yttr · H205UbU5y · 2015-05-27 00:00:00 — har gett utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över proposi-tion 2014/15:100 ekonomiska vårproposition med följdmotioner i de delar som berör utbildningsutskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över propositionen och över partimotionerna 2014/15:3088 (M), 2014/15:3090 (SD), 2014/15:3091 (C), 2014/15:3087 (FP) och 2014/15:3092 (KD) i de delar som berör utbildningsutskottets beredningsområde. anser att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de berörda delarna och avstyrka motionerna i motsvarande delar. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, FP, KD). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Ett som håller ihop De senaste årens utveckling, med allt fler unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från till gymnasieskolan, är oroväckande för våra barns framtid och ett hot mot utveckling och konkurrenskraft. Internationella studier visar att kunskapsresultaten i den svenska skolan sjunkit snabbare än i något annat OECD-land. har likvärdigheten mellan skolor försämrats. Kunskapsnivån i den svenska skolan ska höjas och kvaliteten i undervisningssituationen ska stärkas. Alla har rätt att lyckas och utvecklas i skolan och jämlikheten ska öka. Lärarna ska kunna ge eleverna det stöd de behöver för att kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar. Därför föreslår regeringen omfattande satsningar på fler anställda i skolan så att lärare kan få tid till sitt arbete och klasserna kan bli mindre, stöd i form av förstärkt specialundervisning till alla elever som riskerar att halka efter och tydliga insatser för att öka läraryrkets attraktivitet. Regeringens målsättning är att alla skolor ska vara bra skolor. Bara så kan vi bygga en svensk skola i världsklass (prop. s. 26). Fler jobb och stärkt konkurrenskraft Utbildning ger individen en starkare ställning på arbetsmarknaden. Genom att rusta medborgarna med de kunskaper som arbetslivet efterfrågar minskar inte bara individens risk för arbetslöshet, utan en nödvändig strukturomvandling i ekonomin underlättas. En välutbildad arbetskraft är dessutom en förutsättning för att säkra näringslivets konkurrenskraft. Därför behövs satsningar på människors kompetens. Fler unga måste påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning, och gymnasieskolan måste ge unga de färdigheter som arbetsmarknaden efterfrågar. Det är särskilt viktigt att unga som lämnar skolan och varken arbetar eller studerar får stöd för att återuppta studierna. För vuxna måste det finnas möjligheter till omskolning och livslångt lärande (prop. s. 44). Ett nytt kunskapslyft bör införas för att ge fler möjlighet att kunna ta del av utbildning som skapar vägar in i arbetslivet. Satsningen syftar till att stärka arbetskraftens kompetens och möjligheter på arbetsmarknaden samt bidra till att förkorta tiden för nyanländas etablering i samhället och på arbetsmarknaden. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) föreslås därför att medel avsätts för ytterligare ca 2 800 utbildningsplatser inom komvux och yrkesvux . –2019 beräknas medel motsvarande 10 000 utbildningsplatser avsättas, inklusive tidigare satsningar. som allt fler söker sig till högre utbildning finns det yrken där det har varit svårt att hitta utbildad personal. För att tillmötesgå arbetsmarknadens efterfrågan och bereda fler behöriga sökande plats att studera avser regeringen att genomföra en satsning på utbyggnad av högskoleutbildningar. Satsningen väntas 2018 omfatta drygt 14 000 platser. I propositionen Vårändringsbudget föreslås tillföras för att stärka högskoleutbildningens kvalitet 2015. –2018 beräknas satsningen uppgå till . Kvalitetsförstärkningen är avsedd för utbildningsområdena humaniora och samhällsvetenskap samt för lärar- och förskollärarutbildning. har en central roll att spela för att tillgodose behovet av kvalificerad arbetskraft. För ungdomar som vill fördjupa sina yrkeskunskaper från gymnasieskolan och för vuxna som väljer att byta karriär har därmed en viktig funktion att fylla. Regeringen avser därför att återkomma om utökade platser i . Den kortsiktighet som har präglat , med en ständig omprövning av utbildningsutbudet, har dock skapat osäkerhet när det gäller utbildningarnas framtid. Vissa utbildningar är efterfrågade, och i de fall arbetslivet och dess branschföreträdare ser mer långsiktiga behov kan utbildningarna vara i behov av ökad kontinuitet och stabilitet. Regeringen avser därför att återkomma till angående förutsättningar. Studiemedel ska betalas ut och på ett korrekt sätt. Det är en förutsättning för många studenters försörjning. Det är därför viktigt att studiestödsadministrationen fungerar väl och att () har långsiktiga ekonomiska planeringsförutsättningar, inte