yttr · H305AU1y · 2015-10-22 00:00:00 — sysselsättningsmål innebär bl.a. att 350 000 jobb behöver skapas redan till 2020 för att 5,2 miljoner människor då ska vara sysselsatta. Vidare behöver arbetsmarknaden enligt mer av flexibilitet. Den nuvarande låga graden av exempelvis löneflexibilitet riskerar enligt partiet att bidra till högre arbetslöshet än nödvändigt av låg efterfrågan. avser att i regeringsställning bjuda in till trepartssamtal för ökad lönespridning. Det är framför allt på budgetens inkomstsida som genom ett antal förslag vill stärka arbetslinjen och uppmuntra jobbskapande. Partiet vill bl.a. höja brytpunkten för den statliga inkomstskatten och införa ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre. Det enligt mycket framgångsrika RUT-avdraget föreslås utvidgas till att gälla även flyttjänster. I partimotion 2015/16:2512 av m.fl. betonas arbetets värde för den enskildes utveckling och dess betydelse för ungas möjlighet att bilda familj. Av bl.a. dessa skäl anser partiet att den höga ungdomsarbetslösheten är särskilt bekymmersam. avvisar flertalet av regeringens reformer, inte minst de på inkomstsidan som man menar är direkt jobbfientliga. Dessutom anser partiet att regeringens arbetslöshetsmål i kombination med ökade ersättningar till de som står utanför arbetsmarknaden riskerar att minska arbetskraftsdeltagandet. Partiet vill öka arbetskraftsdeltagandet genom bredare vägar till arbete. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. välkomnar regeringens förslag om en höjd ersättning till kommunerna som möjliggör ett bättre mottagande av nyanlända. Till skillnad från regeringen vill man dock ha både en prestationsbaserad del och en höjd schablonersättning per nyanländ. För att öka jobbchanserna och därigenom förbättra integrationen föreslår partiet ett etableringsavdrag som innebär att en nyanländ under sina första har möjlighet att tjäna skattefritt. För att finansiera etableringsavdraget och för att stärka drivkrafterna till arbete föreslås en sänkning av etableringsersättningen med per dag. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är 2 399 miljoner lägre än regeringens förslag. De ökningar av lönestöden som regeringen har aviserat, vilka inkluderar såväl lönebidrag, trygghetsanställning och utvecklingsanställning som offentligt skyddat arbete, menar partiet inte är tillräckliga. vill i högre grad gå den s.k. till mötes och föreslår därför en ökning av lönestöden utöver regeringens förslag. Flertalet av förslag till jobbskapande reformer ligger på budgetens inkomstsida. För att öka drivkrafterna för ungdomar att söka och ta ett första arbete föreslås att ungdomar får tjäna sin första halvmiljon kronor skattefritt. Partiet vill även behålla de sänkta arbetsgivaravgifterna för ungdomar . För att sänka trösklarna för dem som står långt från arbetsmarknaden vill införa ett nystartsavdrag – ett förstärkt jobbskatteavdrag för dem som går från långtidsarbetslöshet till arbete. För utöver arbetslöshet får den enskilde två månaders förstärkt jobbskatteavdrag när personen börjar arbeta. Inte minst för de unga och nyanlända menar att det är viktigt att värna tjänstesektorn. Här har t.ex. RUT-avdraget öppnat nya marknader och skapat förutsättningar för nya företag och jobb. Partiet föreslår att RUT-avdraget utökas till att gälla även tvätteritjänster utanför hemmet. Utskottet vill inledningsvis framhålla att reformerna i budgetpropositionen är fullt finansierade, och utskottet bedömer att de på lång sikt kommer att få en positiv effekt på den makroekonomiska utvecklingen. Det är mot denna bakgrund som höjningen av ramen för utgiftsområdena 13 och 14 liksom förändringarna på budgetens inkomstsida ska betraktas. Utskottet noterar att regeringen föreslår en ram för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering om ca och en ram för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv om ca . Utskottet lämnar i det följande sin övergripande bedömning av ramnivåerna och vissa reformer för att senare i betänkanden, 2015/16:AU1 respektive 2015/16:AU2 återkomma till en mer detaljerad behandling av regeringens förslag. Den europeiska flyktingkrisen har utvecklats till en katastrof som pågår mitt ibland oss. Utskottet noterar att kommer det ca 1 500 människor till för att söka asyl. Det är uppenbart att vårt land genomgår en oerhörd prövning. Oavsett hur många människor som söker skydd i vårt land