yttr · H205MJU3y · 2015-04-22 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge miljö- och jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2013/14:65 Verksamheten i Europeiska unionen och eventuella följdmotioner i de delar som rör utskottets beredningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör utskottets beredningsområde och över motion 2014/15:3044 (SD) yrkandena 24, 49–56, 58 och 60. I yttrandet finns en avvikande mening (SD). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 9 kap. 21 § riksdagsordningen. Skrivelsen är en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Den tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. Vissa jordbrukspolitiska frågor m.m. EU:s jordbruks- och fiskeripolitik I skrivelsen anförs att EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett harmoniserat politikområde som består av två pelare: första pelaren (direktstöd och marknadsstöd) och andra pelaren (miljö- och landsbygdsstöd). Kommissionen presenterade ett lagförslag för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), och föreslog bl.a. fyra nya förordningar för direktstöd, marknadsstöd, landsbygdsutveckling respektive horisontella frågor om finansiering, förvaltning och kontroll. Regeringen påminner även om att det nåddes en politisk överenskommelse om reformen och att samtliga rådsförordningar antogs . Inför rådsmöten informerades miljö- och jordbruksutskottet, och samråd ägde rum med . Vidare anförs att delegerade akter, genomförandeakter och riktlinjer har diskuterats i kommittéer och expertgrupper under kommissionen. Förhandlingarna har bl.a. behandlat administration av stöden som kontrollsystem, stödvillkor och sanktioner med utgångspunkt i bestämmelserna i rådsförordningarna. I skrivelsen framhålls också att under förhandlingarna har verkat för ett så enkelt regelverk som möjligt. Det har även fattats beslut om att meddela kommissionen om utformningen av stödsystemen i . Beslut om direktstödet fattades och om Landsbygdsprogrammet . Regeringen framhåller att information lämnades till miljö- och jordbruksutskottet inför dessa beslut. När det gäller fiskeripolitiken anförs i skrivelsen att den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad unionspolitik. Målet är att förvalta en gemensam, gränsöverskridande naturresurs på ett sådant sätt att ett hållbart nyttjande kan uppnås i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Regeringen påminner om att kommissionen antog ett förslag till reformpaket . Paketet omfattade den s.k. grundförordningen, marknadsordningen och ett meddelande om den externa dimensionen. Enligt skrivelsen är regeringens hållning när det gäller EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeländer (FPA) att göra ett ställningstagande från fall till fall varvid följande kriterier beaktas: – Det måste finnas offentligt tillgängliga sociala och ekonomiska utvärderingar som är av tillräckligt god standard. – Iakttagandet av mänskliga rättigheter ska utgöra ett nödvändigt villkor för att ingå eller fortsätta samarbetet med tredjeländer på fiskeriområdet. – Där kunskaper om bestånden eller om hur många som bedriver fiske på samma bestånd saknas ska försiktighetsprincipen tillämpas. – Avtalen ska stödja utvecklingen av en hållbar fiskesektor i partnerskapsländerna och ekonomiska bidrag ska komma den lokala fiskeindustrin till del. – Sektorstödet ska frikopplas från betalningarna för fisketillträdesrättigheterna och definieras mot bakgrund av partnerskapsländernas behov och kapacitet att utnyttja det, och utbetalningarna ska kopplas till framsteg i utförandet. – ska bara få tillgång till ett överskott av den tillåtna fångstmängden som lokalbefolkningen inte kan utnyttja och som fastställts baserat på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, enligt artikel 31 i grundförordningen för den gemensamma fiskeripolitiken. Vidare anför regeringen att röstat nej till beslut om att ingå ett hållbart partnerskapsavtal om fiske mellan EU och republiken eftersom ett tillgängligt beståndsöverskott för arten kummel inte kunnat säkerställas inom ramen för tillgängligt vetenskapligt underlag. har lagt ned rösten vid beslut om att ingå ett protokoll mellan och om fastställande av fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet eftersom det inte är klarlagt att beståndssituationen är tillräckligt god. har även lagt ned sin röst när det gäller protokollet mellan och mot bakgrund av att utvärderingen är gammal och det därmed är svårt att säkerställa att det finns ett överskott för EU att fiska på. har gett sitt stöd till ingående av protokoll med , , samt . Förhandlingsmandat har antagits för , och . har gett sitt stöd till dessa