minst mot bakgrund av den aviserade utbyggnaden av antalet utbildningsplatser. Myndighetens blandade finansieringsmodell, där intäkterna till stor del kommer från avgifter i stället för över anslag, påverkar förutsättningarna för långsiktig planering. Regeringen avser därför att se över CSN:s finansieringsmodell för att säkerställa att denna långsiktighet kan tryggas (prop. 49–50). Som en viktig del av 90-dagarsgarantin avser regeringen att införa s.k. utbildningskontrakt i syfte att arbetslösa ungdomar i åldern 20–ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning. Inom ramen för ett utbildningskontrakt ska det vara möjligt för ungdomar att studera på heltid, men det ska också vara möjligt att kombinera studier med praktik eller arbete utifrån ungdomarnas individuella förutsättningar. Att kombinera en subventionerad anställning med utbildning kan stärka individens långsiktiga förankring på arbetsmarknaden. Ett s.k. traineejobb kan omfatta befintliga och nya subventionerade anställningar som kombineras med yrkesutbildning. Traineejobben ska riktas till de som står långt från arbetsmarknaden. Regeringen avser att införa en form av traineejobb för ungdomar i åldern 20–med, i normalfallet, fullständig gymnasieutbildning. Dessa traineejobb ska göra det möjligt för ungdomar att kombinera arbete med kollektivavtalsenliga löner med relevant yrkesutbildning inom sektorer där fler går i pension eller där det finns bristyrken. Regeringen avser att notifiera de delar av stödet som behöver prövas mot . Vidare kommer regeringen att följa och utvärdera reformen noga. Sammantaget innebär införandet av utbildningskontrakt och traineejobb att regeringen i propositionen Vårändringsbudget föreslår satsningar på innevarande år för att ungdomar ska skaffa sig nödvändig kompetens för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. För beräknas reformerna innebära satsningar på ca (prop. s. 50). En jämlik kunskapsskola med tid för varje elev Kunskapsnivån i den svenska skolan ska höjas och kvaliteten i undervisningssituationen ska stärkas. Alla har rätt att lyckas och utvecklas i skolan och jämlikheten ska öka. Lärarna är den viktigaste faktorn för elevens kunskapsresa och ska kunna ge eleverna det stöd de behöver för att kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar. Grundläggande utgångspunkter ska vara höga skolresultat, en likvärdig skola och ett attraktivt läraryrke. och gymnasieskolan står inför betydande utmaningar. Resultaten i de internationella kunskapsmätningarna har försämrats tydligt, både och i jämförelse med vår omvärld. Utvecklingen har pågått , men har accelererat . Den svaga resultatutvecklingen har också visat sig i att allt fler elever lämnar utan att vara behöriga till något av gymnasieskolans nationella program. Andelen elever som saknar denna behörighet har ökat successivt och uppgick till . Det finns även oroande tecken på att likvärdigheten i har försämrats. Skillnaderna i studieresultat mellan skolor och mellan kommuner har ökat. Nästan alla ungdomar går vidare från till gymnasieskolan. Av de som påbörjade en gymnasieutbildning fick en gymnasieexamen eller ett studiebevis . En majoritet av eleverna går de nationella programmen, och där var genomströmningen . Den låga genomströmningen i gymnasieskolan försämrar ungdomars möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden eller gå vidare till fortsatta studier. Mot bakgrund av de sjunkande resultaten i har regeringen bett att genomföra en tematisk granskning av den svenska grund- och gymnasieskolan med fokus på . Resultatet av granskningen ska redovisas . Regeringen avser att tillsätta en skolkommission som, bl.a. utifrån , ska lämna förslag som syftar till att förbättra den svenska skolan senast . Regeringens förslag och aviseringar inom skolområdet, inklusive förskolan och lärarfortbildningen, innebär i stor utsträckning en omdisponering av de medel som avsatts för området i den beslutade budgeten . Vissa satsningar utgår helt i och med förslagen i propositionen Vårändringsbudget samt aviseringar i denna proposition. Det handlar bl.a. om ett generellt införande av betyg från årskurs 4. Detta leder enligt regeringens bedömning till en bättre skolpolitik. För att vända de fallande skolresultaten krävs skolreformer med fyra huvudsakliga inriktningar: tidiga insatser, ökad attraktivitet i läraryrket, ökad likvärdighet – att alla skolor ska vara bra skolor – samt att alla elever ska fullfölja en gymnasieutbildning. Med sådana insatser ges förutsättningar för att återföra svensk skola till internationell toppklass. Tidiga insatser lägger en stabil grund för framtiden En viktig förutsättning för att förskolan ska kunna uppfylla målen för verksamheten är att barngrupperna har en lämplig storlek, att personaltätheten är tillräcklig och att personalen är välutbildad. Regeringens föreslagna satsningar i propositionen Vårändringsbudget innebär riktade resurser för en utökning av antalet nybörjarplatser på förskollärarutbildningen och medel för att stimulera tillgängligheten av omsorg på obekväm arbetstid. I den beslutade budgeten avsattes för att minska barngrupperna i förskolorna och i fritidshemmen. Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget att medlen används för att minska barngrupperna i förskolorna. aviseras för detta ändamål. Utvärderingar från visar också att den svenska sätter in särskilt stöd relativt sent och med tonvikt på högre årskurser. Regeringen har som mål att säkerställa att stöd och särskilt stöd sätts in redan i tidiga årskurser för att förebygga problem som kan växa och försvåra för den enskilda eleven. De elever på lågstadiet som inte har tillräckliga baskunskaper i att läsa, skriva och räkna riskerar att komma efter och få större problem senare . Regeringen initierar därför en rad åtgärder inom ramen för ett lågstadielöfte som syftar till att förbättra den tidiga uppföljningen av elevernas kunskaper och stöd till eleverna. Regeringen avser att utreda förutsättningarna för att införa en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti samt hur en sådan bör utformas. I den beslutade budgeten finns en satsning på det s.k. Lågstadielyftet på ca 2015. Regeringen avser att med dessa medel införa ett statsbidrag[2] med syftet att öka läraryrkets attraktionskraft och höja kvaliteten på undervisningen genom att skapa mer tid för läraren att undervisa eleverna i lågstadiet inklusive förskoleklassen. Statsbidraget kommer att fördelas med utgångspunkt i skolhuvudmännens behov, för att kunna öka antalet anställda så att lärarna på lågstadiet får mer tid för sitt arbete och kan ägna mer tid åt varje elev och så att klasserna kan bli mindre. Regeringen beräknar satsningen till . Regeringen föreslår även att medel avsätts för att öka antalet nybörjarplatser på grundlärarutbildningen för dessa årskurser med 700 platser . Åtgärder måste vidtas för att komma till rätta med bristen på lärare med specialpedagogisk kompetens. Det handlar dels om fler utbildningsplatser på speciallärar- och specialpedagogutbildningarna, dels om satsningar som syftar till att göra det mer attraktivt för verksamma lärare att vidareutbilda sig till speciallärare eller specialpedagog. En annan viktig del handlar om att stimulera skolhuvudmännen att anställa fler lärare med specialpedagogisk kompetens och öka andelen behöriga speciallärare och specialpedagoger. Förskoleklass och årskurserna 1–3 är prioriterade, men även den övriga kan komma att omfattas. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget ett resurstillskott motsvarande 300 nybörjarplatser inom speciallärar- och specialpedagogutbildningarna samt en förstärkning av den del av Lärarlyftet som avser speciallärarutbildning med specialisering mot utvecklingsstörning. Regeringen föreslår att medel avsätts för att inleda satsningen 2015. beräknas regeringens satsningar för specialpedagogisk kompetens i lågstadiet uppgå till . Vidare avser regeringen att införa ett obligatoriskt bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling samt kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 . Lärarna är nyckeln för att höja kunskapsresultaten i skolan. Det är därför allvarligt att läraryrket har tappat i status och attraktionskraft. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs bl.a. högre löner, minskat administrativt arbete och bättre möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. För att stärka yrkets attraktivitet har regeringen tagit initiativ till en natio-nell samling för läraryrket som bl.a. syftar till bättre löneutveckling för lärare kopplad till deras kompetens och karriärutveckling. Regeringens avsikt är att i budgetpropositionen tillföra resurser med syftet att lärares löner ska höjas. Under förutsättning att de berörda parterna tar ansvar för att påtagligt prioritera höjda lärarlöner kan resurser motsvarande på årsbasis tillföras. En given utgångspunkt är att den svenska lönebildningen alltjämt ska skötas av de förhandlande parterna på arbetsmarknaden. Regeringen för samtal med de berörda parterna för att bl.a. diskutera formerna för reformen. Bristen på utbildade och behöriga lärare och förskollärare är stor och ökande. Varannan lärare i gymnasieskolan och var tredje lärare i saknar behörighet i de ämnen de undervisar i. Inom matematik, naturorienterande ämnen och teknik är bristen särskilt bekymmersam. Regeringen avser därför att införa en möjlighet till studiemedel med den högre bidragsnivån för studenter som läser in kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) inom dessa områden. I