ska mottagandet av nyanlända ske på ett värdigt sätt; sovplatser och bostäder ska ordnas och skolundervisning ska vara på plats. För att mottagandet och etableringen av nyanlända ska bli så bra som möjligt är det enligt utskottets mening viktigt att länder liksom kommuner delar på ansvaret. Utskottet välkomnar den betydande förstärkningen av ersättningen till kommunerna för flyktingmottagandet. Utskottet ställer sig också positivt till förslaget om att kommuner ska kunna anvisas att ta emot nyanlända invandrare för bosättning, oavsett om det finns en överenskommelse om mottagande eller inte. Utskottet noterar även att regeringen vidtagit ytterligare åtgärder för att hantera den uppkomna situationen på bästa sätt – samtal med kommuner och berörda myndigheter pågår, liksom överläggningar med ansvarstagande oppositionspartier. Utskottet anser liksom regeringen att det krävs en nationell samling för att förbättra och snabba på nyanländas etablering. Utskottet vill betona att asylrätten är en grundläggande mänsklig rättighet som är stadgad i internationella konventioner. Därutöver vill utskottet liksom regeringen framhålla potentialen och möjligheten att investera som migrationen innebär. Den samlade forskningen ger vid handen att invandring bidrar till bl.a. genom att stärka arbetsmarknadens kompetensförsörjning, sänka den demografiska försörjningskvoten, öka importen och exporten av såväl varor som tjänster samt öka mångfalden, kreativiteten och innovationsförmågan (se t.ex. Strömbäck 2015). Det finns alltså inget motsatsförhållande mellan solidaritet, en generös migrations- och integrationspolitik och en dynamisk svensk samhällsekonomi. Det är inte bara invandrare som behöver utan också som behöver invandring. Och ju bättre integrationen fungerar, desto mer vinner alla på det. När det gäller arbetslösheten noterar utskottet att den trots en positiv utveckling är hög, som antalet lediga jobb är fler än . En allt större del av de arbetslösa har en svag förankring på arbetsmarknaden och många saknar den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. Långtidsarbetslösheten är väsentligt högre bland personer med ofullständig gymnasieutbildning, personer födda utanför och personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utskottet kan inte nog betona att för att öka sysselsättningen och minska långtidsarbetslösheten är det av största vikt att de som söker jobb ges möjlighet till utbildning som ökar deras anställningsbarhet. Det är en stor utmaning att rusta och matcha dessa grupper och utskottet välkomnar regeringens vällovliga reformer i detta syfte, bl.a. möjligheten att deltidsstudera vid sidan av deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin och yrkesinriktade kurser på folkhögskola, liksom de ökade satsningarna på lönestöden för personer med funktionsnedsättning. Utskottet kan konstatera att , , och i sina respektive budgetmotioner för utgiftsområde 13 föreslår ramar som är lägre än regeringens, medan föreslår en väsentligt lägre ramnivå än regeringens. För utgiftsområde 14 föreslår samtliga oppositionspartier väsentligt lägre ramnivåer än regeringen. När det gäller utgiftsområde 13 vill utskottet till att börja med betona värdet av att det finns en bred majoritet i som står bakom tradition av en generös migrations- och integrationspolitik. Utskottet välkomnar att , , och i sina respektive budgetalternativ gör klart att ska fortsätta vara ett land som tar ansvar för människor på flykt från krig och förtryck. I motsats till vad som framförs i budgetalternativ välkomnar utskottet att människor med andra erfarenheter och kunskaper ges möjlighet att bidra såväl kulturellt som ekonomiskt till vår gemensamma framtid. Utskottet delar inte heller restriktiva syn på arbetskraftsinvandring. De integrationsproblem som finns både i samhället i stort och på arbetsmarknaden – och som vare sig ska förminskas eller förenklas – löses enligt utskottets mening framför allt genom att man möjliggör för nyanlända invandrare att bidra till egen försörjning och arbete, bl.a. genom validering av redan förvärvad kunskap och utbildning samt undervisning i svenska. I budgetpropositionen föreslås förstärkta resurser på området, bl.a. genom s.k. snabbspår för nyanlända och ett antal åtgärder för en förbättrad validering av utbildning och erfarenheter. Utskottet välkomnar dessa förslag till ökade insatser. När det gäller utgiftsområde 