yttr · H305SkU1y · 2015-11-11 00:00:00 — yttrande 2015/16:SkU1y har gett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över avsnittet Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor i regeringens proposition 2015/16:1 Budgetpropositionen samt de motioner som kan komma att väckas med anledning av detta avsnitt. Utskottet har behandlat ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution i yttrande 2015/16:SkU2y Ramar för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. I detta yttrande behandlar utskottet övriga frågor i det aktuella avsnittet. Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken, tillstyrker de förslag som regeringen lägger fram i propositionen och har ingen invändning mot de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisar. Utskottet tillstyrker att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster och den preliminära beräkningen av statsbudgetens inkomster godkänns. Utskottets ställningstaganden innebär bl.a. följande förändringar på skatteområdet från . Jobbskatteavdraget trappas av för personer med höga inkomster som inte fyllt . sker ingen uppräkning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. sker en begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks på så sätt att pensionärer inte beskattas högre än löntagare för inkomster upp till ca . Det förhöjda grundavdraget förstärks även för dem med inkomster . En särskild löneskatt för äldre införs. Avdragsrätten för privat pensionssparande slopas. 2015/16:SkU1y SAMMANFATTNING RUT-avdraget förändras och ska inte längre omfatta matlagning samt vissa städ- och rengöringsarbeten. Taket för RUT-avdraget sänks till för den som inte fyllt . Subventionsgraden för ROT-tjänster sänks till . Skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet slopas. Beskattningen av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring höjs. Allmännyttiga ideella föreningars och registrerade trossamfunds verksamhet med försäljning av skänkta varor som utnyttjas som finansieringskälla för det ideella arbetet blir skattefri förutsatt att föreningen eller trossamfundet i övrigt uppfyller kravet för inskränkt skattskyldighet. Skatterna på drivmedel höjs. Energiskatten på bensin och diesel höjs med 48 respektive per liter. Omräkningen med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen av energiskattesatserna såvitt avser koldioxid- och energiskattesatserna på bensin och diesel ändras. Vid omräkningen ska utöver KPI- utvecklingen även BNP-utvecklingen beaktas. Befrielsen från energiskatt minskas för etanol som låginblandas i bensin samt för etanol (E85) som höginblandas medan energiskattebefrielsen ökas för FAME (fettsyrametylestrar) som höginblandas i dieselbränsle. Befrielsen från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbetsmaskiner i jord- bruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheter ökas från per liter till per liter. ökas befrielsen med ytterligare per liter. Energiskattebefrielsen för dieselbränsle som används i arbetsfordon i gruvindustriell verksamhet ökas. Koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning inom vissa sektorer utanför handelssystemet med utsläppsrätter höjs i två steg till den generella nivån. Undantaget från skatteplikt för elektrisk kraft som produceras i bl.a. vindkraftverk ändras . Momsen på biobiljetter höjs till normalskattesatsen och vidare gör regeringen bedömningen att den s.k. slussningsregeln bör slopas, att vissa posttjänster bör undantas från skatteplikt och att mervärdesskattelagen bör ses över. , har lämnat var sin avvikande mening. Riktlinjerna för skattepolitiken ..................................................................... Avtrappat jobbskatteavdrag för höga inkomster......................................... Skatten för pensionärer............................................................................... Den statliga inkomstskatten........................................................................ Förändringar av husavdraget ...................................................................... Slopad avdragsrätt för privat pensionssparande ......................................... Återköp av pensionsförsäkring och avslut av pensionssparkonto............... Nedsättning av avkastningsskatt................................................................. Slopad skattereduktion för gåvor................................................................ Beskattning av utländska socialförsäkringspensioner ................................ Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar................................. Särskild löneskatt för äldre ......................................................................... Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i Slopad avdragsrätt för förvaltningsutgifter................................................. Anpassningar till av investeraravdraget m.m. ............................ Skattefrihet för ideell secondhandförsäljning ............................................. Slopad avdragsrätt för avgifter och bidrag till Stiftelsen Införande av ett tonnageskattesystem ......................................................... Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning ......................................................... Fastighetsskatt och fastighetsavgift .......................................... Ändrad beskattning av drivmedel ............................................................... Omräkning av skattesatserna på bränslen efter prisutveckling respektive reala inkomstökningar ............................................................... Ökad befrielse från koldioxidskatt för dieselbränsle i jordbruks- och Höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom vissa sektorer.......... Förändrat undantag från skatteplikt för elektrisk kraft m.m. ...................... Begränsning av möjligheten att använda märkt olja i båtar........................ Följdändring i lagen om skatt på energi efter tidigare ändring ................... Undantag från trängselskatt i i ............................ tillkännagivande om skatt på gödselmedel .............................. Skatt på kemikalier ..................................................................................... Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer .............................................. Övriga förslag om miljöskatter................................................................... Avtal med om ändring av avtal om marknaden för elcertifikat ....... Skatt på alkohol och tobak ......................................................................... Höjning av mervärdesskatt på biobiljetter .................................................. Slopande av slussningsregel i mervärdesskattelagen.................................. Undantag från mervärdesskatteplikt för vissa posttjänster ......................... Mervärdesskattelagen bör ses över ............................................................. Övriga förslag om mervärdesskatt.............................................................. Höjning av vissa avgifter enligt skatteförfarandelagen .............................. Offentliga sektorns skatteintäkter ............................................................... Skattefrågorna i budgetpropositionen (M) ............................. Skattefrågorna i budgetpropositionen (SD)............................ Skattefrågorna i budgetpropositionen (C) .............................. Skattefrågorna i budgetpropositionen (FP) .......................... Skattefrågorna i budgetpropositionen (KD) ......................... Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken och föreslår att , , , och förslag om en annan inriktning avslås. Jämför avvikande meningarna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (FP) och 5 (KD). Regeringen föreslår (punkt 1 i denna del) att godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. I propositionen föreslår och aviserar regeringen en rad förändringar på skatteområdet som sammantaget höjer de totala skatteintäkterna med 17–. I förhållande till ekonomiska vårproposition har prognosen för de totala skatteintäkterna reviderats upp, framför allt till följd av de reformer som föreslås i propositionen. Proposition bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Totalt föreslås investeringar och andra satsningar på . Dessa tillskott läggs till de som regeringen aviserade ekonomiska vårproposition. Ett tydligt sysselsättningsmål styr den ekonomiska politiken. Regeringens mål är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. Investeringar i jobben görs inom regeringens jobbagenda som består av tre delar: investeringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur, en aktiv närings- och innovationspolitik och investeringar i kompetens och matchning. Arbetet ska bedrivas med ett tydligt jämställdhetsperspektiv i alla delar av agendan. När välfärden stärks och omfattar fler skapas nya arbetstillfällen, som det skapar bättre förutsättningar att arbeta och arbeta heltid. När finanskrisen inleddes fanns det ett betydande överskott i den offentliga sektorn. Den förra regeringen genomförde omfattande skattesänkningar som tillsammans med den utdragna ekonomiska återhämtningen har bidragit till ett betydande underskott i de offentliga finanserna. Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning. I de ekonomiska propositioner som regeringen lagt fram har samtliga reformer varit finansierade fullt ut. Detta bidrar till att underskottet har halverats, som det strukturella sparandet har förbättrats. Eftersom den offentliga skuldsättningen är förhållandevis låg och förtroendet för offentliga finanser är högt, kan sparandet stärkas i en takt som värnar samhällsekonomisk balans utan att hållbarheten i eller förtroendet för de offentliga finanserna äventyras. Det är angeläget att finanspolitiken understöder konjunkturåterhämtningen och bidrar till att pressa ned arbetslösheten genom ökade offentliga investeringar, en aktiv näringspolitik, insatser för höjda kunskapsnivåer och bättre matchning på arbetsmarknaden och satsningar på välfärden. De reformer som föreslås i budgetpropositionen är finansierade fullt ut. Inriktningen bidrar till att sparandet trendmässigt stärks, som den pågående återhämtningen värnas. Ett flertal åtgärder föreslås som minskar Ett flertal intäktsförstärkningar föreslås också, däribland ett avtrappat jobbskatteavdrag för dem med höga inkomster, begränsningar av uppräkningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt och ett i denna del återinförande av den särskilda löneskatten för äldre. drivmedel höjs, vilket utgör en viktig finansiering som miljöskatternas styrande effekter stärks. begränsas och beskattningen av sparande på investeringssparkonto och i Regeringen föreslår dels höjningar av energiskatten på bensin och dieselbränsle, dels förändringar av omräkningen med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen av energiskattesatserna såvitt avser koldioxid- och energi- skattesatserna på dessa drivmedel. Av praktiska skäl föreslås att energi- och koldioxidskattesatserna för samtliga fossila bränslen uttrycks genom ändringar i 2 kap. 1 § energiskattelagen. För energiskattesatserna på elektrisk kraft gäller att indexomräkning av skattebeloppen sker genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. Jämfört med 2015 års energiskattesatser medför indexomräkningen av energiskattesatserna på elektrisk kraft en sänkning för hushållen och servicenäringen med 0,2 öre (kWh) (0,inklusive mervärdesskatt) i södra och med per kWh (0,inklusive mervärdesskatt) i vissa kommuner i norra . Den skattesats på elektrisk kraft som tillämpas för förbrukning i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen, jordbruket, skogsbruket eller vattenbruket ändras inte på grund av avrundningsregler. Skattesatsförändringarna för elektrisk kraft redovisas i tabell 6.23. Energiskattesatserna på elektrisk kraft kommer att framgå av en förordning som regeringen utfärdar senast . Senast ska regeringen, med stöd av en bestämmelse i tobaksskattelagen, i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets tobaksskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Skattesatsförändringarna för tobak redovisas i tabell 6.24. skattesatserna kommer att framgå av en förordning som regeringen antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, 2014/15:FiU20). Enligt riktlinjerna är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. För att kunna stödja den ekonomiska politiken på ett effektivt sätt bör skattepolitiken härutöver utformas enligt ett antal vägledande principer. Dessa principer kan sammanfattas enligt följande: •ett legitimt och rättvist skattesystem •generella och tydliga regler •beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället •hållbara regler i förhållande till EU. Flera av regeringens förslag bidrar till att finansiera reformer och understöder därigenom en långsiktigt hållbar finansiering av den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Förslagen att trappa av jobbskatteavdraget för höga inkomster, sänka skatten för pensionärer, inte räkna upp den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt och begränsa RUT-avdraget minskar skillnaderna i ekonomiska förutsättningar mellan olika grupper. Även förslaget om slopad avdragsrätt för privat pensionssparande är fördelningsmässigt motiverat. Förslaget innebär också en minskning av skattekrediter i och med att de krediter som avdragsrätten för sparandet innebär kan bildas. RUT- och ROT-avdragen utgör avsteg från en enhetlig beskattning. Begränsningen av dessa avdrag medför en ökad enhetlighet. Att utvidga möjligheten att sätta ned avkastningsskatten ökar enhetligheten i beskattningen mellan