utskottet ser därför positivt på att ett nytt kunskapslyft införs och noterar att i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) föreslås att medel avsätts för ytterligare ca 2 800 utbildningsplatser inom komvux och yrkesvux . –2019 beräknas medel motsvarande 10 000 utbildningsplatser avsättas, inklusive tidigare satsningar. utgör en viktig del i regeringens ambition att förbättra konkurrenskraft och att uppnå regeringens mål att ska nå den lägsta arbetslösheten i EU till 2020. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att avsikten med är att bidra till att förkorta tiden för etablering i samhället och på arbetsmarknaden för många nyanlända. Utskottet kan inte nog framhålla vikten av att ungdomar skaffar sig nödvändig kompetens för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet ser därför positivt på att regeringen som en viktig del i 90-dagarsgarantin avser att införa s.k. utbildningskontrakt i syfte att arbetslösa ungdomar i åldern 20–ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning. Vidare avser regeringen att införa traineejobb i form av subventionerade anställningar i kombination med yrkesutbildning som riktas till unga arbetslösa i åldern 20–och huvudsakligen med en fullföljd gymnasieutbildning. Traineejobben innebär en möjlighet för unga att kombinera arbete med en relevant yrkesutbildning inom en sektor där allt fler går i pension eller där det finns bristyrken, vilket kommer att stärka deras förutsättningar till varaktig anknytning på arbetsmarknaden. Reformerna innebär enligt proposi-tionen Vårändringsbudgeten satsningar på och ca för . Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att och gymnasieskolan står inför betydande utmaningar. Resultaten från de internationella studier deltagit i (bl.a. , Pirls och Timms) visar att svenska elever haft en svag resultatutveckling de senaste 10–15 åren. En överväldigande majoritet av studierna visar på sjunkande resultat. Även sjunkande behörighet till gymnasieskolan, dålig genomströmning i gymnasieskolan och tecken på försämrad likvärdighet i är faktorer som pekar på att kraftfulla reformer krävs för att komma till rätta med de fallande skolresultaten. För att vända den negativa trenden anser utskottet i likhet med regeringen att det krävs skolreformer med fyra huvudsakliga inriktningar: tidiga insatser, ökad attraktivitet i läraryrket, ökad likvärdighet – att alla skolor ska vara bra skolor – samt att alla elever ska fullfölja en gymnasieutbildning. Med sådana insatser ges förutsättningar för att återföra den svenska skolan till internationell toppklass. Utskottet noterar i det sammanhanget med tillfredsställelse att regeringens förslag och aviseringar inom skolområdet, inklusive förskolan och lärarfortbildningen, i denna proposition och i propositionen Vårändringsbudget i stor utsträckning innebär en omdisponering av de medel som avsatts för området i den beslutade budgeten . När det gäller frågan om tidiga insatser är det enligt utskottet en viktig förutsättning för att förskolan ska kunna uppfylla målen för verksamheten att barngrupperna har en lämplig storlek, att personaltätheten är tillräcklig och att personalen är välutbildad. Utskottet välkomnar mot den bakgrunden en lång rad förslag och aviserade åtgärder från regeringen som tar sikte på tidiga insatser. I propositionen Vårändringsbudget finns bl.a. förslag om fler nybörjarplatser på förskollärarutbildningen och om att avsatta medel för att minska barngrupperna i fritidshemmen och förskolan ska användas för att minska barngrupperna i förskolan. Vidare avser regeringen att utreda förutsättningarna för att införa en läsa-skriva-räkna-garanti. Regeringen avser vidare att med medel från satsningen på ett s.k. lågstadielyft, som uppgår till ca 2015, införa ett statsbidrag för att kunna öka antalet anställda med utgångspunkt i huvudmännens behov, så att lärare på lågstadiet får mer tid för sitt arbete och kan ägna mer tid åt varje elev och så att klasserna kan bli mindre. Regeringen föreslår även att medel avsätts för att öka antalet nybörjarplatser på grundlärarutbildningen för lägre årskurser med 700 platser . För att komma till rätta med bristen på lärare med specialpedagogisk kompetens föreslår regeringen i propositionen Vårändringsbudget ett resurstillskott motsvarande 300 fler utbildningsplatser inom speciallärar- och specialpedagogutbildningen samt en förstärkning av den del av Lärarlyftet som avser speciallärarutbildning med specialisering mot utvecklingsstörning. En annan viktig del handlar om att stimulera skolhuvudmännen att anställa fler lärare med specialpedagogisk kompetens och öka andelen behöriga speciallärare och specialpedagoger. Läraryrket måste bli attraktivare. Alla elever ska få möta kunniga och engagerade lärare som känner sig högt värderade i sitt yrke. På så sätt kan man höja kunskapsresultaten i skolan. Det är därför allvarligt att läraryrket har tappat i status och attraktionskraft. För att göra läraryrket mer attraktivt delar utskottet regeringens syn att det behövs bl.a. högre löner, minskat administrativt