14 kan utskottet konstatera att allianspartierna delvis gör olika bedömningar av tidigare genomförda reformer, det gäller exempelvis synen på nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga. Denna reform – av flertalet expertinstanser utdömd som dyr och ineffektiv – är det nu bara som vill ha återinförd i sin mest omfattande form. De viktiga skiljelinjerna mellan regeringens och allianspartiernas förslag grundar sig i huvudsak på synen på vad som driver utvecklingen framåt – är det skattesubventioner för enskilda företag och vissa hushåll eller är det investeringar i välfärd och utbildning? Den tidigare regeringen talade i flera budgetpropositioner om de ganska fantastiska sysselsättningseffekter som skulle bli följden av olika skattesänkningar. Prognoserna flyttades fram år , men utfästelserna infriades aldrig. Och egentligen vet vi att lägre skatter inte ger fler jobb; forskning på området har visat att de länder i världen som har lägst skatt inte är de som också har högst sysselsättning (se t.ex. Kleven 2014). Därmed ifrågasätter utskottet också oppositionspartiernas förslag på budgetens inkomstsida, vare sig det gäller ineffektiva skatteundantag som nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga eller ytterligare jobbskatteavdrag. Självklart påverkar alla skatter ekonomin. Men enligt utskottet är det lika självklart att det som skatterna används till också skapar jobb och tillväxt. De som exempelvis går från att ha varit arbetslösa till att få ett traineejobb eller en extratjänst får ett meningsfullt och samhällsekonomiskt viktigt arbete, med positiva effekter på sysselsättningen och BNP som följd. De skattehöjningar och besparingar som regeringen nu föreslår går tillbaka till samhället för att vi ska bygga starkt. Detta är enligt utskottet en ansvarsfull finansiering som gör det möjligt att presentera viktiga reformer och investeringar för fler jobb. Utskottet noterar vidare att flera av oppositionspartierna vill sänka ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. I sammanhanget vill utskottet betona arbetslöshetsförsäkringens roll för att underlätta omställning och ge ekonomisk trygghet vid perioder av arbetslöshet. höjdes den inkomstrelaterade ersättningen till i ersättningsperioden och därefter till per dag. höjdes grundbeloppet till per dag. Enligt utskottet bidrar inkomsttryggheten bl.a. till en god matchning genom att personer kan söka och acceptera arbeten som de har lämpliga kvalifikationer för. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringens förslag i proposition 2015/16:1 om utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, de preliminära utgiftsramarna för respektive utgiftsområde och 2018 samt inkomstberäkningarna i berörda delar i enlighet med vad som föreslås i budgetpropositionen bör tillstyrkas. Motionärernas förslag bör avstyrkas i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (S), (FP), (V), i (S), (S), (M), Boriana (M), (SD) och (KD). Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. (M) (M), (M), (M) och Boriana (M) anför: beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Vi har en hög levnadsstandard, vår ekonomi är en av starkaste och vi kommer högt upp såväl i rankningar över innovationskraftiga länder som i olika välfärdsmätningar. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. står inför flera stora utmaningar framöver. Trots att fler vill arbeta är trösklarna in i arbete fortfarande höga för dem med låga inkomster. Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som genom långvarig strukturell arbetslöshet drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Dessutom ställer en allt tuffare internationell konkurrens höga krav på våra företag och deras jobbskapande. Det här är avgörande framtidsfrågor för . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . För utgiftsområde 13 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. Krig, konflikter och oroligheter runt om i världen orsakar de kraftigaste flyktingströmmarna sedan . I en orolig omvärld söker sig många till för att söka skydd från krig och förtryck. ska fortsatt ta ansvar för att erbjuda människor skydd i tider då många flyr från krig och förföljelser. finns stora behov av att förbättra integrationen för att bättre kunna ta till vara potentialen hos dem som kommer hit. När nu väldigt många, på bara , väntas få uppehållstillstånd i finns en stor risk att segregation, arbetslöshet och utanförskap förvärras om inte politiken möter de nya utmaningarna. har omprövat sin migrations- och integrationspolitik. Vi vill bl.a. se en tydligare arbetslinje i migrations- och integrationspolitiken, ett mer kostnadseffektivt mottagande med individualiserade insatser och fler vägar in i jobb. vill att staten tar ett större ansvar för integrationspolitiken och därför ska Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag förlängas från dagens till . Att staten tar ett större ansvar för individens insatser och försörjning kommer att bidra till att kommunerna ökar sitt mottagande så att kommunplaceringar för nyanlända går snabbare och fler kan påbörja sina etableringsinsatser. Som ett komplement till den förlängda etableringsplanen vill återinföra de prestationsbaserade medlen för att underlätta för de kommuner som tar emot mest. prioriterar en förstärkt arbetslinje och ett system som ger högre ersättningar för de kommuner som tar en större del av ansvaret. För att öka drivkrafterna till jobb bland nyanlända vill återinföra och förlänga jobbstimulansen i etableringsersättningen, vilket innebär att en nyanländ kan arbeta utan att förlora sin ersättning. bör aktivitetskraven skärpas. Deltagande i insatser ska följas upp . Arbete är en hörnsten i ett jämställt samhälle. Alliansregeringens reformer för att förbättra drivkrafterna för arbete och minska utanförskapet har bidragit till ökade förutsättningar för ekonomisk jämställdhet. Det har blivit mer lönsamt för alla att gå från utanförskap till arbete tack vare jobbskatteavdraget. Eftersom förbättringen relativt sett varit som störst för låg- och medelinkomsttagare har drivkrafterna till arbete har stärkts mer för kvinnor än för män. Att vänsterregeringen nu vill rulla tillbaka arbetslinjen slår enligt vår mening fel ur ett jämställdhetsperspektiv. Och särskilt bekymmersamt blir det för en regering som vill kalla sig för feministisk. vill fortsätta sänka skatten med tyngdpunkt mot dem som har lägst inkomster, inte minst för att göra det mer lönsamt för kvinnor att arbeta. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som ligger lägre än regeringens förslag. Det nya utanförskap vi ser i kan beskrivas med att många människor aldrig får sitt första jobb och över huvud taget inte kommer in på arbetsmarknaden. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas upp. Trösklarna in på arbetsmarknaden höjs och det är unga och utrikes födda som drabbas allra hårdast. Ytterligare trösklar växer fram genom att kunskapskraven på arbetskraften ökar. Antalet jobb som kan utföras med endast grundskoleutbildning minskar som kraven på att förvärvsarbetande ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch ökar. Att bekämpa utanförskapet måste i mycket hög utsträckning syfta till att ge unga utan utbildning och utrikes födda utan svenska erfarenheter betydligt större möjligheter att ta klivet in på arbetsmarknaden. Flera strukturella problem som finns på arbetsmarknaden är särskilt problematiska för dessa grupper. anser att det behövs flera vägar till det första jobbet. Att sänka kostnaderna för och osäkerheten med att anställa minskar arbetsgivarens risktagande och gör att fler vågar öppna dörren. Bättre möjligheter behövs för att pröva om en arbetssökande fungerar på arbetsplatsen och för de specifika uppgifter som ska utföras. Den låga flexibiliteten på arbetsmarknaden hör enligt till svagheterna i den svenska modellen. För att i någon mån sänka trösklarna in på arbetsmarknaden vill förlänga tiden för provanställningar från . vill också införa en ny anställningsform i lagen om anställningsskydd (LAS): en ”Förstajobbetanställning”. Anställningen ska vara tidsbegränsad och innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. Arbetsförmedlingen och Komvux får i uppdrag att ansvara för stödstrukturer av utbildningsinnehållet. Krav på kollektivavtal ställs inte för de arbetsgivare som väljer att anställa medarbetare genom en Förstajobbetanställning. vill utveckla reformen med yrkesintroduktionsanställningarna – möjligheten att lära sig jobbet på jobbet – som vi vill ska gälla även för nyanlända och långtidsarbetslösa. För att hjälpa personer som varit arbetslösa vill vi även införa ny reform, s.k. matchningsanställningar. Den arbetssökande får tidsbegränsade subventionerade anställningar hos en aktör, t.ex. ett rekryteringsföretag, inom ramen för