yttr · H205EUN1y · 2015-04-20 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2014/15:65) beslutade att ge tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2014/15:65 Verksamheten i Europeiska unionen . I skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen behandlas den övergripande utvecklingen i EU (del 1), frågor under allmänna rådet (del 2), EU:s förbindelser med omvärlden (del 3), ekonomiska och finansiella frågor (del 4), rättliga och inrikes frågor (del 5), sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård (del 6), konkurrenskraftsfrågor (del 7), transport, telekom och energi (del 8), jordbruk, fiske och livsmedel (del 9), miljö (del 10), utbildning, ungdom, kultur och idrott (del 11) och EU:s institutioner (del 12). I bilagorna redogör regeringen för mål av svenskt intresse vid och tribunalen, för avslutade och pågående överträdelseärenden och för beslut i ministerrådet som inte har stött. Synpunkter av övergripande karaktär vill även detta år uttrycka sin uppskattning över skrivelsen som ger en bred översikt över det gångna årets verksamhet i EU. Relationen mellan regeringen och behandlas övergripande i avsnitt 1.1 i skrivelsen (Information till och överläggningar och samråd med ). Kontakterna mellan och regeringen respektive har fungerat väl. Samarbetet har även fortsatt präglats av god samarbetsanda, effektiv handläggning och beredskap för nödvändig flexibilitet. Det löpande arbetet i nämnden följer rådets dagordning och tidsramar. Nämnden kan konstatera att rådets process och hantering av utrikesfrågor successivt har ändrat karaktär . Nämnden har förståelse för att den utrikespolitiska utvecklingen gör att utrikesfrågor måste hanteras skyndsamt, men har noterat att rådets process varit ryckig och att det ofta nära inpå rådsmötet varit oklart vilka frågor som kommer att hanteras och på vilket sätt. Detta förfaringssätt gör processen mindre transparent och kan försvåra ett effektivt samrådsförfarande. Regeringen har i nämnden redogjort för sin syn att tydliga strukturer, förutsägbara processer samt insyn och öppenhet gagnar medlemsstaternas inflytande och den nationella legitimitet som måste värnas. Regeringen har informerat nämnden om att man i rådsarbetet har påtalat betydelsen av att medlemsstaterna får underlag och utkast till rådsslutsatser för att möjliggöra förberedda diskussioner och nationell förankring. Nämnden vill i linje med vad regeringen har framfört understryka vikten av att förberedelserna inför rådet sker på ett sådant sätt att de svenska konstitutionella reglerna för förankring av EU-frågor i iakttas. Nämnden avser att följa hur processen utvecklar sig . har totalt åtta ordinarie och extra möten i och informella möten mellan stats- och regeringscheferna ägt rum. Statsministern har informerat och samrått i nämnden inför samtliga av dessa möten. Vid fem tillfällen har telefonmöte hållits. Statsministern återrapporterade i kammaren efter . Övriga återrapporteringar ägde rum inför varav vid sex tillfällen via telefon. När nämnden inte sammanträder sker samråd skriftligen. Det kan gälla bl.a. inför de av rådets beslut som antas med s.k. skriftliga förfaranden i rådet, då frågor läggs till en rådsdagordning efter sammanträde eller då dokument tillkommit som inte varit tillgängliga för nämnden. Skriftliga samråd genomförs löpande om ett stort antal s.k. A-punkter, dvs. beslutspunkter där överenskommelse redan har nåtts vid förberedande möten och som rådet kan besluta om utan diskussion. tidsfrister för skriftliga samråd är ofta mycket korta, inte minst inom det utrikespolitiska området såsom beskrivits ovan. Regeringen har som regel fått stöd för sina ståndpunkter, men det har också förekommit att nämnden gett stöd för oppositionens ståndpunkt varvid regeringen har behövt revidera sin handlingslinje i rådet. Detta skedde vid regeringens samråd med nämnden om EU:s klimatmål, könsfördelning i börsnoterade