uprotokoll · H3A1NU1p · 2015-09-24 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2015/16:1 2015–09–24 Utskottet justerade protokoll 2014/15:40. Nordisk balansavräkning (NU5) Utskottet fortsatte behandlingen av proposition 2014/15:112 om nordisk balansavräkning och motion. Utskottet fattade beslut i ärendet. Förslag till betänkande nr 5 justerades. vid punkt 2 av SD-ledamöterna. Statsrådet lämnade information inför konkurrenskraftsrådet (KKR) . Vid besöket närvarade även planeringschef , departementsråden och , kansliråd och departementssekreterarna samt , . Statsrådet svarade på frågor om regeringens syn på försäljningsplaner. Vid besöket närvarade även planeringschef , departementsråden och , kansliråd och departementssekreterarna samt , . Statssekreterare lämnade information inför konkurrenskraftsrådet (KKR) . Vid besöket närvarade även ämnesråd , kansliråd och rättssakkunniga , . Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet (NU6) Utskottet behandlade proposition 2014/15:123 om ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet samt motioner. Utskottet överlade med statsrådet om dels kommissionens förslag om energimärkning, dels kommissionens meddelanden om energimarknader, samt dels om ordförandeskapets prioriterade fråga om styrsystemet för energiunionen (se bilaga 2-4). Vid besöket närvarade även politiskt sakkunnige Per Callenberg, kanslirådet , ämnessakkunnige samt departementssekreterarna , Miljö- och . a) kommissionens förslag om energimärkning Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. b) kommissionens meddelanden om energimarknader Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. c) ordförandeskapets prioriterade fråga om styrsystemet för energiunionen Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. SD-ledamöterna anmälde när det gäller energimarknader (§7b) och styrsystemet för energiunionen (§7c) följande avvikande mening: ser positivt på samarbete länder emellan gällande energi och klimatfrågor. Men vi ser dock ett flertal otydligheter och brister på realistiska åtaganden gällande en gemensam europeisk energiunion. Vi vill särskilt lyfta upp betydelsen och vikten av globalt minskat koldioxidläckage och europeisk konkurrenskraft i framtida förhandlingar. Dessutom vill vi se en kostnadsanalys gällande investeringar i infrastruktur, förnybar energi och subventioner samt fördelning av europeiska fondmedel. anser att dessa frågeställningar är av största vikt då den svenska energimodellen, som till dagens datum har legat till grund för tillförlitlig och konkurrenskraftig elproduktion med låga utsläpp av koldioxid, ska styras mot den europeiska energivisionen. Vi ser detta som problematiskt då den europeiska energisituationen resulterat i ökade kostnader, enorma investeringsbehov samt ofinansierade framtida satsningar och en oklarhet kring vilka som ska bekosta detta i slutänden. Dessutom ser vi en ökad användning av fossila bränslen och därtill hörande ökade utsläpp av klimatgaser, samt undanträngningseffekter av koldioxidfri elproduktion. anser att försörjningstryggheten är av största vikt och att det i första hand ligger i nationernas intresse att säkra sin egen elproduktion och diversifiering. Vi inser också betydelsen av att minska importen av energi ifrån politiskt instabila stater. Försörjningstrygghet handlar också om att göra realistiska prioriteringar gällande de olika energislagen. Vi ser det som orealistiskt att avveckla kärnkraften och vilja avstå ifrån fossila energislag och ersätta detta med förnybara, intermittenta energislag. anser att utmaningarna ligger i att säkerställa nationell och europeisk energitillgång samt långsiktig miljöutveckling och försörjningstrygghet gemensamt med trygg finansiering och global konkurrens. Alltför stora och dyra investeringar i europeisk infrastruktur för decentraliserad produktion, grön teknik för att säkerställa klimatmål genom fluktuerande förnybar energi och i vissa fall avvecklad kärnkraft, ser vi som en ekonomisk orimlighet. Vi anser att vissa subventioner gällande bl.a. vindkraft bör avskaffas. Att lägga för stora kostnader på europeiska företag kommer att hämma den ekonomiska tillväxten och därmed innebära minskade resurser till forskning och utveckling. Vi menar att det bör ligga en balans i ekonomin och miljösatsningarna. ser däremot positivt på ökat fokus gällande slutkunder. Våra viktigaste prioriteringar är därför i första hand ett minskat koldioxidläckage och en stärkt europeisk konkurrenskraft. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet informerades om besök av delegation från förbundsdag för samtal om turismfrågor. Utskottet beslutade att ta emot besöket. Utskottet informerades om ny tid för möte med vice ordförande Šefčovič. Utskottet beslutade att bjuda in även och utrikesutskottet att delta vid mötet. Utskottet informerades om ny tid för möte med parlamentarisk delegation från för samtal om närings- och handelspolitiska frågor. Utskottet informerades om inbjudan till i . Utskottet beslutade att delta. Tillgängliggörande av vissa EU-dokument Utskottet beslutade att även ledamöter och suppleanter i utrikesutskottet respektive ska få ta del av de dokument rörande förhandlingarna mellan och om ett frihandelsavtal (TTIP) som av tillgängliggjorts för näringsutskottet. Handlingarna, som omfattas av sekretess, ska finnas tillgängliga att läsa i näringsutskottets lokaler. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet informerades om planeringen . Återrapport från delegationsresor till och Utskottet fick återrapport av ledamöter från dels delegationsresan till , dels delegationsresan till . Återrapport från ordförandekonferens i Utskottet fick återrapport av (S) från ordförandekonferens i . Anmäldes sammanställning över inkomna EU-dokument. Anmälan av inkomna skrivelser Anmäldes inkomna skrivelser (enligt bilaga 5). Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . (S), ordf. (M), vice ordf. x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande Faktapromemoria 2014/15:FPM45 Samråd om ny energimarknadsmodell och meddelande om konsumenter på energimarknaderna KOM (2015) 339 Meddelande om en ny giv för energikonsumenterna KOM (2015) 340 Meddelande om inledning av ett offentligt samråd om en ny marknadsmodell för energimarknaderna Kommissionen presenterade två meddelanden, ett meddelande med samråd om en ny energimarknadsdesign och ett meddelande om slutkundsmarknader. Båda meddelandena omfattar i praktiken enbart elsektorn. Samrådet är en del i förberedelserna inför ny lagstiftning på området och pågår fram till . Kommissionen menar att en ny marknadsdesign krävs för att möta den pågående övergången mot ett mer decentraliserat system med mer förnybar elproduktion, flexibel förbrukning och fler energitjänsteföretag. Meddelandet tar upp att marknaden ska säkerställa att elen transporteras dit den behövs som mest och är högst värderad samt att produktion av el ska initieras utifrån marknadens signaler. Vidare lyfter kommissionen fram att andelen förnybar elproduktion kommer att öka och att den nya marknadsdesignen till minsta möjliga kostnad behöver stödja denna utveckling. Meddelandet om en ny marknadsdesign fokuserar på tre områden inom elsektorn: marknadsmodellen (den uppsättning regler och villkor som styr hur aktörer producerar, köper och säljer, tillhandahåller och förbrukar el och hur elinfrastrukturen används), regionalt samarbete samt försörjningstrygghet i ett europeiskt perspektiv. Vidare menar kommissionen att den nya marknadsdesignen också kommer att bidra till att förbättra förutsättningarna för energikonsumenter, bland annat genom en bättre integration mellan producentsidan och användarsidan. I meddelandet om slutkundsmarknader pekar kommissionen på att konsumenterna fortfarande inte fullt ut kan dra nytta av den pågående energiomställningen, kontrollera sin konsumtion och minska sina kostnader. Bedömningen är att detta bland