olika sparformer och undanröjer en risk för dubbelbeskattning. Förslaget om slopad skattereduktion för gåvor förenklar skattesystemet. Förslaget om att införa särskild löneskatt för äldre ökar likformigheten i skattesystemet. Samtliga dessa förslag ligger i linje med principen att skattereglerna ska vara generella, och bidrar till ökad legitimitet och rättvisa i skattesystemet. Förslaget om ideella föreningars och registrerade trossamfunds secondhandförsäljning innebär en ökad tydlighet kring skattefriheten för berörda aktörer. Anpassningen av investeraravdraget till kommissionens nya riktlinjer för statligt stöd är nödvändig för att hålla regelverket förenligt med . Det aviserade förslaget om att införa ett tonnageskattesystem syftar till att förbättra villkoren för företagande och investeringar för svenska rederier i internationell trafik. En ökad beskattning av drivmedel ger incitament för en mer energieffektiv utveckling av transportsystemet och ökar efterfrågan på mer bränslesnåla fordon och alternativa transportmedel. En höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom vissa sektorer utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter innebär en förstärkt miljöstyrning och incitament till att minska användningen av fossila uppvärmningsbränslen. Det innebär att ytterligare steg tas mot att begränsa klimatutsläppen i . Att höja beskattningen av vissa biodrivmedel, begränsningen av möjligheten att använda märkt olja i båtar och att förändra undantaget från skatteplikt för elektrisk kraft innebär att energibeskattningen förblir förenlig med och förutsägbar för berörda aktörer. Att slopa den särskilda avdragsrätten för viss ingående mervärdesskatt (slussningsregeln) och undantaget från mervärdesskatt på vissa posttjänster innebär att beskattningen blir förenlig med och förutsägbar för berörda aktörer. Regeringen har fattat beslut om proposition 2014/15:131 Skattetillägg: Dubbelprövningsförbudet och andra rättssäkerhetsfrågor. har fått i uppdrag att göra en fördjupad analys och presentera ett bredare underlag för sitt förslag att näringsidkare ska omfattas av kravet på kassaregister trots att inkomsten från den aktuella försäljningen inte härrör från ett fast driftställe i . har redovisat sitt uppdrag i promemorian Förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen. Promemorian har remitterats och är under beredning i . har vidare fått i uppdrag att utreda möjligheten att utveckla systemet med personalliggare till att omfatta fler branscher i syfte att motverka svartarbete och social dumpning. förslag har lämnats till och innebär att personalliggare införs inom •kropps- och skönhetsvård. Vidare avser att lämna ett förslag som innebär att arbetsgivarna ska slippa att lämna både arbetsgivardeklaration och kontrolluppgift och att redovisning på individnivå i stället ska ske i arbetsgivardeklarationen. Regeringen förstärker anslag för att myndigheten successivt ska kunna bygga upp kompetens och öka resurserna för internationell kontroll av skattefusk och skatteuppläggsinsatser. påbörjade tillsammans med G20-länderna ett stort och övergripande projekt i syfte att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS). Regeringen stöder BEPS- projektet men är det viktigt att resultatet av inte går utöver vad som är nödvändigt och att små, öppna exportberoende ekonomiers intressen beaktas. Resultatet av kommer att påverka den interna lagstiftningen och leda till lagstiftningsarbete i . lade Europeiska kommissionen fram en handlingsplan för en rättvisare och mer effektiv företagsbeskattning i EU. Handlingsplanen innehåller ett antal olika åtgärder för att bekämpa skatteflykt, garantera hållbara intäkter och stärka den inre marknaden för företag. En av huvudåtgärderna i handlingsplanen är en nylansering av kommissionens förslag om en gemensamt konsoliderad bolagsskattebas (). antogs ett direktiv om ändring i direktivet om administrativt samarbete. Ändringarna innebär att direktivet numera omfattar i huvudsak de situationer som också regleras i sparandedirektivet. Kommissionen har lämnat ett förslag om att sparandedirektivet ska upphävas. Kommissionen lämnade ett förslag till ändringar i direktivet om administrativt samarbete som syftar till att säkerställa att information om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och om prissättningsbesked utbyts automatiskt mellan medlemsstaterna. beslutades inom EU att täppa till ett kryphål i direktivet om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater som kunde utnyttjas av företag för att undvika beskattning genom s.k. hybridlånearrangemang. beslutades