bolagsstyrelser och inför regeringens avsikt att informera rådet om erkännande av . Synpunkter med anledning av de olika avsnitten I det följande lyfter fram några utvecklingslinjer och enskilda frågor som är av intresse för att belysa regeringens samråd med nämnden. Den övergripande utvecklingen i EU (del 1) När det gäller den övergripande utvecklingen i EU har frågor om den geopolitiska oron och om inre säkerhet präglat ett flertal av regeringens samråd med nämnden. Den ekonomiska återhämtningen inom EU som helhet har varit trög, vilket har avspeglats i det löpande arbetet inom den europeiska terminen och inom ramen för 2020-strategin. Andra viktiga frågor som nämnden har diskuterat är energi- och klimatfrågor, som har behandlats återkommande. Efter valet till utsågs en ny kommission, den nya kommissionens ordförande, rådets ordförande och Europeiska rådets höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. I nämnden diskuterades särskilt processen för att tillsätta den nya kommissionen och dess ordförande. Det fanns stöd i tillsätta en ny ordförande i kommissionen sedan delar av oppositionen hade lagt ned sina röster. Den nya kommissionens arbetsprogram, som presenterades , har också behandlats av nämnden. Horisontella frågor under allmänna rådet (del 2)? När det gäller horisontella frågor under allmänna rådet har regeringen bl.a. samrått med nämnden om 2020-strategin, om sammanhållningspolitiken och om riktlinjer för inom ramen för planeringsterminen. Det fanns stöd för regeringen ståndpunkter i dessa frågor. Delar av oppositionen förordade en mer restriktiv linje. EU:s förbindelser med omvärlden (del 3) Vad gäller EU:s förbindelser med omvärlden har framför allt utvecklingen i och i det sammanhanget EU:s relationer med stått i fokus. Ett extra möte i utrikesrådet hölls till följd av den våldsamma utvecklingen i och därefter hölls ett extra utrikesrådsmöte . Vid ett extra informellt möte mellan stats- och regeringscheferna gjordes ett uttalande om åtgärder i tre steg med avseende på den fortsatta utvecklingen. Därefter har regeringen samrått med rörande Ukrainakrisen inför Europeiska rådets möten och de månatliga mötena i utrikesrådet, men också ett antal gånger skriftligen, bl.a. vad gäller de restriktiva åtgärder som rådet beslutat om. diskuterades vid samråd med nämnden inför ett extra utrikesrådsmöte , som också omfattade den vidare utvecklingen i EU:s södra grannskap. Regeringen har haft stöd i position. har tagit fortsatt stort utrymme med särskild inriktning på den regionala påverkan, utvecklingen i och Isils (Islamiska statens) framfart. diskuterade säkerhetsläget inom EU:s vidare grannskap med utrikes- och försvarsministrarna, bl.a. mot bakgrund av utvecklingen i och /och Isil. Frågan om terrorism inklusive rekrytering och radikalisering har aktualiserats i flera sammanhang och nämnden har ingående diskuterat dessa frågor vid samråd inför möten i utrikesrådet och rådet för rättsliga och inrikes frågor. Därtill hanterades åtgärder för att förhindra finansiering av terroristverksamhet inom ramen för . I samband med diskussionen i nämnden om terrorismbekämpning har vikten av att värna rättssäkerheten och integritetsskyddet understrukits (se även Rättsliga och inrikes frågor nedan). På motsvarande sätt har migrationsfrågorna beröring med såväl utrikespolitiken som området för rättsliga och inrikes frågor. I samband med samrådet i inför utrikesrådets diskussion om var en majoritet i nämnden emot regeringens avsikt att informera rådet om erkännande av . Vidare har utbrottet av ebola i och andra afrikanska stater stått högt på dagordningen. I den frågan har nämnden varit enig med regeringen. mellan och , det s.k. TTIP (Transatlantic Trade and Investment Partnership) har varit föremål för samråd i nämnden och . Därutöver har TTIP diskuterats inför Europeiska rådets möte . Regeringen fick stöd av nämnden dels för sin ståndpunkt att stödja de slutsatser