annat orsakas av brist på ändamålsenlig information om kostnader och förbrukning, otillräcklig konkurrens på många slutkundsmarknader och för höga inträdesbarriärer för nya aktörer. I meddelandet presenteras en tredelad strategi för att förbättra konsumenternas situation: ökat inflytande på marknaden, smarta hem och nätverk samt datahantering och datasäkerhet. Regeringen välkomnar kommissionens meddelanden som betonar vikten av en väl fungerande inre energimarknad. En väl fungerande marknad ger incitament till effektiva investeringar, bidrar till ökad försörjningstrygghet och konsumentnytta, underlättar integrering av förnybar energi och bidrar därmed till att nå EU:s energi- och klimatmål på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen anser att den nya marknadsdesignen ska stödja övergången till mer effektiva, flexibla och dynamiska marknader till nytta för konsumenten och som kan integrera en högre andel förnybar energi. Regeringen välkomnar att kommissionen stöttar medlemsstaterna i att fasa ut reglerade priser och stödjer att åtgärder för att skydda sårbara kunder främst hanteras genom socialpolitiska åtgärder och inte energipolitiska åtgärder. Regeringen stödjer kommissionens ambition att EU ska bli världsledande inom förnybar energi. Vidare anser regeringen att det ska vara möjligt för medlemsstaterna att stödja utbyggnaden av förnybar elproduktion, inte minst mot bakgrund av beslutade mål till 2020 och 2030. Utgångspunkten ska vara kostnadseffektiva, marknadsbaserade stödsystem som fasas ut då teknikerna blir konkurrenskraftiga. De ska vidare vara utformade så att snedvridningar och överkompensation minimeras. Regeringen stödjer vikten av regionalt samarbete och att det ska bygga på energipolitikens samtliga tre pelare. Regeringen anser att det pågående arbetet i kan utgöra en modell för hur ett effektivt samarbete kan bedrivas och konstaterar att den nordiska elmarknaden kommit förhållandevis långt på flera av de områden som tas upp i kommissionens meddelanden. I kommissionens meddelande om den s.k. Energiunionen (KOM (2015) 80), lyfts den inre energimarknaden upp som en av fem ömsesidigt förstärkande dimensioner. Kommissionen pekar där på brister i rådande marknadsdesign och aviserar därför att ny lagstiftning på området kommer att presenteras som ska syfta till att underlätta den pågående energiomställningen inom EU. Vidare menar kommissionen att slutkundsmarknaderna inte fungerar tillfredsställande och att det krävs en stärkt roll för konsumenterna. Som ett led i detta arbete presenterade kommissionen två meddelanden, dels ett meddelande om en ny energimarknadsdesign som inkluderar ett samråd dels ett meddelande om slutkundsmarknader. Samrådet är en del i förberedelserna inför den nya lagstiftningen. Båda meddelandena omfattar i praktiken enbart elsektorn. Kommissionen pekar i sitt meddelande om en ny marknadsdesign för energi på att det nuvarande marknadskonceptet baseras på storskalig, centraliserad, ofta fossilbaserad elproduktion med uppgift att leverera energi till förbrukare inom ett begränsat geografiskt område. Kommissionen menar att en ny marknadsdesign krävs för att möta den pågående övergången mot ett mer decentraliserat system med mer förnybar elproduktion, flexibel förbrukning och fler energitjänsteföretag. Kommissionen menar att den nya marknadsdesignen också kommer att bidra till att förbättra förutsättningarna för energikonsumenter, bland annat genom en bättre integration mellan producentsidan och användarsidan. I meddelandet om slutkundsmarknader pekar kommissionen på att konsumenterna fortfarande inte fullt ut kan dra nytta av den pågående energiomställningen genom att kunna kontrollera sin konsumtion och därmed minska sina kostnader. Bedömningen är att detta bland annat orsakas av brist på ändamålsenlig information om kostnader och förbrukning, otillräcklig konkurrens på många slutkundsmarknader och för höga inträdesbarriärer för nya aktörer. Meddelande