yttr · H305SkU1y · 2015-11-11 00:00:00 — I partimotion 2015/16:3244 av m.fl. yrkande 5 i denna del föreslår att reseavdraget anpassas regionalt. Gränsen för reseavdrag höjs till i kommungrupp 1–4 och sänks till i övriga kommuner. Reformen beräknas höja statens inkomster med . I partimotion 2015/16:2512 av m.fl. yrkande 5 i denna del föreslår att reseavdraget begränsas i syfte att öka statens intäkter med . Motionärerna föreslår vidare att avdraget för övriga utgifter tas bort då det är rimligt att arbetsgivaren står för de kostnader som uppstår i tjänsten. Dagbarnvårdare kompenseras för skattehöjningen via anslag 1:1 i Utgiftsområde 25. Netto ger detta en ökning av statens intäkter med . I kommittémotion 2015/16:3147 av m.fl. yrkande 15 föreslår vidare att arbetspendling underlättas genom att milersättningen för arbetsresor höjs med och . Detta finansieras genom att beloppsgränsen för reseavdrag höjs till . Ett motsvarande förslag finns i kommittémotion 2015/16:3148 yrkande 22 av m.fl. (KD). Utskottet anser att beskattningen så långt möjligt bör ha en likformig och neutral utformning. Avvikelser som syftar till att gynna eller missgynna olika företeelser bör inte införas utan starka skäl. Utskottet anser att reglerna om reseavdrag har en rimlig utformning och är inte berett att tillmötesgå förslagen om ändrade regler för reseavdrag. Utskottet är inte heller berett att slopa avdraget för övriga utgifter i tjänsten. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om förändringar i reglerna om beskattning av personaloptioner. Jämför avvikande mening 3 (C). Om en anställd till följd av sin tjänst köper värdepapper på förmånliga villkor från sin arbetsgivare, ska den anställde beskattas för denna förmån i inkomstslaget tjänst det beskattningsår då förvärvet sker. Om det som förvärvas inte är ett värdepapper utan en rätt att köpa ett värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller på i övrigt förmånliga villkor (personaloption) ska förmånen tas upp som en intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Personaloptionen fås vanligtvis utan ersättning från arbetsgivaren eller uppdragsgivaren och har villkor som är mycket fast anknutna till anställningen. Den kan vanligtvis inte överlåtas. I jämförelse med andra optionsprogram har personaloptionen en lång löptid (upp till ). föreslår i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkandena 5 i denna del och 9 att reglerna om personaloptioner görs mer förmånliga. Partiet anser att beskattning bör ske när de aktier som ligger till grund för optionen säljs och att en eventuell vinst ska beskattas som kapitalinkomst, med begränsningsregler tänkta att gynna långsiktigt ägande och ett tak för hur stor vinst som kan tas ut till den lägre kapitalbeskattningen. Dessa begränsningsregler rör bl.a. vilken typ av företag det rör sig om och hur stort det är. Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram (Fi 2014:04, dir. 2014: 33) tillsattes . Utredningen ska se över skattereglerna för finansiella instrument, t.ex. optioner och andra aktierelaterade instrument, i syfte att främja entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabbväxande företag genom att skapa konkurrenskraftiga regler som ökar möjligheterna att attrahera och behålla nyckelkompetens. Skattereglerna ska förbättras som grundläggande skatterättsliga principer beaktas. Uppdraget ska redovisas . Utskottet har inte för avsikt att föregripa det pågående utredningsarbetet och avstyrker det aktuella motionsförslaget. Slopad skattereduktion för gåvor Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om slopad skattereduktion för gåvor. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 3 (C), 4 (FP) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 22 och 28) att skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet och förfarandet med godkännande av gåvomottagare slopas. Ändringarna träder i kraft . En betald årsavgift för godkänd gåvomottagare som avser tid efter 2015 ska betalas tillbaka. Äldre bestämmelser gäller för tid före ikraftträdandet. En stark och livaktig ideell sektor har stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Det är emellertid angeläget att skatter tas ut på ett sätt som främjar skattepolitikens främsta syfte, dvs. att finansiera den gemensamma välfärden, och också i övrigt är förenliga med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattereduktion för gåvor ökar komplexiteten i skattesystemet. Det förtjänar att framhållas att det