som rådet antog , dels för den inriktning som regeringen framförde till nämnden inför diskussion i rådet . De frågor som har föranlett diskussion i nämnden har bl.a. rört investerarskydd, transparens, miljöskydd, folkhälsa, fackliga rättigheter och djurskydd. Regeringen har vidare informerat om förhandlingsarbetet i TTIP inom ramen för s.k. beredningsgrupp. Beredningsgruppen fyller en viktig funktion för kunskapsöverföring och är ett komplement till informationen och samrådet i . Nämnden ser positivt på beredningsgruppen som ett kompletterande informellt forum för dialog och kunskapsöverföring. Ekonomiska och finansiella frågor (del 4) När det gäller samråden om ekonomiska och finansiella frågor kan det konstateras att det intensiva regelarbetet på finansmarknadsområdet som pågått , som en följd av den finansiella krisen, har minskat . Regeringen har dock samrått med nämnden om bl.a. en förordning om långsiktiga investeringsfonder, revidering av betaltjänstdirektivet samt förordningen om förmedlingsavgifter. Det fanns stöd i i fråga om regelverken. presenterade kommissionen en investeringsplan som syftar till att stimulera tillväxt och sysselsättning och som fortsatt diskuteras . Sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård (del 6) Inom området för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård har regeringen samrått med nämnden om sysselsättningsfrågor inom ramen för 2020, bl.a. sysselsättningsriktlinjer och den gemensamma sysselsättningsrapporten . En majoritet av nämndens ledamöter kunde ställa sig bakom regeringens ståndpunkt. Förslaget om en jämnare könsfördelning i börsnoterade bolagsstyrelser och efterföljande kompromissförslag har förorsakat diskussion i nämnden. Vid samrådet kunde en majoritet av nämndens ledamöter inte ställa sig bakom regeringens förslag till en svensk ståndpunkt om stöd till det kompromissförslag som lagts fram i rådet. Enligt oppositionen fanns det inte tillräckliga skäl för att införa könskvotering på EU-nivå, i stället ansågs det att reglerna för hur ägarna i ett företag utser styrelseledamöterna bör vara en nationell angelägenhet. Transport, telekommunikation och energi (del 8) På området för transport, telekommunikation och energi har nämnden behandlat det s.k. fjärde järnvägspaketet. När det gäller marknadsöppningsdelen har diskussionerna framför allt rört förslagen om ett gemensamt europeiskt järnvägsområde samt EU:s kollektivtrafikförordning. Diskussion i dessa delar kommer att fortsätta . Jordbruk, fiske och livsmedelsfrågor (del 9) Inför rådets behandling av jordbruk, fiske och livsmedelsfrågor har nämnden löpande behandlat frågan om förbud mot import från EU av bl.a. kött, fisk, mjölk, frukt och grönt samt kommissionens stödåtgärder med anledning av detta. En enig nämnd har uttryckt stöd för de föreslagna åtgärderna. Miljö (del 10)? På miljöområdet har klimatfrågorna stått i centrum. EU:s energi- och klimatram har behandlats vid ett flertal tillfällen inför behandling i miljörådet samt inför antagande i . Inför rådets behandling lade regeringen fram ett förslag till svensk ståndpunkt som bl.a. innebär ett mål om minskning av växthusgasutsläppen, energieffektivisering och förnybar energi. Vid samrådet kunde en majoritet av nämndens ledamöter inte ställa sig bakom regeringens ståndpunkt. Det mandat som då gavs till regeringen innebär (plus 10 i internationella krediter) minskning av växthusgasutsläpp, energieffektivisering och förnybar energi. Information och samråd i denna fråga ägde därefter rum via telefon under pågående möte i . Regeringens då reviderade ståndpunkt innebar minskning av växthusgasutsläpp, energieffektivisering och förnybar energi. Det fanns stöd i sedan allianspartierna lagt ned sina röster. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (C), (S), (S), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (M), (SD), (S), (S), (M), (M), (S). Tryck: , 2015 Tryck: , 2015