yttr · H305UbU1y · 2015-10-22 00:00:00 — Ramar för utgiftsområdena 15 och 16 har gett utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över Budgetpropositionen (2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) samt de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen i de delar de berör utbildningsutskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till dels de förslag i propositionen och motionerna som gäller utgiftsramen samt de preliminära utgiftsramarna samt de beräknade eller preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning, dels den bedömning som görs i propositionen om nya nationella mål för utbildningsområdet inom ramen för 2020-målen. föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens proposition i aktuella delar och avstyrker motionerna. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (M, SD, FP, KD). I propositionens (2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) yrkande 6 i denna del föreslår regeringen att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd ska uppgå till 21 2016. Regeringen föreslår även i yrkande 9 i denna del att utgifterna som riktlinje för regeringens budgetarbete preliminärt beräknas till 21 847 respektive för utgiftsområde 15. Av propositionen framgår vidare att regeringen beräknar utgiftsramen till . I partimotion 2015/16:3043 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del föreslås att ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd minskas med 1 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet , 2018 och 2019 som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2015/16:761 av m.fl. (SD) yrkande 6 i denna del föreslås att ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd höjs med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 7 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet och en beräkning som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2015/16:3223 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del föreslås att ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd minskas med 1 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet , 2018 och 2019 som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2015/16:3244 av m.fl. (FP) yrkande 3 i denna del föreslås att ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd minskas med 2 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2015/16:2512 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del föreslås att ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd minskas med 1 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet , 2018 och 2019 som riktlinje för regeringens budgetarbete. I följande tabeller redovisas dels förslaget till utgiftsram för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet åren därefter. Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 15 –1 250 200 –1 078 800 –2 167 000 –1 868 330 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 15 23 013[1] –110[2] Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I propositionens (2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) yrkande 6 i denna del föreslår regeringen att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ska uppgå till 69 2016. Regeringen föreslår även i yrkande 9 i denna del att utgifterna som riktlinje för regeringens budgetarbete preliminärt beräknas till 71 852 respektive för utgiftsområde 16. Av propositionen framgår vidare att regeringen beräknar utgiftsramen till . I partimotion 2015/16:3043 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del föreslås att ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med 3 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet , 2018 och 2019 som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2015/16:761 av m.fl. (SD) yrkande 6 i denna del föreslås att ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning höjs med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 7 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet och en beräkning som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2015/16:3223 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del föreslås att ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med 3 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet , 2018 och 2019 som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2015/16:3244 av m.fl. (FP) yrkande 3 i denna del föreslås att ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med 2 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2015/16:2512 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del föreslås att ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med 3 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet , 2018 och 2019 som riktlinje för regeringens budgetarbete. I följande tabeller redovisas dels förslaget till utgiftsram för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet åren därefter. Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 16 –3 207 000 –3 579 796 –2 608 246 –3 863 325 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 16 72 704[3] +1 470[4] Översyn av 2020-målen (prop. 2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor s. 480) 2020 är EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Syftet är att till 2020 förbättra förutsättningarna för full sysselsättning och hållbar tillväxt för alla. En viktig del av 2020-strategin är kvantitativa mål på EU-nivå inom fem områden: sysselsättning, social delaktighet, utbildning, forskning och utveckling samt klimat och energi. Målen fastställdes av och ska vara uppfyllda . De övergripande målen är inbördes förbundna och ömsesidigt förstärkande och ska uppnås genom åtgärder på både nationell nivå och EU-nivå. Medlemsstaterna har även med hänsyn till sina relativa utgångslägen och nationella förutsättningar fastställt nationella mål inom samma områden. Uppnådda framsteg med de nationella målen redovisas till Europeiska kommissionen i de nationella reformprogram som överlämnas . nationella mål inom 2020 fastställdes ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100). Nedan redovisar regeringen nya svenska nationella mål för utbildningsområdet. Målet för utbildningsområdet på EU-nivå är att till 2020 förbättra utbildningsnivån, särskilt genom att sträva efter att minska antalet elever som avbryter sin skolgång till och genom att öka den andel 30–34-åringar som har avslutat en eftergymnasial eller motsvarande utbildning till . nuvarande nationella mål är att andelen 18–24-åringar som inte har en fullföljd gymnasieutbildning, och som inte heller deltar i någon form av studier, ska vara 2020, och att andelen 30–34-åringar som har minst en tvåårig eftergymnasial utbildning ska uppgå till 40–2020. nationella mål för utbildning bör vara att andelen 18–24-åringar som inte avslutat gymnasiestudier, och som inte studerar, ska vara 2020, och att andelen 30–34-åringar som har minst en tvåårig eftergymnasial utbildning ska uppgå till 45–2020. Skälen för regeringens bedömning Tillgång till en väl fungerande utbildning under hela livet är av yttersta vikt för utveckling och konkurrenskraft samt för att stärka människors kunskaper och livschanser. Att fler lär sig mer är avgörande för att framtidens jobb ska kunna skapas och för att öka konkurrenskraften, men även för att ge människor ökad frihet att forma sina egna liv. Utbildning, särskilt , minskar risken för utanförskap och social utslagning senare i livet. Utbildning förbättrar även den enskildes chanser att få jobb med bra villkor och en god löneutveckling. Regeringen har därför initierat olika satsningar för att fler ungdomar ska kunna slutföra gymnasieutbildningen och för att förbättra möjligheterna för unga vuxna att genom vuxenutbildningen och folkbildningen komplettera tidigare studier. Gymnasiemålet: Den förra regeringen fastställde 2011, som anförts ovan, ett nationellt mål för utbildningsområdet att andelen 18–24-åringar som inte avslutat gymnasiestudier, och som inte studerar, skulle vara 2020. Den definition som tillämpas för detta internationellt jämförbara mått är andelen 18–24-åringar som har mindre än gymnasiestudier bakom sig och som av inte deltagit i någon form av utbildning. Enligt har andelen 18–24-åringar i som inte har avslutat sina gymnasiestudier och som inte studerar enligt denna definition minskat. var andelen och 2014 . Den nationella målnivån är således uppnådd och avspeglar inte regeringens ambitionsnivå. De satsningar regeringen nu genomför i syfte att alla ungdomar, oberoende av bakgrund, ska kunna fullfölja en gymnasial utbildning, liksom satsningarna på , bedöms ha en positiv effekt på måluppfyllelsen. Effektens storlek är dock svår att kvantifiera. Regeringen anser därför att nationella mål bör vara att andelen 18–24-åringar som inte avslutat gymnasiestudierna, och som inte studerar, ska vara 2020. Regeringen bedömer att det nationella målet kan nås inom ramen för den beslutade politiken och de aviserade åtgärderna på området. Målet för eftergymnasial utbildning: Den dåvarande regeringen