förhandlingsmandat. Förhandlingsmandat för pågår och förväntas antas . I skrivelsen anförs att president utfärdade ett dekret om motåtgärder mot de länder som har infört sanktioner mot i samband med Ukrainakrisen. Enligt beslutet förbjuder import från EU, , , och av nöt-, gris- och fågelkött, bearbetat kött, fisk och skaldjur, mjölk och mjölkprodukter, ost och grönsaker samt frukt och nötter. Beslutet trädde i kraft och ska gälla . Enligt skrivelsen är det inom EU i första hand mejerisektorn och frukt- och grönsaksproducenterna som påverkats av importstoppet. De länder som främst drabbats är länder med gräns mot och traditionella exportländer som och . Det abrupta och omfattande ryska importstoppet har även fått indirekta konsekvenser genom ökad prispress inom EU för vissa sektorer. I skrivelsen framhålls att kommissionen har mandat att skyndsamt besluta om krisåtgärder när allvarliga störningar på marknaden kan befaras. Som en konsekvens av det ryska importstoppet och dess påverkan på enskilda marknader beslutade kommissionen därför om stödåtgärder riktade mot frukt- och gröntsektorn och mejerimarknaden samt ett riktat stöd till drabbade mjölkproducenter i de baltiska staterna och . Kommissionen har även skjutit till extra medel till säljfrämjande åtgärder. Enligt skrivelsen har generellt en kritisk inställning till marknadsåtgärder men har ställt sig bakom de åtgärder som vidtagits, i solidaritet med de länder som drabbas av importstoppet. är det angeläget att kommissionens åtgärder underbyggs av goda analyser, är välriktade och endast omfattar den situation som uppkommit till följd av importstoppet. Vidare framhålls att rådet behandlade frågan på ett extrainsatt jordbruks- och fiskerådsmöte . Det erinras vidare att ett informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet och ett samråd med ägde rum respektive september inför rådsmötet. Frågan behandlades även i samband med de övriga jordbruks- och fiskerådsmötena . Samråd med ägde rum inför samtliga rådsmöten. Enligt skrivelsen har EU ett fördragsbundet åtagande i fråga om samstämmig utvecklingspolitik, vilket innebär att hänsyn ska tas till utvecklingsmålen vid beslut inom olika politikområden med påverkan på utvecklingsländer. Inom EU går detta arbete under benämningen samstämmighet för utveckling (Policy Coherence for Development, PCD). I skrivelsen framhåller regeringen att arbetar aktivt med PCD inom EU, i linje med politik för global utveckling (PGU). Några exempel som nämns är arbete för utvecklingsperspektivets genomslag i EU:s jordbruks- och fiskeripolitik och i EU:s bredare handelsagenda. Enligt kommittémotion 2014/15:3044 av och (båda SD) yrkande 49 ska regeringen verka för att avskaffa den gemensamma jordbrukspolitiken. Motionärerna vill i grunden omförhandla avtalen för det svenska EU-medlemskapet för att på olika sätt gynna jordbruksnäring. Den gemensamma jordbrukspolitiken är, enligt deras uppfattning, det kanske mest ineffektiva och kostsamma inslaget i hela EU. vill helt skrota jordbruksstödet i dess nuvarande form, vilket ur ett svenskt perspektiv utgör en enorm transferering av medel från svenska skattebetalare till jordbrukare på den europeiska kontinenten. I samma motion anförs i yrkande 55 att regeringen ska verka för att avskaffa den externa fiskeripolitiken. motsätter sig större delen av EU:s externa fiskeripolitik. Motionärerna ifrågasätter kostnadseffektiviteten i framför allt fiskeavtalen och ser helst att avtalen inte förlängs när det gäller utvecklingsländerna. EU:s fiskeflotta är dåligt kontrollerad och undergräver utvecklingsländernas möjligheter att utveckla lokalt fiske, skapa arbetstillfällen och försörja sin egen befolkning med fisk. I motionen yrkas även på ett tillfälligt bevarande av mjölkkvoterna (yrkande 50) och förbättrade villkor för mjölkbönder enligt motionens intentioner (yrkande 51). Det anförs i motionen att ställer sig positiva till åtgärder som undanröjer handelshinder och underlättar export, men med anledning av den svåra situationen för mjölkbönderna förordas ett tillfälligt bevarande av mjölkkvoterna under . Motionärerna framhåller även att de har uppmärksammat mjölkböndernas situation i den svenska debatten och att för en politik för förbättrade villkor för lantbruket, t.ex. genom lägre skatter på gödsel och diesel och genom en översyn av t.ex. beteslagstiftningen. Enligt yrkande 15 i samma motion bör exportbidrag som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad avskaffas. Motionärerna framhåller att de är positiva till handel och anser att inom såväl EU som i internationella forum, så som WTO, ska verka för en öppen och fri handel, men att de anser att exportstöd som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad bör avskaffas. behandling och kompletterande uppgifter EU:s jordbruks- och fiskeripolitik Fördraget om unionens funktionssätt () fastställer områdena för, avgränsningen av och de närmare villkoren för utövandet av unionens befogenheter. I den tredje delen behandlas unionens politik och inre åtgärder. I den delen finns bl.a. de artiklar som lägger grunden för den inre marknaden (avdelning I), fri rörlighet för varor (avdelning II), den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken (avdelning III) och fri rörlighet för personer, tjänster och kapital (avdelning IV). Enligt artikel 38 i detta fördrag ska unionen fastställa och genomföra en gemensam jordbruks- och fiskeripolitik. blev medlem i EU och deltar fullt ut i EU:s gemensamma jordbruks- och fiskeripolitik. Enligt årets budgetproposition (prop. 2014/15:1 utg.omr. 23) är regeringens långsiktiga målsättning för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor som styrs av konsumenters efterfrågan, klimat- och miljömål och där hänsyn tas till djurskydd samt den globala utvecklingspolitiken i enlighet med politik för global utveckling (PGU). I syfte att bidra till regeringens ambition om väsentligt lägre utgifter för jordbrukspolitiken i EU och ett hållbart jordbruk vill regeringen lägga ökat relativt fokus på åtgärder inom landsbygdspolitiken. I budgetpropositionen anförs att för att möjliggöra en sådan förändring är det angeläget att i ett tidigt skede påbörja analyser som utgår från en modernisering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik inför nästa budgetperiod efter 2020, samt inför en halvtidsöversyn av politiken –2020. När det gäller den gemensamma fiskeripolitiken vill regeringen, enligt årets budgetproposition, se ett hållbart fiske i såväl och som globalt. Att bidra till ett globalt hållbart fiske ligger i linje med politik för global utveckling som är hela regeringens gemensamma ansvar. I budgetpropositionen framhålls också att internationellt fiskerisamarbete huvudsakligen bedrivs inom multilaterala och regionala organisationer samt inom ramen för EU:s fiskeavtal med tredjeland. Regeringens mål är att stärka tillämpningen av försiktighetsansatsen, införa ekosystemansatsen i förvaltningen och skydda de mänskliga rättigheterna. Regeringen anför även att det arbete som är inriktat på faktorer som främjar återuppbyggnaden av hotade bestånd blir allt viktigare med hänsyn till situationen för många bestånd, såväl i EU som globalt. I betänkande 2014/15:MJU5 framhölls att landsbygdsminister i sitt svar på interpellation 2014/15:110 om krisen i den svenska mjölkproduktionen anförde att mjölkproduktionen är mycket viktig för landsbygden. Enligt ministern är mjölk och nötkött de dominerande sektorerna i skogs- och mellanbygder. Mjölkproduktionen sysselsätter direkt och indirekt ett stort antal personer. Ministern framhöll att vi numera lever i en avreglerad marknad där fluktuationer i marknadspriserna ingår. Det ryska importstoppet späder på obalanserna men utgör inte huvudorsaken. ökade produktionen snabbare än efterfrågan. Landsbygdsministern anförde vidare att den svenska mjölkproduktionen ska vara med och ta del av den växande marknaden. De ekologiska mjölkföretagen tar vara på en växande marknad som på ett positivt sätt ökar lönsamheten på många gårdar. Enligt ministern har regeringen ansvar för att skapa ett bra näringslivsklimat i som ger ett gott stöd till företagens egen förmåga att utvecklas, och han anförde vidare att landsbygdens näringsliv ska utvecklas genom förbättrad infrastruktur och samhällsservice. Offentliga åtgärder behöver finansieras genom väl avvägda skatter och avgifter. inledde EU en översyn av jordbrukspolitiken som kallas Hälsokontrollen. Syftet var att se över reformen 2003 för att anpassa jordbrukspolitiken till nya möjligheter och utmaningar. Det resulterade i att föreslog nya regler . De nya reglerna innebar bl.a. att man avskaffade kravet på att av jordbrukarnas mark ska ligga i träda och att man beslöt att mjölkkvoterna skulle avskaffas 2015. När det gäller kvoterna anförde landsbygdsminister i att kvoter inte är något som regeringen anser att vi ska ha, utan att regeringen i stället vill främja handel. Regeringen vill stärka mjölkböndernas konkurrenskraft så att svenska mjölkbönder kan ta del av den växande globala marknaden. Landsbygdsministern framhöll därför att regeringen har inlett ett arbete med att hitta möjliga nationella åtgärder för att stärka den svenska mjölksektorn. När det gäller åtgärder på EU-nivå anser regeringen att dessa åtgärder har störande påverkan på marknaden. Därför stöder regeringen ett avskaffande av mjölkkvoterna, så att konkurrenskraften för mjölkbönder kan utvecklas. Enligt ministern bör vi i EU-arbetet prioritera arbetet med att främja ökad handel och satsa mer på att höja produktiviteten och konkurrenskraften, bl.a. genom forskning och innovation. Vidare framhöll landsbygdsministern att åtgärder för att undanröja handelshinder och därmed möjliggöra ökad export är av strategisk vikt. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) anförs att den globala efterfrågan på mjölk har ökat starkt och förväntas fortsätta stiga kraftigt. Det finns en hög underliggande potential för den svenska mjölksektorn. Enligt propositionen har dock en snabb strukturomvandling i kombination med en djup nedgång i världsmarknadspriserna för mjölk lett till en likviditetskris för svenska mjölkföretag. har cirka vart tredje mjölkföretag i investerat i ökad mjölkproduktion. Dessa företag utgör stommen i den framtida svenska mjölkproduktionen. Regeringen framhåller att en utslagning av sunda företag till följd av en tillfällig och mycket kraftig nedgång i världsmarknadspriset skulle kunna leda till en oåterkallelig minskning av två av de ekonomiskt viktigaste sektorerna i svenskt jordbruk (mjölk och nötkött). I propositionen föreslår regeringen därför att den (under utg.omr. 23 anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor) bör bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier som uppgår till högst för mjölkföretag i som har gjort väsentliga investeringar i ökad mjölkproduktion. I betänkande 2014/15:MJU5 framhölls att utskottet tidigare redovisat (yttr. 2013/14:MJU4y) att regeringen har förespråkat att marknadsstöden, inklusive exportbidragen, bör fasas ut och att samtliga direktstöd bör frikopplas. Exportbidragen regleras i den gemensamma marknadsordningen inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik. I betänkandet anfördes vidare att regeringens ståndpunkt enligt uppgift från är att exportbidragen ska avskaffas, även om frågor rörande marknadsordningen och exportbidrag inte är föremål för diskussion inom EU eftersom en reform av jordbrukspolitiken har avslutats. Användningen av exportbidragen har successivt minskat , och tillämpas i princip inga exportbidrag. I betänkandet anförs vidare att i den senaste reformen gjordes tillämpningen än mer restriktiv genom att exportbidrag endast får tillämpas som krisåtgärd vid så kallade krissituationer eller om specifika problem uppstår på EU:s gemensamma marknad. har olika krisåtgärder beslutats med anledning av att stoppat importen av ett stort antal jordbruksprodukter från bl.a. EU. Exportbidrag har inte använts. Utskottet anförde därför i betänkandet att det delar regeringens och motionärernas uppfattning att exportbidragen bör avskaffas och konstaterade att regeringen har förespråkat att marknadsstöden, inklusive exportbidragen, bör fasas ut. Vissa livsmedelspolitiska frågor m.m. Inom EU finns omfattande regelverk för växter, djur och livsmedel. Enligt fördraget har unionen och medlemsstaterna skyldighet att ta hänsyn till djurens välfärd. Lagstiftningen om djurhälsa syftar till att säkerställa en hållbar djurproduktion, underlätta handeln med djur och animaliska produkter inom EU utan att sprida sjukdomar samt till att förhindra smitta från djur till människa. Lagstiftningen för livsmedel är i stort sett harmoniserad inom unionen, vilket innebär att det inte är tillåtet för enskilda medlemsstater att ha strängare regler eller mer generösa bestämmelser än de som finns i . Lagstiftningen om växter syftar bl.a. till att skydda unionen mot allvarliga växtskadegörare och säkerställa att utsäde m.m. är av god kvalitet. I skrivelsen anförs vidare att kommissionen presenterade ett lagstiftningspaket med fem rättsakter och ett meddelande under namnet Friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja – en moderniserad lagstiftning för ett mer konkurrenskraftigt EU. Förordningsförslagen handlar om djurhälsa, skyddsåtgärder mot växtskadegörare, produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial, offentlig kontroll inom djur-, växt- och livsmedelsområdena samt EU-utgifter inom områdena djurhälsa, växtskadegörare och offentlig kontroll. Enligt skrivelsen är kommissionens målsättning med förslagen att skapa en effektivare, modernare och enklare lagstiftning. Förordningen om EU-utgifter antogs . De övriga förslagen förhandlades i rådet, och antog sina ståndpunkter i första behandlingen . Det nyvalda beslutade att stå fast vid dessa ståndpunkter. I skrivelsen framhålls att förslagen var föremål för överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med , . var djurhälsoförordningen inte uppe för samråd. I skrivelsen anförs vidare att kommissionens förslag till ny förordning om djurhälsa syftar