vilka det erbjuds handledning, kompetensutveckling och intensifierade förmedlings- och matchningsinsatser. I fråga om arbetslöshetsförsäkringen vill vi betona dess funktion som en effektiv omställningsförsäkring. Nivån på taket i ersättningen, samt ersättningens avtrappning, bör vara sådan att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. föreslår därför att av arbetslösheten sänks ersättningen till 760 och kronor per dag och därefter till per dag. På budgetens inkomstsida vill bl.a. införa ett ”Förstajobbetavdrag, vilket ger en tydlig skattelättnad riktad till dem med låga arbetsinkomster. Förstajobbetavdraget säkerställer att de som vill – och bör – ta klivet in på arbetsmarknaden och få sitt allra första jobb har tydliga ekonomiska drivkrafter att också göra det. För att öka incitamenten för arbetsgivare att våga ta steget och anställa unga med kortare utbildning bör en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för de allra yngsta införas. Satsningen fokuseras till de allra yngsta, ungdomar , för att träffa de ungdomar som står längst ifrån arbetsmarknaden och som skulle ha låg sannolikhet att hitta arbete annars. En riktad nedsättning kompletterar Förstajobbetavdrag för att nå och bryta det nya utanförskapet. Anställning inom RUT-branschen är en viktig väg in på arbetsmarknaden för många som har begränsad utbildningsbakgrund eller varit borta länge från arbetsmarknaden. Att som regeringen gör sänka taket i RUT-avdraget riskerar att stänga dörren till arbetsmarknaden för människor som har begränsad utbildning och svag anknytning till arbetsmarknaden. Det är fel väg att gå. För att bredda vägarna till arbete bör RUT-avdraget i stället utvidgas till att även omfatta flyttjänster. Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att motion 2015/16:3043 (M) bör tillstyrkas i de delar som berör utskottets beredningsområde. Regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas, likaså övriga partiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. avvisar flertalet av regeringens förslag som vi menar slår mot sysselsättningen – det gäller bl.a. förändringarna i husavdraget, jobbskatteavdraget och löneskatten för äldre. anser att regeringens ensidiga fokus på en oekonomisk och inhuman massinvandring måste brytas och att det inom arbetsmarknadspolitiken måste till satsningar som leder till verkliga jobb i stället för låtsasjobb inom olika program. Vi motsätter oss de stora satsningarna på traineejobb och extratjänster vilket ger nödvändigt utrymme för andra och viktigare reformer. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. I fråga om asylinvandringen vill ställa tydligare krav på att förstalandsprincipen följs och kombinera detta med skärpt gränsbevakning, inte minst vid och färjehamnar. På så sätt beräknar vi kunna minska asylinvandringen med i princip . bör arbetskraftsinvandringen från tredjeländer moderniseras till att ha fokus på hög- i stället för lågkvalificerad arbetskraft. Med realistiska inriktning på invandringspolitiken kommer behovet av en aktiv och kostsam integrationspolitik att upphöra. Med hanterbara volymer samt en mer behovsanpassad politik kommer integrationsprocessen att ske per automatik och mer naturligt. Detta innebär att integrationspolitiken i nuvarande form helt ska slopas. Däremot ska fortsatt erbjuda språkundervisning samt obligatorisk samhällsorientering för nyanlända invandrare. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. Den höga och långvariga arbetslösheten förklaras i huvudsak av att den s.k. missmatchningen på arbetsmarknaden har tilltagit. Trots att företag vill anställa och trots att det finns arbetslösa som söker jobb, så går det inte att matcha arbetstagare mot arbetsgivare. Enligt beror detta i första hand på en mycket hög invandring av individer vars generella utbildningsnivå gör det svårt för dem att konkurrera på den svenska arbetsmarknaden. Ett sätt att möta företagens skriande behov av yrkeskunniga är införandet av lärlingsjobb. Den nya anställningsformen skulle möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling med en provanställningsperiod i stället för dagens sex och där arbetsgivaravgiften är helt avskaffad. Lärlingsanställningen ska också kunna ges som provanställning , i stället för dagens maximala längd på en provanställning. Vidare ska lärlingen också kunna anställas till av ingångslönen i samråd med arbetsmarknadens parter.