fastställde 2011 ett nationellt mål att andelen personer i åldern 30–med minst två års eftergymnasial utbildning skulle uppgå till 40–2020. Andelen 30–34-åringar som har eftergymnasial utbildning har ökat under en lång följd av år. Denna andel uppgick enligt . Andelen högutbildade förutses komma att sjunka något . Det beror framför allt på att studiedeltagandet minskade 2003–2008. har regeringen inom presenterat kraftiga investeringar inom och högskolan. Regeringen anser därför att det nationella målet bör revideras till att 45–av befolkningen i åldern 30–ska ha eftergymnasial utbildning . Regeringen bedömer att det nationella målet kan nås inom ramen för den beslutade politiken och de aviserade åtgärderna på området. ska vara en kunskapsnation som är världsledande när det gäller utbildning, forskning och nya innovationer. Varje barn och ungdom, oavsett kön, bakgrund och funktionsnedsättning, ska ges en god grund att stå på, och vuxna ska ha god tillgång till utbildning under hela livet. Utbildningspolitiken lägger grunden för en framgångsrik jobbpolitik där såväl inrikes som utrikes föddas kompetens effektivt ska tas till vara. Dessutom är den viktig för att ge människor tillgång till bildning för personlig utveckling och förutsättningar för ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle. Utbildningspolitiken är också en central del i arbetet för en omställning till en hållbar utveckling. Regeringens utbildningspolitik strävar efter att utjämna socioekonomiska skillnader och att ge alla människor möjlighet att utvecklas. Alla barn, unga och vuxna ska också ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning. Bland annat följande reformer föreslås i budgetpropositionen eller har tidigare aviserats: – lärarutbildning för fler lärare och förskollärare – kompetensutveckling för fler lärare – investeringar för en jämlik skola – investeringar i tidiga insatser i skolan – riktade insatser för ökad kvalitet och attraktivitet för gymnasieskolans yrkesprogram – ett nytt kunskapslyft för vuxna – fler ges möjlighet att studera på högskolan i hela landet, och kvalitetsförstärkningarna av den högre utbildningen fortsätter – satsningar görs på utveckling av validering inom högskolan, bedömning av utländsk utbildning och en utökning av de kompletterande utbildningarna för att ta till vara nyanländas kompetens – anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor ökar. vill understryka utbildningspolitikens centrala roll för samhällsutvecklingen och föreslår mot den bakgrunden att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning samt de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdena åren därefter enligt budgetpropositionen. Motionernas förslag bör avstyrkas i motsvarande delar. När det gäller den översyn regeringen gör av de nationella målen för utbildningsområdet inom ramen för 2020-målen vill utbildningsutskottet anföra följande. I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att nationella mål för utbildningsområdet bör vara att andelen 18–24-åringar som inte avslutat gymnasiestudier, och som inte studerar, ska vara 2020 och att andelen 30–34-åringar som har minst en tvåårig eftergymnasial utbildning ska uppgå till 45–2020. välkomnar den höjning av ambitionsnivån när det gäller gymnasiemålet och målet för eftergymnasial utbildning som regeringen redovisar. delar vidare bedömningen att de nya nationella målen kan nås inom ramen för den beslutade politiken och regeringens aviserade satsningar på bl.a. för vuxna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (V), (S), (S), (M), (S), (M), (KD) och (S). Ramar för utgiftsområdena 15 och 16 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Resultaten i den svenska skolan har sjunkit . Ett antal betydande reformer har genomförts för att vända utvecklingen, men viktiga områden inom skolan behöver fortsatt reformeras. Bland annat har pekat på att de riktade statsbidragen inte når alla kommuner och skolor, särskilt inte dem som står utan resursstarka skolförvaltningar. Bristande lärarkompetens och brister i kompetensförsörjning samt kompetensutveckling av lärare pekas också ut. Resultaten från PISA-proven visar att svenska elever presterat allt sämre och under OECD-snittet inom läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Svenska elever lägger också generellt mindre tid på studier än elever i andra länder. Om ska klara av att konkurrera med höga kunskapsnivåer behöver eleverna lägga mer tid på studier. Det finns en bred enighet i om att man