propositionen Vårändringsbudget föreslås att medel avsätts för detta ändamål samt för en generell utbyggnad av KPU. I samma proposition föreslår regeringen även att totalt avsätts för fortbildningsinsatser för lärare och förskolans personal samt rektorer och förskolechefer. –2018 beräknas satsningarna uppgå till totalt och till . Regeringen avser även att inrätta nationella skolutvecklingsprogram som är systematiska och långsiktiga. Insatserna kan avse olika kompetens- och stödinsatser när det gäller t.ex. undervisning i ämnen eller ämnesövergripande arbete, statistik och resultatuppföljning, arbete med elever i behov av särskilt stöd samt hur administrationen kan minskas och arbetsprocesser göras mer effektiva. Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget att avsätts för detta 2015. Satsningen beräknas uppgå till . Alla skolor ska vara bra skolor Alla elever ska ha samma möjligheter till en bra utbildning oavsett vilken skola de går i och vilken del av landet de bor i. Det finns ingen motsättning mellan likvärdighet och höga studieresultat – snarare tvärtom. Genom riktade insatser för att förbättra resultaten i skolorna med de största utmaningarna kan likvärdigheten i skolsystemet förbättras. Regeringen föreslår en rad insatser med denna inriktning i propositionen Vårändringsbudget . Den vinstjakt som pågår i välfärden måste stoppas. Regeringen har tillsatt en utredning för att säkerställa att skattemedel ska gå till just den verksamhet de är avsedda för. Detta gäller bl.a. skolan. Regeringen vill vidare ge kommunerna avgörandet över nyetableringen av skolor med vinstsyfte. Statens stöd till huvudmän för skolor med låga studieresultat och svåra förutsättningar eller många nyanlända elever behöver förstärkas och effektiviseras inom ramen för regeringens samverkan för bästa skola. Regeringen föreslår att satsningen ska ta sin utgångspunkt i budgetpropositionen men med oförändrade medel jämfört med i den beslutade budgeten . Förslaget innebär att avsätts och sedan en beräknad omfattning på . kommer att få i uppdrag att träffa överenskommelser med de aktuella huvudmännen bl.a. för att stödja dem i att attrahera lärare. Antalet nyanlända elever förväntas öka kraftigt i . Nyanlända elever har generellt sett svårare att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i . /14 nådde av de nyanlända eleverna behörighet till gymnasieskolans nationella program. Regeringen föreslår riktade medel inom ramen för Samverkan för bästa skola för att höja studieresultaten för nyanlända elever. Möjligheten till läxhjälp ska inte vara beroende av om elevernas föräldrar kan hjälpa dem eller har betalningsförmåga för att köpa läxhjälp. Regeringen föreslår därför att RUT-avdragets bestämmelse om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete upphör att gälla . I den beslutade budgeten ingår en satsning på hjälp med läxor och skolarbete för elever i , vid sidan av den ordinarie undervisningstiden. I den beslutade budgeten avsätts för läxhjälp. Regeringen avser att i stället fördela medlen i form av ett sökbart statsbidrag. Skolor som tar del av satsningen ska sätta upp tydliga och uppföljningsbara mål för den skillnad i elevernas resultat som ska uppnås genom en utbyggd verksamhet med hjälp med läxor och annat skolarbete. I den beslutade budgeten ingår även satsningar på sommar- och lovskola för elever i årskurserna 6–9. Regeringen föreslår en omfattande utbyggnad av sommar- och lovskolan för de elever i årskurserna 6–9 och i gymnasieskolan som riskerar att inte klara kunskapskraven. föreslår regeringen ett årligt statsbidrag på . Skolor som tar del av satsningen ska sätta upp tydliga och uppföljningsbara mål för den skillnad i elevernas resultat som ska uppnås genom en utbyggd verksamhet med undervisning på skollov. Även elevhälsan kan ha betydelse för att förbättra förutsättningarna för höjda skolresultat. Regeringen bedömer att elevhälsan behöver förstärkas för att bl.a. förebygga ungas psykiska ohälsa och beräknar därför ett riktat statsbidrag om . Många av de svenska skollokalerna är i behov av renovering. Detta innebär en möjlighet till ökad energieffektivisering. Ett sådant stöd bidrar till att göra skolan till en mer attraktiv arbetsplats för såväl lärare som elever och till att skapa moderniserade studiemiljöer. Satsningen bör i första hand avse och motsvarande skolformer men bör också inbegripa lokaler i direkt anslutning till skolan, såsom lokaler för förskoleklass. Även gymnasieskolans och gymnasiesärskolans lokaler kan till viss del omfattas. Regeringen föreslår därför en satsning på 2015 för stöd till upprustning och energieffektivisering av skollokaler. –2018 beräknas satsningen uppgå till . Alla ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att, i dialog med en parlamentariskt