om en ny marknadsdesign Kommissionen skriver att detta initiativ är en av nyckelåtgärderna i strategin om en energiunion. Meddelandet fokuserar på tre områden inom elsektorn: Marknadsmodellen (den uppsättning regler och villkor som styr hur aktörer producerar, köper och säljer, tillhandahåller och förbrukar el och hur elinfrastrukturen används), regionalt samarbete samt försörjningstrygghet i ett europeiskt perspektiv. Inom varje område ställs frågor till medlemsländer, marknadsaktörer och allmänheten i syfte att få respons på förslagen som förberedelse inför det planerade lagstiftningsarbetet. När det gäller marknadsmodellen understryker kommissionen att kortsiktiga marknader, särskilt intradag- och balansmarknaderna, är kärnan i en effektiv elmarknad där priset ska reflektera utbud och efterfrågan och därmed ge rätt investeringssignaler samt ge förutsättningar för mer förbrukarflexibilitet. menar kommissionen att pristoppar, exempelvis vid hög förbrukning, inte behöver innebära att konsumenter exponeras för högre priser. I denna del tar meddelandet även upp att gränsöverskridande intradagsmarknader behöver etableras, att balansmarknaderna bör omfatta större geografiska områden och att de så kallade elområdena bör spegla flaskhalsar i överföringsnäten och inte nödvändigtvis nationsgränserna. Kommissionen menar också att marknadens funktion kan förbättras i många medlemsstater genom att utveckla den gränsöverskridande handeln. I det sammanhanget tar meddelandet upp att fortsatta ansträngningar är nödvändiga för att etablera nödvändiga sammanlänkningar mellan länder. För att uppnå energiunionens ambition om att bli världsledande på förnybar energi menar kommissionen att det krävs ett stabilt investeringsklimat. Detta sägs i sin tur innebära behov av ett stärkt ETS-system, lämpligt utformade elområden, flexibla marknader, förbrukarflexibilitet och tillräckligt med sammanlänkningar. Tills dess att ett sådant investeringsklimat är etablerat kan elproduktion från förnybara energikällor behöva stödjas. Sådana stödsystem ska enligt kommissionen åtgärda marknadsmisslyckanden, vara kostnadseffektiva, undvika överkompensering och marknadssnedvridning samt ligga i linje med . Vidare pekar kommissionen på att de befintliga stödsystemen är nationella och att mer koordinerade regionala upplägg skulle kunna innebära betydande vinster. När det gäller slutkunder lyfter meddelandet också upp att korrekta prissignaler är avgörande och att reglerade priser därmed är ett uppenbart problem. Vidare pekar kommissionen på att grossistmarknaderna bättre behöver länkas till slutkundsmarknaderna, särskilt så att slutkundspriser speglar variationer i grossistpriser och att detta förhållande också ska reflekteras genom regelverket för tillsynen. I avsnittet om regionalt samarbete understryker kommissionen att ökad koordinering mellan alla aktörer på marknaden är en nyckel för säker drift och kostnadseffektiv utveckling av elsystemet inom EU. Meddelandet redovisar ett antal befintliga regionala samarbeten, bland annat den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan (BEMIP) där är representerat. Kommissionen menar att denna typ av samarbeten är viktiga för att uppnå uppsatta EU-mål på ett kostnadseffektivt sätt och för att minska risker relaterade till beroende av tredje länder som inte tillämpar EU:s marknadslagstiftning. Även i detta sammanhang lyfter meddelandet upp behovet av sammanlänkningar och strategin för att uppnå målet om sammanlänkning (se faktapromemoria 2014/15:FPM24, Meddelande om sammanlänkningsmål i elsektorn). Kommissionen pekar på problemet att kapacitetsavgifter, som ofta är betydande, sällan används för investeringar i sammanlänkningar. Kommissionen aviserar även att presentera ett nytt meddelande om hur målsättningen om sammanlänkning till 2030 kan uppnås, i enlighet med slutsatser från . En annan aspekt kring regionalt samarbete som tas upp i meddelandet är nätdrift. Kommissionen menar