att även införa en allmän skatteflyktsbestämmelse i direktivet. Regeringen har antagit lagrådsremissen Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt, som syftar till att genomföra ändringarna i direktivet i svensk rätt. deltog i ett samnordiskt projekt med syfte att ingå avtal för att utbyta information med länder och jurisdiktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet var mycket framgångsrikt och har ett av världens största nät av informationsutbytesavtal. Regeringen avser att löpande komplettera avtalsnätet när det behövs för att begränsa möjligheterna till skatteundandragande. I partimotionerna 2015/16:3043 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:3223 av m.fl. (C) yrkande 1, 2015/16:3244 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:2512 av m.fl. (KD) yrkande 1 redovisas Alliansens inriktning av skattepolitiken. Alliansens politik syftar till att bygga ett samhälle där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser samt reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta i näringslivet ökar produktionsförmågan. Därmed vidgas utrymmet för hushållens konsumtion och de skatteintäkter som finansierar välfärden ökar. Bara genom att fler kommer i arbete kan vi säkerställa mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Det finansiella ramverket och överskottsmålet medförde att gick in i finanskrisen med tillräckliga säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna för att kunna stimulera ekonomin under lågkonjunkturen. en effektiv stabiliseringspolitik innebar dessa säkerhetsmarginaler att klarade sig bättre än de flesta andra länder. När ekonomin nu ljusnar står fortfarande väl rustat, med en relativt låg statsskuld och hög sysselsättning. Alliansen kommer även fortsatt att värna en stabil och varaktig återhämtning av svensk ekonomi. Överskottsmålet är en viktig del av det finanspolitiska ramverket och bör inte ändras ensidigt av regeringen. En kraftig åtstramning av finanspolitiken 2016–2017 riskerar att fördröja återhämtningen. När de offentliga finanserna ska föras tillbaka mot balans och överskott bör det ske på ett sätt som värnar en stabil och varaktig återhämtning. En rimlig avvägning är därför att de reformer som genomförs –2017 bör vara fullt finansierade. bör budgetförstärkningar på genomföras. Tillsammans med de automatiska budgetförstärkningar som enligt regeringen kommer att ske bedömer Alliansen att 1 procents överskott kan nås 2020, förutsatt att ekonomin är i balans. Alliansen är enig om att budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar framöver. Det är också centralt att budgetförstärkningarna samt finansieringen av reformer inte sker genom att skatten på jobb och företagande höjs. En lika viktig utgångspunkt är att budgetförstärkningarna inte ska påverka välfärdens kärnverksamheter. På inkomstsidan bör en rad åtgärder vidtas. Skatteuttaget från den finansiella sektorn bör öka. Det är viktigt att upprätthålla skattesystemets legitimitet. beskattas den kommersiella fastighetssektorn mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör även nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Omställningen av transportsektorn är en viktig del av miljöpolitiken. Miljöstyrningen bör förstärkas, t.ex. genom att se över beskattningen för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. Ytterligare miljöskatter som en kemikalieskatt och en skatt på fluorerande växthusgaser bör införas. Kväveoxidavgiften bör också göras om till en skatt. Alliansen har även beredskap för ytterligare höjningar av skatterna på alkohol och tobak i syfte att stärka folkhälsan. Det är viktigt att föra en ansvarsfull politik som begränsar utgiftsökningarna framöver. Det är också centralt att i allmänhet upprätthålla god kostnadskontroll i olika ersättningssystem genom att motverka förekomsten av fusk och överutnyttjande. Den statliga förvaltningen bör effektiviseras. Det bör också ske en begränsning av de årliga anslagsökningarna i pris- och löneomräkningssystemet. föreslår i partimotion 2015/16:3043 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. Motionen innehåller reformförslag på sammanlagt . säger nej till förslag i budgetpropositionen på inkomstförstärkningar på sammanlagt , bl.a. minskat RUT- och ROT-avdrag, höjd bensin- och dieselskatt, höjda kostnader för att anställa äldre, höjd inkomstskatt för 1,2 miljoner löntagare, sänkt avdragsrätt för gåvor och höjd biomoms. Motionen innehåller finansiering och budgetförstärkningar på sammanlagt , bl.a. slopad gruppregistrering av moms och höjd fordonsskatt.