faktum att det aktuella skatteincitamentet utformades som en skattereduktion när det infördes uttryckligen ansågs innebära en markering av att reglerna i princip ligger vid sidan av den vanliga beskattningen. Stöd till de verksamheter som den ideella sektorn bedriver bör fördelas utifrån en prioritering och bedömning av hur dessa bidrar till samhällsnytta, snarare än utifrån vilken förmåga de berörda organisationerna har att hitta privatpersoner som har råd att genom gåvor stödja verksamheten. Offentligt stöd bör snarare utgå från tydliga prioriteringar än från privatpersoners val av och förmåga till stöd via skattereduktion. Skattereduktionen för gåvor har också inneburit att måste pröva frågor om godkännande av gåvomottagare och utöva tillsyn över godkända gåvomottagare – uppgifter som är helt verksamhetsfrämmande för myndigheten. Skatteintäkterna beräknas öka med 2016 genom detta förslag. säger i partimotion 2015/16:3043 av m.fl. yrkandena 5 i denna del och 10 nej till slopad avdragsrätt för gåvor (). säger i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkandena 5 i denna del och 31 nej till slopad avdragsrätt för gåvor. säger i partimotion 2015/16:3244 av m.fl. (FP) yrkande 5 i denna del nej till slopad avdragsrätt för gåvor (). säger i partimotion 2015/16:2512 av m.fl. yrkandena 5 i denna del och 18 nej till slopad avdragsrätt för gåvor (250 föreslår i partimotion 2015/16:2979 av m.fl. yrkande 2 att gåvoskatteavdraget behålls och utökas. I motion 2015/16:1064 av (M) föreslås att överväger att inte avskaffa skattereduktionen för gåvor. I kommittémotion 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 26 föreslås mer resurser till hjälporganisationer och att gåvoskatteavdraget ska I motion 2015/16:2965 av (M) föreslås en översyn av regelverket för avdragsrätt för gåvor i syfte att medlen ska öka och komma fler Utskottet delar regeringens uppfattning att skattereduktionen för gåvor och det därmed sammanhängande förfarandet med godkännande av gåvomottagare bör slopas. En stark och livaktig ideell sektor har stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Det är angeläget att skatter tas ut på ett sätt som främjar skattepolitikens främsta syfte, dvs. att finansiera den gemensamma välfärden, och också i övrigt är förenliga med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattereduktion för gåvor ökar komplexiteten i skattesystemet. Det faktum att det aktuella skatteincitamentet utformades som en skattereduktion när det infördes ansågs innebära en markering av att reglerna i princip ligger vid sidan av den vanliga beskattningen. Utskottet instämmer i att stöd till de verksamheter som den ideella sektorn bedriver bör fördelas utifrån en prioritering och bedömning av hur dessa bidrar till samhällsnytta, snarare än utifrån vilken förmåga de berörda organisationerna har att hitta privatpersoner som har råd att genom gåvor stödja verksamheten. Offentligt stöd bör snarare utgå från tydliga prioriteringar än från privatpersoners val av och förmåga till stöd via skattereduktion. Skattereduktionen för gåvor har också inneburit att måste pröva frågor om godkännande av gåvomottagare och utöva tillsyn över godkända gåvomottagare – uppgifter som är helt verksamhetsfrämmande för myndigheten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. Beskattning av utländska socialförsäkringspensioner Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om beskattning av utländska socialförsäkringspensioner. Regeringen föreslår (punkt 22) att utländska ersättningar som motsvarar allmän ålderspension, efterlevandepension och premiepension till efterlevande enligt socialförsäkringsbalken ska omfattas av inkomstskattelagens definition av pension. Förslaget innebär att de utländska ersättningarna likställs med motsvarande svenska ersättningar när det gäller grunden för beskattning. Utländska ersättningar som motsvarar barnpension enligt socialförsäkringsbalken ska bara tas upp till beskattning till den del pensionen för överstiger en tolftedel av av prisbasbeloppet eller, vid pension efter båda föräldrarna, av prisbasbeloppet. Om både barnpension enligt socialförsäkringsbalken och motsvarande utländsk ersättning betalas ut, eller om flera utländska ersättningar betalas ut, ska den del av det sammanlagda beloppet som överstiger beloppsgränsen tas upp. beskattas svensk barnpension endast till viss del i motsats till utländsk periodisk barnpension som beskattas fullt ut. Det finns inte något skäl att beskatta svensk och utländsk barnpension olika. De nya bestämmelserna träder i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Den offentligfinansiella positiva effekten av båda förslagen bedöms sammantaget vara . Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar ska förlängas med som den maximala nedsättningen begränsas. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att förmånstaket inte ska sänkas. Jämför avvikande mening 3 (C). Regeringen föreslår att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs med . Den maximala nedsättningen bör dock begränsas till . Förslaget träder i kraft . De nuvarande reglerna om nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar består av två delar. Den första delen består av en permanent nedsättning som innebär att förmånsvärdet för en bil som helt eller i denna del är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja sätts ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för en jämförbar bensin- eller dieseldriven bil. Den andra delen består av tidsbegränsade regler som innebär att för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol görs nedsättning till ett värde som motsvarar av förmånsvärdet för närmast jämförbara konventionella bil, dock högst med . Den tidsbegränsade nedsättningen gäller t.o.m. det beskattningsår som slutar . Mot bakgrund av lagstiftningens syfte, dvs. att stimulera introduktionen av mer miljövänliga bilar, bör reglerna förlängas . Av offentligfinansiella skäl bör dock den maximala nedsättningen minskas . Det kommande förslaget bedöms minska skatteintäkterna med 2017, 2018 och 2019. kommer att remittera ett förslag med angiven ändring. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. ställer sig i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkandena 5 i denna del, 19 och 22 bakom förslaget om att den tidsbegränsade nedsättningen förlängs med men säger nej till förslaget om en nedsättning av förmånstaket (2017). Utskottet delar regeringens bedömning att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar bör förlängas men att den maximala nedsättningen av finansiella skäl begränsas . Utskottet avstyrker motionsförslaget om att förmånstaket inte ska sänkas. Särskild löneskatt för äldre Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att införa en särskild löneskatt för äldre och avstyrker motionsförslagen. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (FP) och 5 (KD). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att särskild löneskatt för äldre skulle införas. beslutade dock att avslå förslaget (bet. 2014/15:FiU1). Regeringen anser alltjämt att särskild löneskatt bör införas för äldre. Regeringen föreslår (punkt 16) att en särskild löneskatt införs på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Särskild löneskatt införs även på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men som har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Den särskilda löneskatten bestäms till . Ändringarna träder i kraft . Den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster infördes av likformighetsskäl i samband med skattereform. Utgångspunkten var att all ersättning för arbete och all inkomst av näringsverksamhet bör beläggas med någon typ av socialavgift eller motsvarande skatt. Dessa skäl äger alltjämt giltighet. Det finns även offentligfinansiella skäl för att återinföra särskild löneskatt på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . Detsamma gäller för inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men som har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Skattesatsen bör bestämmas till . För de personer som vid årets ingång har fyllt och som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet betalas en ålderspensionsavgift på på inkomster i form av löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet. Personer som är födda 1937 eller tidigare betalar ingen ålderspensionsavgift. Detta talar för att skatte- satsen bör bestämmas till en högre nivå för personer som är födda eller Av förenklingsskäl bör dock skattesatsen, enligt regeringens mening, bestämmas till samma nivå för personer som vid årets ingång har fyllt , oavsett av om de omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet Samma skattesats bör även, i fråga om inkomst av aktiv näringsverk- samhet, gälla för personer som är och som har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Den offentligfinansiella bruttointäkten beräknas till Nettointäkten beräknas till 2016. intäkten beräknas till . avvisar i partimotion 2015/16:3043 av m.fl. yrkandena 1 i denna del, 5 i denna del och 11 förslaget om att införa en särskild löneskatt för äldre (). avvisar i partimotion 2015/16:761 av m.fl. yrkandena 1 i denna del och 4 i denna del förslaget om att införa den särskilda löneskatten för äldre (). avvisar i partimotion 2015/16:3223 av m.fl. yrkandena 1 i denna del, 5 i denna del och 32 förslaget om att införa den särskilda löneskatten för äldre (). avvisar i partimotion 2015/16:3244 av m.fl. yrkandena 1 i denna del och 5 i denna del förslaget om att återinföra den särskilda löneskatten för äldre (). avvisar i partimotion 2015/16:2512 av m.fl. yrkandena 1 i denna del, 5 i denna del och 19 förslaget om att åter införa en särskild löneskatt för äldre (). I motion 2015/16:1199 av m.fl. (M) föreslås att den särskilda löneskatten för äldre inte ska höjas. I kommittémotion 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 14 föreslås att en löneskatt för äldre inte ska återinföras. Utskottet delar regeringens bedömning att likformighetsskäl talar för att den särskilda löneskatten för äldre bör återinföras. Utgångspunkten är att all ersättning för arbete och all inkomst av näringsverksamhet bör beläggas med någon typ av socialavgift eller motsvarande skatt. Även offentligfinansiella skäl talar för att den särskilda löneskatten för äldre bör återinföras. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att ändra beräkningen av schablonintäkten för investeringssparkonto respektive skatteunderlaget för kapitalförsäkring. Regeringen föreslår (punkt 17 och 22) att schablonintäkten för investeringssparkonto respektive skatteunderlaget för kapitalförsäkring ska beräknas genom att multiplicera kapitalunderlaget med statslåneräntan ökad . Schablonintäkten respektive skatteunderlaget ska dock beräknas till lägst av kapitalunderlaget. Ändringen träder i kraft och tillämpas för beskattningsår som börjar efter . Nivån på beskattningen av sparande på investeringssparkonto bestäms av produkten av skattesatsen och den schablonmässigt beräknade avkastningen. Beskattningen bygger på en schablonavkastning som motsvarar statslåneräntan. Statslåneräntan, dvs. den genomsnittliga räntan för alla utestående statspapper med minst fem års återstående löptid, avspeglar avkastningen på en (i det närmaste) riskfri investering. Riskfyllda tillgångar som förvaras på investeringssparkonto, t.ex. aktier, har dock en riskjusterad överavkastning jämfört med statslåneräntan. Det innebär att sparande på investeringssparkonto i sådana tillgångar är skattemässigt gynnat i förhållande till konventionell kapitalbeskattning. Vid införandet av investeringssparkontot bedömdes att den effektiva beskattningen av ett investeringssparkonto med tillgångar i främst aktier och fondandelar samt till viss del likvida medel uppgick till . Det motsvarar en skattesänkning med 9–jämfört med konventionell kapitalbeskattning. Regeringen anser mot denna bakgrund att det finns skäl att höja den schablonmässigt beräknade avkastningen så att den överstiger statslåneräntan. En höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto ökar även den skattemässiga neutraliteten mellan olika sparformer. För att upprätthålla skattemässig neutralitet mellan sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring bör samma räntefaktor användas för beräkningen av schablonavkastningen för sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring. Mot denna bakgrund föreslås att schablonintäkten för investeringssparkonto respektive skatteunderlaget för kapitalförsäkring ska beräknas genom att multiplicera kapitalunderlaget med statslåneräntan ökad . De bestämmelser om beräkning av skatteunderlaget för kapitalförsäkring som föreslås gäller också avtal om tjänstepension som är jämförbara med Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Slopad avdragsrätt för förvaltningsutgifter Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att slopa avdragsrätten för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår (punkt 22) att förvaltningsutgifter inte får dras av i inkomstslaget kapital. Den nya bestämmelsen träder i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Det finns både offentligfinansiella skäl och andra skäl som talar för ett slopande av avdragsrätten. Förvaltningsutgifter har i denna del karaktären av privata levnadskostnader, vilka som huvudregel inte får dras av vid beskattningen. Ett exempel på utgifter där inslaget av privata levnadskostnader är påfallande