att driftplanering behöver koordineras för att upprätthålla god driftsäkerhet där slutmålet är en unionsomfattande koordinering av nätdriften. Regionala driftcentra (RSCIs) finns och lyfts fram som viktiga första steg för att nå detta mål. För att underlätta denna koordinering menar kommissionen att det kan finnas skäl att stärka den europeiska organisationen för systemoperatörer för el (ENTSO-E) och se över intäktsregleringen för stamnätsföretag. Meddelandet lyfter också upp att optimal nätdrift på distributionsnivå är viktigt och att distributionsföretagens roller bör omprövas. När det gäller Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter () anser kommissionen att det kan finnas skäl att ge denna mer beslutanderätt i gränsöverskridande frågor. Kommissionen bedömer även att det kan vara nödvändigt att införliva elbörserna under regelverket för tillsyn eftersom de har vissa uppgifter som har karaktären av ett naturligt monopol. I avsnittet om försörjningstrygghet lyfter kommissionen upp att marknaden ska bidra med signaler som reflekterar behov av investeringar i ny elproduktionskapacitet. noterar kommissionen att ett flertal medlemsstater förutser otillräcklig kapacitet inom och har därför infört, eller planerar att införa, kapacitetsmekanismer. I meddelandet beskrivs kapacitetsmekanismer som nödvändiga under vissa omständigheter som de kan vara kostsamma, marknadssnedvridande och hindra utfasningen av fossila bränslen. Kommissionen har skickat ut en förfrågan till vissa medlemsländer, däribland till , för att utvärdera befintliga kapacitetsmekanismer under EU:s statstödsriktlinjer. Kommissionen kommer att presentera ett rapportutkast för samråd med slutsatser om detta . Kommissionen pekar på att metoderna för att bedöma om kapaciteten är tillräcklig utförs på mycket olika sätt i olika länder. Vidare understryker kommissionen att beslut om kapacitetsmekanismer bör baseras på en standardiserad analysmetod. Meddelandet tar upp att det kan finnas skäl att ta fram en referensmodell inför beslut om regionala kapacitetsmekanismer. I meddelandet presenteras en tredelad strategi för en ny giv för energikonsumenter så att de kan delta aktivt på marknaden och dra nytta av energiomställningen och nya teknologier för att minska sina kostnader. De tre delarna är: ökat inflytande på marknaden, smarta hem och nätverk samt datahantering och datasäkerhet. I det första avsnittet om ökat inflytande på marknaden pekar kommissionen på att en mer effektiv energianvändning är en nyckelåtgärd för att reducera kostnader för konsumenter. Vidare lyfter kommissionen fram att Energieffektiviseringsdirektivet (2012/27/EU) fastställer konsumenternas rätt till korrekt information om förbrukning och att alla konsumenter och anlitade energitjänsteföretag ska ha tillgång till förbrukningsdata i realtid eller nära realtid. Smarta mätare spelar en viktig roll i detta sammanhang. Meddelandet pekar också på att många konsumenter är ovetande om deras rätt att byta leverantör. Vidare understryks att byten måste vara enkla att genomföra och att de ska baseras på enkel, tillgänglig, transparent och jämförbar information. När det gäller förbrukarflexibilitet tar meddelandet upp reglerade slutkundspriser som en särskilt stor barriär för effektiv konkurrens. I det sammanhanget lyfts tillsammans med fram som särskilt framgångsrika där konsumenter kan välja dynamisk prissättning i avtal med elleverantörer. Meddelandet tar också upp möjligheten för konsumenter att genom egenproducerad energi bli sina egna leverantörer. Detta tema diskuteras i mer detalj i kommissionens arbetsdokument ”Best practices on renewable energy self-consumption” som är bilagt meddelandet. Vidare konstaterar kommissionen att det blir allt vanligare med kollektiva system för egen energiproduktion och initiativ för upphandling av energi. Energitjänsteföretag, aggregatorer, energimäklare etc. växer fram för att hjälpa konsumenter att erhålla bättre