till att göra lagstiftningen enklare, modernare och mer sammanhållen än den nuvarande EU-lagstiftningen på området. Sjukdomsövervakningen stärks och djurhållarnas ansvar för djurhälsan klargörs. Förordningen lägger fast övergripande principer för att minska djursjukdomar och bevara EU:s ekonomiska konkurrenskraft. Åtgärder ska vidtas för att förebygga och bekämpa listade djursjukdomar. Hur sjukdomar listas och kategoriseras är enligt skrivelsen av avgörande betydelse för vilka krav kommer att få ställa i samband med införsel av djur. Regeringen framhåller att den har verkat för att medlemsstater med en god djurhälsa ska kunna förhindra införsel av smittsamma djursjukdomar som kan utgöra ett hot mot djurs eller människors hälsa, eller orsaka produktionsförluster. I skrivelsen framhålls vidare att tillsammans med lyfte frågan om ett ökat skydd för djur som transporteras på jordbruks- och fiskerådets möte . och betonade vikten av förkortade transporttider för djuren och behovet av lagstiftning som beaktar aktuella vetenskapliga rön på området. Ett mycket stort antal djur transporteras över hela , och många transporter fortsätter även utanför EU:s och gränser. Enligt skrivelsen tillåter det EU-gemensamma regelverket att djur transporteras mycket långa sträckor, exempelvis kan grisar och slakthästar transporteras utan att få vila. Regeringen framhåller att delar av det gällande regelverket inte är förenligt med aktuell vetenskap om skydd av djur under transport. Regeringen konstaterar emellertid att även om flera ministrar uttalade sitt stöd för den svenska och danska synen ansåg många att det nuvarande regelverket är tillräckligt. Inte heller kommissionen delade den svensk-danska synen utan vill fokusera på att de redan gällande reglerna ska följas bättre. Frågan var uppe för samråd med . Enligt kommittémotion 2014/15:3044 av och (båda SD) yrkande 52 ska regeringen verka för att varje medlemsstat får införa de sjukdoms- och smittkontroller som anses nödvändiga. I motionen framhålls att konsumenternas förtroende för kvaliteten på livsmedlen förutsätter ett starkt djurskydd i och flexibla kontroller utifrån varje EU-medlemsstats specifika behov. Motionärerna vill därför minska kommissionens inflytande över hur, när och varför kontroller utförs i alla led i produktionskedjan samt vid import av livsmedel. I samma motion, yrkande 54, anförs att regeringen ska verka för att ska få möjlighet till undantag som gör att vi kan stoppa importen av kött som kraftigt avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Motionärerna anför att krav på ett starkt djurskydd i inte får leda till att det svenska jordbruket konkurreras ut av jordbruk i andra EU-länder. I motionen anförs att de svenska böndernas konkurrenskraft bör stärkas, som ett starkt djurskydd bibehålls. Vidare framhålls att djurtransporter både inom och utanför EU sker utan hänsyn till att det är levande varelser som fraktas. Motionärerna vill ha ett importförbud för animalieprodukter från länder där djur utsatts för ett systematiskt onödigt lidande och där produktionen strider mot intentionerna med svensk djurskyddslagstiftning. I motionen yrkas vidare att regeringen ska verka för att ett generellt förbud på införs mot slakt utan bedövning (yrkande 53). Det anförs att många svenskar äter kött från djur som halal- eller koscherslaktats, ofta utan att veta om det. Slaktmetoderna innebär kortfattat att djuren avlivas och avblodas helt utan bedövning. Motionärerna vill verka för att ska få möjlighet till undantag som gör att importen av kött som kraftigt avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning kan stoppas. Innan ett sådant undantag är på plats bör regeringen verka för generella förbud på mot dessa brutala slaktmetoder. behandling och kompletterande uppgifter Enligt uppgifter från har informella förhandlingar inletts mellan och rådet inför rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till den nya förordningen om djurhälsa. När det gäller importbegränsningar påminner utskottet om att enligt artikel 34 i EUF-fördraget är kvantitativa importrestriktioner samt åtgärder med motsvarande verkan förbjudna mellan medlemsstaterna. Bestämmelserna i artiklarna 34 och 35 ska emellertid inte, enligt artikel 36, hindra sådana förbud mot eller restriktioner för import, export eller transitering som grundas på hänsyn till bl.a. allmän moral eller intresset av att skydda människors och djurs hälsa och liv. Sådana förbud eller restriktioner får dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. I betänkande 2011/12:MJU21 anförde utskottet att det inte är möjligt att införa något generellt förbud mot import enligt det internationella regelverket inom ().