arbete och bättre möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. För att stärka yrkets attraktivitet har regeringen tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket som bl.a. syftar till bättre löneutveckling för lärare kopplad till deras kompetens och karriärutveckling. Regeringens avsikt är att i budgetpropositionen tillföra resurser med syftet att lärares löner ska höjas. Under förutsättning att de berörda parterna tar ansvar för att påtagligt prioritera höjda lärarlöner kan resurser motsvarande på årsbasis tillföras. Utskottet välkomnar att en sådan kraftfull satsning på lärarna, som ytterst är till gagn för läraryrkets attraktivitet, har aviserats. Utskottet vill vidare framhålla vikten av att alla elever ska ha samma möjligheter till en bra utbildning oavsett vilken skola de går i och vilken del av landet de bor i. Det finns, som regeringen framhåller, ingen motsättning mellan likvärdighet och höga studieresultat – snarare tvärtom. Genom riktade insatser för att förbättra resultaten i skolorna med de största utmaningarna kan likvärdigheten i skolsystemet förbättras. Regeringen föreslår en rad insatser med denna inriktning i propositionen Vårändringsbudget . Statens stöd till huvudmän för skolor med låga studieresultat och svåra förutsättningar eller många nyanlända elever behöver förstärkas och effektiviseras inom ramen för regeringens satsning på Samverkan för bästa skola. Enligt förslaget ska avsättas , och därefter beräknas avsättas . kommer att få i uppdrag att träffa överenskommelser med de aktuella huvudmännen bl.a. för att stödja dem i att attrahera lärare. Utskottet välkomnar denna inriktning. Utskottet noterar därutöver att den skolkommission som aviseras i propositionen numera är tillsatt och har i uppdrag att bl.a. lämna förslag som syftar till en ökad likvärdighet i skolan. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2015:35). Utskottet vill i detta sammanhang även påminna om att antalet nyanlända elever förväntas öka kraftigt i . Nyanlända elever har generellt sett svårare att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i . Utskottet, och senare , har ställt sig bakom proposi-tionen Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång som innebär att ett särskilt regelverk för mottagande och skolgång av nyanlända införs, för att nyanlända ska ges bästa möjliga förutsättningar att uppnå kunskapskraven och fullfölja sin utbildning. Genom krav på huvudmän att vidta vissa åtgärder kommer likvärdigheten att öka i utbildningen och i de berörda skolformerna (prop. 2014/15:45, bet. 2014/15:UbU6, rskr. 2014/15:177). Utskottet är i likhet med regeringen av den uppfattningen att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Utskottet välkomnar därför att regeringen i linje med detta har gett en särskild utredare i uppdrag att, i dialog med en parlamentariskt sammansatt referensgrupp, analysera situa-tionen och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Utredningen ska presentera sina förslag (dir. 2015:31). Utskottet ser fram emot att ta del av utredningens förslag på åtgärder, inte minst mot bakgrund av att ungdomar som inte påbörjar eller fullföljer en gymnasieutbildning löper en ökad risk att hamna utanför både arbetsmarknaden och utbildningssystemet. Utskottet välkomnar även att regeringen har gett ett utvidgat uppdrag (dir. 2015:37) att utreda hur kommuner kan ges ett avgörande inflytande över nyetablering av skolor som är avsedda att drivas med vinstsyfte och ser fram emot att ta del av utredningens slutsatser. När det gäller högre utbildning vill utskottet betona vikten av att fler ges möjlighet att genomgå högskoleutbildning. kommer allt fler jobb att kräva en högre utbildning, och kunskapsbehoven kommer att öka. Att fler lär sig mer är avgörande för framtidens jobb och konkurrenskraft, och därmed för vår välfärd. Dessutom ger utbildning människor ökad frihet att forma sina egna liv. Antalet sökande till universitet och högskolor var fler än någonsin för en vårtermin. Därför bör fler behöriga sökande få plats i högskolan, särskilt mot bakgrund av en hög ungdomsarbetslöshet. Det finns också yrken där det har varit svårt att hitta utbildad personal. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att genomföra en satsning på en utbyggnad av högskoleutbildningarna. Denna satsning väntas 2018 omfatta drygt 14 000 platser. I propositionen Vårändringsbudget föreslås att tillförs lärosätena för att stärka högskoleutbildningens kvalitet 2015. –2018 beräknas satsningen uppgå till . Kvalitetsförstärkningen är avsedd för utbildningsområdena humaniora och samhällsvetenskap samt för lärar- och förskollärarutbildning. Även om svensk högskola generellt sett håller hög kvalitet finns det enligt utskottet områden där det finns indikationer på att kvaliteten behöver förbättras, framför allt inom ämnesområdena humaniora och samhällsvetenskap. Utskottet välkomnar mot den bakgrunden de omfattande kvalitetsförstärkningarna som föreslås och aviseras och vill understryka att all högskoleutbildning ska hålla hög kvalitet.