energiavtal. När det gäller konsumentskydd överväger kommissionen att inkludera energispecifik lagstiftning i bilagan till förordningen om konsumentskyddssamarbete (2006/2004) och understryker att huvudansvaret för konsumentskydd kvarstår hos medlemsländerna. Vidare tas energifattigdom upp i meddelandet som en viktig fråga för medlemsstaterna. Meddelandet tar upp att energieffektivisering tenderar att vara den bästa långsiktiga lösningen på problemet med energifattigdom. Kommissionen framför att energifattigdomen främst behöver hanteras i som en del av social trygghet. öppnar kommissionen upp för att det kan finnas behov riktade åtgärder inom energiområdet som bygger på bästa praxis. Med detta menar kommissionen framför allt energieffektiviseringsåtgärder och att göra utsatta konsumenters energifakturor mer överkomliga. I avsnittet om smarta hem och nätverk pekar kommissionen på att smarta teknologier kan möjliggöra och förenkla för konsumenter att bli mer aktiva och styra sin förbrukning. I detta sammanhang lyfter meddelandet fram standardiseringsarbetet som en viktig faktor. Kommissionen framför också att medlemsstaterna och industrin bör använda sig av och den Europeiska fonden för strategiska investeringar (faktapromemoria 2014/15:FPM18) för medfinansiering av smarta teknologiska lösningar. Eftersom stora dataflöden kommer att vara en viktig del av den framtida energimarknaden blir även datahantering och datasäkerhet viktiga frågor i detta arbete. Meddelandet lyfter fram att konsumenternas tillgång till data ska vara effektiv och icke-diskriminerande. kommer kommissionen att föreslå ett ”initiativ om fritt dataflöde” där ägande, interoperabilitet, användbarhet och tillgång till data kommer att beaktas. 1.3 Gällande svenska regler och förslagets effekt på dessa Inte aktuellt eftersom meddelandena i sig inte innehåller några nya lagstiftningsförslag. I meddelandena aviseras dock en rad ändringar i existerande EU-direktiv och förordningar som kommer att påverka gällande svenska regler. Detta gäller t.ex. elhandelsdirektivet (2009/72/EU), elhandelsförordningen (714/2009), byråförordningen (713/2009), infrastrukturförordningen (347/2013), förnybartdirektivet (2009/28/EG), energieffektiviseringsdirektivet (2012/27/EU), direktivet om byggnaders energiprestanda (2010/31/EU), direktivet om trygg elförsörjning (2005/89/EG), förordningen om konsumentskyddssamarbete (2006/2004) och energimärkningsdirektivet (2010/30/EU). 1.4 Budgetära konsekvenser / Konsekvensanalys Kommissionens meddelanden har inga omedelbara budgetkonsekvenser för då de inte innehåller konkreta åtgärds-/lagstiftningsförslag. 2.1 Preliminär svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar kommissionens meddelanden som betonar vikten av en väl fungerande inre energimarknad. En väl fungerande marknad ger incitament till effektiva investeringar, bidrar till ökad försörjningstrygghet och konsumentnytta, underlättar integrering av förnybar energi och bidrar därmed till att på ett kostnadseffektivt sätt nå EU:s energi- och klimatmål. Regeringen anser att den nya marknadsdesignen ska stödja övergången till mer effektiva, flexibla och dynamiska marknader till nytta för konsumenten och som kan integrera en högre andel förnybar energi. Regeringen välkomnar kommissionens fokus på konsumenterna i de båda meddelandena med ambitionen att ge dem möjligheten att vara mer aktiva, bland annat genom bättre tillgång till relevant information om valmöjligheter, priser och förbrukning. Med ökad efterfrågeflexibilitet kan effektiviteten på marknaden komma att öka och risken minskar för att enskilda aktörer kan utöva marknadsmakt vid hög förbrukning. Samtidig bör nya initiativ på området prövas utifrån deras förväntade samhällsekonomiska kostnader och nyttor. Regeringen anser att korrekta prissignaler är grundläggande för flexibilitet på marknaden och därmed välkomnar regeringen att kommissionen stöttar medlemsstaterna i att fasa ut reglerade priser.