ska göra ekonomiska satsningar på skolan. Det finns dock förslag i budgeten som signalerar en ny riktning som bryter mot det fokus på att uppvärdera skolans kunskapsuppdrag som gällt. understryker att reformerna av den svenska skolan bör fortsätta. Regeringen väljer i stället att lägga stora summor på reformer som inte syftar till att stärka kunskapsuppdraget, som man exempelvis slopar den utbyggnad av karriärtjänster som tidigare beslutat om. Med mindre kunskap i skolan hotas långsiktiga kompetensförsörjning. Vi i föreslår eller aviserar bl.a. följande reformer i vår budgetmotion: – behåll och vidareutveckla karriärtjänsterna – inför tioårig grundskola – mer matematik i högstadiet – extra – sommarskola och läxhjälp till de elever som riskerar att halka efter – en förstärkning av Skolinspektionens uppdrag och verktyg – bredda Matematiklyftet till lärare i andra ämnen – en nationell strategi för skolans digitalisering – en allmän förskola – ett ökat stöd till mindre barngrupper och språkinlärning – ett reformerat resurstilldelningssystem för högskolan – en översyn av det s.k. lärarundantaget för lärare och forskare på lärosäten. Vi anser mot den bakgrunden att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2015/16:3043 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del och yrkande 4 i denna del. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Ramar för utgiftsområdena 15 och 16 (SD) (SD) och (SD) anför: Om trygga barn är ett fundament så är en väl fungerande skola nästa oumbärliga sten i samhällsbygget. Hela vårt demokratiska samhällsbygge, kunskapssamhället och inte minst vår ekonomi står och faller med utbildning. I denna budget fokuserar vi huvudsakligen på grundskola och gymnasium, som ”producerar” utbildade, samhällsmedvetna medborgare, både direkt till arbetsmarknaden och för högre utbildning. Tyvärr blinkar varningslamporna för det svenska utbildningssystemet. I internationella undersökningar faller svenska 15-åringars resultat drastiskt i både läsning, matematik och naturvetenskap, och vi ligger nu bland de sämst presterande länderna av de 34 länder som undersökt. Detta är alarmerande. Vi i har utgått från kritik i våra förslag till reformer, där vi prioriterar lärarnas arbetssituation, utveckling och karriärmöjligheter mycket högt. Vi föreslår sex certifieringsnivåer, där varje ny nivå ger lönepåslag som utveckling och ansvar krävs från den enskilda läraren. I samma reform ingår certifieringsnivåer för rektorer, som fortsättningsvis ska rekryteras bland behöriga lärare. Vår budget innehåller också en satsning på landsbygdsskolor, som kan behöva ekonomiskt andrum när elevunderlaget tillfälligtvis är svagt. Vi vill också initiera en reform av skolmaten så att elever får mat som lagas av utbildad personal vid deras egen skola. – införa en karriärstege för lärare och rektorer – genomföra en digitalisering av utbildningssystemet i sin helhet – införa stimulansbidrag för återanställning av bl.a. kuratorer, skolsköterskor och vaktmästare i skolorna – införa stimulansbidrag till landsbygdsskolor som hotas av nedläggning – ge fler vägar in i läraryrket och locka tillbaka personal från näringslivet – satsa på en teknikbrygga för studenter som behöver stärka sin tekniska kompetens. ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen urholkats . Vi satsar därför resurser på att öka lärartätheten i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte att komma till rätta med resursbristen vid våra högskolor och universitet. Vi vill också se ett nytt resurstilldelningssystem vars huvudsyfte är att utbilda för arbetsmarknadens behov. Vi tillför även ytterligare 5 000 platser på . Vi anser mot den bakgrunden att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2015/16:761 av m.fl. (SD) yrkande 6 i denna del och yrkande 7 i denna del. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Ramar för utgiftsområdena 15 och 16 (FP) (FP) anför: Kunskap är skolans huvuduppdrag. liberalerna har lett en total omläggning av svensk skola. Bland alla reformer finns en ny läroplan med nya kursplaner med tydliga och tidiga mål, fler och tidigare nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och ny betygsskala med fler steg. Elevers rätt till särskilt stöd har stärkts, och speciallärare utbildas på nytt. Eleverna får fler matematiklektioner. liberalerna ser med oro på hur regeringen bryter mot den inslagna kunskapslinjen i svensk skolpolitik. Statsanslag används för kommunala uppgifter i stället för att prioritera skolans kunskapsuppdrag. För att ge alla elever en bra skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för skolan. liberalerna vill att skolstarten ska ske , i stället ålder som . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen blir den första av tio årskurser i . liberalerna vill öka undervisningstiden i matematik med för alla elever i högstadiet från . Även undervisningstiden i idrott och hälsa bör öka , vilket motsvarar en ökning av ämnet . liberalerna vill införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att motverka ordningsproblem och genomföra förebyggande insatser för att långsiktigt verka för studiero. liberalerna kommer att fortsätta prioritera höjda lärarlöner och fler karriärtjänster. liberalerna vill att det ska löna sig att vara en skicklig lärare och vill ge lärarna goda möjligheter till utveckling. Vi satsar medel på höjda lärarlöner och föreslår även en utbyggnad av karriärtjänster, där vi gör en särskild satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden. liberalerna vill även satsa på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning. En modell som visat sig ha potential att attrahera studenter till lärarutbildningen är den kombination av arbete och studier som införts i flera länder. liberalerna vill ha en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning där branscher och arbetsgivare har ökat inflytande och ansvar, s.k. branschlärlingar. liberalerna anser att vi bör öka lärlingsutbildningens attraktionskraft och ser därför lärlingsersättningen som en viktig del i detta. Därför säger vi nej till regeringens neddragning och anslår därutöver ytterligare medel till höjd lärlingsersättning. Att snabbt lära sig svenska är grunden för att klara skolan och komma in i samhället. Vi vill att alla nyanlända ska få extra undervisning i svenska och att den ska anpassas efter varje elevs förkunskaper och behov. Nyanlända elever ska mötas av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till deras förkunskaper. I regeringsställning skapade vi . anslår vi mer resurser än regeringen till en utbyggnad av samma skolform. liberalerna vill införa yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. I stället för att öka antalet platser i högre utbildning föreslår liberalerna en kvalitetssatsning på humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar. Skälet är att det är dessa utbildningar som har låg andel lärarledda timmar. Med liberalerna och alliansregeringen höjdes de statliga forskningsanslagen kraftigt, och vi vill fortsätta prioritera forskningen. Jag anser mot den bakgrunden att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2015/16:3244 av m.fl. (FP) yrkande 3 i denna del och yrkande 4 i denna del. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Ramar för utgiftsområdena 15 och 16 (KD) (KD) anför: Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan har också ett bildningsuppdrag. Skolan ska bygga på, och förmedla vidare, de värden och dygder som är centrala för ett gott liv och ett gott samhälle. Den ska inte bara utbilda personer som ska kunna få ett jobb, utan också medborgare som kan vara med och ta ansvar för samhällets gemensamma angelägenheter och förvalta centrala värden och kulturarv. En gemensam etisk grund är nödvändig för att skapa en lugn, trygg, stimulerande och positiv miljö i skolan. Skolans värdegrund är grunden på vilken hela undervisningen vilar och ska vara integrerad i hela skolans verksamhet. För att vända trenden med fallande kunskapsresultat föreslår bl.a. satsningar på stärkt stöd till elever med särskilda behov, kompletterande utbildning för lärare och stärkt elevhälsa. Läraryrkets attraktivitet måste stärkas bl.a. genom en förbättrad arbetssituation och en hög lön till bra lärare. Alla elever som har behov av specialpedagogik ska få tillgång till det i skolan. Elever som har de största behoven ska få hjälp och stöd av de lärare som har den bästa kompetensen. Vår satsning på Speciallärarlyftet innebär att över 6 000 lärare kommer att kunna utbildas till speciallärare. Alliansregeringen införde karriärtjänster som innebär att skickliga lärare kan göra karriär och bli förstelärare eller lektorer. Vi vill särskilt rikta en del av karriärtjänsterna till utanförskapsområden och föreslår medel för detta. För att stödja språkutvecklingen och möjligheterna att nå kunskapsmålen hos nyanlända och andra elever med svenska som andraspråk föreslår en kompetenssatsning för lärare för att få fler med kompetens inom svenska som andraspråk.