är bankfacksavgifter. I samband med att avdragsrätten för förvaltningsutgifter begränsades till kostnader som överstiger uttalades även att detta skulle innebära att avdrag för förvaltningsutgifter i stort sett skulle upphöra för fysiska personer (se prop. 1984/85:180 s. 71). Eftersom begränsningen är nominellt bestämd och inte har ändrats trots att det har gått regleringen trädde i kraft, har effekten av reformen reducerats i takt med att den allmänna prisnivån stigit. Ett slopande av avdragsrätten för förvaltningsutgifter är därmed i linje med syftet med den ursprungliga reformen. Ett slopande av avdragsrätten för förvaltningsutgifter innebär också administrativa lättnader för . Att slopa avdragsrätten för förvaltningsutgifter i inkomstslaget kapital beräknas öka skatteintäkterna med 2016 och varaktigt. Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Anpassningar till av investeraravdraget m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att anpassa investeraravdraget till kommissionens nya riktlinjer om statligt stöd för riskfinansiering, och att anpassa reglerna för självständig näringsverksamhet i ett annat EES-land till om etableringsfrihet. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att på annat sätt utveckla investeraravdraget. Jämför avvikande meningar 2 (SD) och 3 (C) För att stimulera tillgången till kapital för mindre företag infördes ett investeraravdrag. Investeraravdraget är ett avdrag i inkomstslaget kapital för fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek. Förvärvaren måste vara skattskyldig i för kapitalvinst på andelarna, och förvärvet ska ha skett i samband med företagets bildande eller vid en nyemission. Investeraravdrag kan också göras vid förvärv av lagerbolag. Avdrag får göras för hälften av betalningen för andelarna. Avdrag ges med högst per person och år, vilket motsvarar förvärv av andelar för . Om flera investerare investerar i ett och samma företag får det sammanlagda underlaget för investeraravdrag för det företaget uppgå till högst . Reglerna om investeraravdrag finns i 43 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Investeraravdraget är ett statligt stöd enligt bestämmelserna i som har anmälts till och godkänts av Europeiska kommissionen (kommissionen). Bestämmelserna har utformats i enlighet med kommissionens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (2006/C 194/02). har i samband med att investeraravdraget godkändes av kommissionen åtagit sig att vidta lämpliga åtgärder för att vid behov anpassa avdraget till eventuella nya riktlinjer. antog kommissionen nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (2014/C 19/04). Enligt de nya riktlinjerna kan bara investerare som står i en oberoende ställning till det företag som investeringen avser få skattelättnader. Med oberoende privat investerare avses enligt riktlinjerna en privat investerare som inte är delägare i det företag i vilket investeringen görs. Så kallade affärsänglar och finansinstitut anses vara oberoende oavsett ägarförhållanden, i den mån de står för hela risken i förhållande till sin investering. Vidare betraktas samtliga privata investerare som oberoende vid skapandet av ett nytt företag. Regeringen föreslår (punkt 22) att investeraravdrag inte ska få göras om den skattskyldige eller någon närstående under något av de två beskattningsåren närmast före det år förvärvet sker (förvärvsåret) eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. Den nya bestämmelsen träder i kraft och tillämpas första gången på förvärv av andelar som sker efter . Vidare föreslår regeringen att enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag som bedriver självständig näringsverksamhet i ett annat EES- land ska beskattas för resultatet på samma sätt som när verksamhet bedrivs i . Ändringarna träder i kraft . Utgångspunkten för kommissionens riktlinjer för statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar är att avhjälpa marknadsmisslyckanden på kapitalmarknaden i form av ofullständig eller asymmetrisk information. Investeraravdraget syftar också till att öka incitamenten att investera i nystartade företag och tillväxtföretag genom att kompensera investerare för den ofta tidskrävande informationsinhämtning han eller hon ställs inför vid investeringar i företag av mindre storlek (se prop. 2012/13:134 s. 28–32). Enligt de nuvarande reglerna får investeraravdrag dock göras av fysiska personer oavsett vilken koppling de har till det företag i vilket investeringen görs.