sammansatt referensgrupp, analysera situationen och föreslå åtgärder (dir. 2015:31). Yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft bör utvecklas i samverkan med arbetsmarknadens parter för att svara mot de krav som arbetslivet ställer. Regeringen anser därför att det är viktigt att stärka yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft och på så sätt stärka den nationella kompetensförsörjningen. Därför har regeringen gett tilläggsdirektiv till (dir. 2015:15). Utredaren ska bl.a. verka för att utveckla samverkan med arbetslivet i form av t.ex. yrkescollege, undersöka intresse och förutsättningar för en försöksverksamhet med s.k. branschlärlingar samt analysera hur matchningen mellan val av gymnasial yrkesutbildning och efterfrågan kan förbättras. Ungdomar som inte påbörjar eller fullföljer en gymnasieutbildning löper en ökad risk att hamna utanför både arbetsmarknaden och utbildningssystemet. Det är viktigt att insatser riktas mot gruppen unga som varken arbetar eller studerar för att motivera ungdomarna till utbildning (prop. 52–55). Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget även att medel tillförs Myndigheten för för bl.a. införandet av en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande och för att stimulera utbildningsanordnare att i större omfattning använda validering som ett verktyg i antagningsförfarandet i . Den satsning på som regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget för att möjliggöra fler utbildningsplatser inom komvux och yrkesvux syftar bl.a. till att stärka nyanländas möjligheter till etablering i samhället och på arbetsmarknaden. Regeringen har även lämnat en proposition till med förslag till en effektivare och mer individanpassad utbildning i sfi och komvux. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen medel för att inleda en satsning för att främja kompetensutvecklingen för sfi-lärare. Satsningen beräknas uppgå till . En stor andel av de nyanlända som väntas komma till framöver är barnfamiljer, och därutöver kommer ett ökat antal ensamkommande barn. Många av de barn som förväntas komma har uppnått skolåldern, och har en varierande skolbakgrund. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget åtgärder för att förbättra kartläggningen av kunskaper vid mottagandet samt undervisning och studiehandledning på modersmålet. Även regeringens föreslagna satsningar inom ramen för samverkan för bästa skola förväntas komma nyanlända till del (prop. s. 66). I partimotion 2014/15:3088 av och (M) föreslås riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Motio-närerna vill skapa en mer flexibel och modern arbetsmarknad där människor har goda möjligheter att byta inriktning och karriär och människor ges flera chanser i livet. Det måste därför vara möjligt och attraktivt för fler att studera också senare i livet. vill mot den bakgrunden satsa på att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. För att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier bör fribeloppet, dvs. den inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskar, höjas från dagens dryga (vid 40 veckors heltidsstudier) till per kalenderår. Motionärerna vill vidare att möjligheterna att beviljas studiemedel för den som fyllt ska utökas , från nuvarande . Den övre åldersgränsen för möjligheten att beviljas studiemedel ska höjas från dagens till . Vidare bör möjligheten till tilläggslån för studerande förbättras genom en höjning av lånebeloppet från ca till . Motionärerna betonar vidare att ett utbildningssystem med ett tydligt kunskapsfokus är grundläggande för vårt välfärdssamhälle. Utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Målet är att bör ligga på topp tio i PISA-undersökningarna. Motionärerna framhåller vidare att det har funnits en bred enighet i kring att göra ekonomiska satsningar på skolan. I propositionen ser man nu att prioriteringarna skiftar och att reformer som både och lärarförbunden stöder överges, som en extra matematiktimme i högstadiet. Karriärtjänster i utanförskapsområden med mer än 5 000 tjänster blir inte heller av, och inte heller införandet av en tioårig grundskola. Vidare riskerar begränsningar av valfriheten i den svenska skolan att påverka hundratusentals barn och deras föräldrar om en vetorätt för skoletableringar som regeringen aviserat införs. Elever som har anlänt till efter skolstarten har särskilda utmaningar i att lära sig svenska som de snabbare än övriga elever behöver ta till sig undervisningen för att nå skolans kunskapsmål. Motionärerna pekar i sammanhanget på behovet av fortsatta insatser för att stärka möjligheterna för denna grupp elever att snabbt komma in i det svenska samhället. Motionärerna vill stärka läraryrket genom att förbättra och utveckla lärarutbildningen.