uverkber · H2A1KUverk · 2015-10-01 00:00:00 — () bereder ärenden som rör våra grundlagar, dvs. regeringsformen, tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen och successionsordningen. Utskottet behandlar även ärenden om , ombudsmän och myndigheter (utom ) samt vissa frågor som rör . Dessutom bereder KU ärenden som rör press- och partistöd, lagstiftning om radio, tv och film liksom ärenden som angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet. Inom utskottets ämnesområde faller också kommunallagen och ärenden av allmän betydelse för den kommunala självstyrelsen samt ärenden som rör länsförvaltningen och rikets administrativa indelning. Utskottet behandlar anslagsärenden inom utgiftsområde 1 . KU ska vidare granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. För detta ändamål har utskottet rätt att få ut protokollen över besluten i regeringsärendena, de handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Detta gäller även om ärendena är hemliga. Granskningen omfattar vissa allmänt administrativa frågor där initiativet vanligen kommer från utskottet självt. Andra ärenden tas som regel upp efter anmälan av enskilda riksdagsledamöter. Under /15 har haft följande sammansättning: (M) ordf. (S) v. ordf. (SD) fr.o.m. 2014-10-07 (SD) fr.o.m. 2015-01-22 (SD) fr.o.m. 2014-10-07 (SD) fr.o.m. 2015-01-22 Skånberg (KD) Per (M) i (S) (SD) fr.o.m. 2014-10-07 (SD) fr.o.m. 2015-04-16 (S) fr.o.m. 2014-10-07 Lawen Redar (S) fr.o.m. 2014-10-07 (S) fr.o.m. 2014-11-25 (SD) fr.o.m. 2014-10-14 (SD) fr.o.m. 2014-10-14 (MP) fr.o.m. 2014-10-14 Nooshi Dadgostar (V) fr.o.m. 2014-10-14 (KD) fr.o.m. 2014-10-14 (S) fr.o.m. 2014-11-05 (S) fr.o.m. 2015-05-05 (FP) fr.o.m. 2014-11-05 (FP) fr.o.m. 2014-11-05 (FP) fr.o.m. 2015-03-06 (S) fr.o.m. 2015-05-05 (M) fr.o.m. 2015-05-08 (S) fr.o.m. 2015-09-01 Som framgår av uppställningen tillhör sex ledamöter , fyra , två , en , en , en , en och en . Utskottet biträddes av ett kansli bestående av Hans Hegeland, vik. , föredragande , tjl. , föredragande tjl. , föredragande (halvtid) , utskottshandläggare fr.o.m. 2015-02-16 Hans Hegeland tjänstgjorde som extra föredragande och riksdagsstipendiaten tjänstgjorde som föredragande . Under /15 höll utskottet sammanlagt 89 sammanträden, varav 47 sammanträden med allmänna ärenden och 42 sammanträden med granskningsärenden. Den sammanlagda sammanträdestiden under omfattade och . Till utskottet hänvisades under 4 propositioner, 3 skrivelser, 11 redogörelser och 216 motioner innehållande 279 yrkanden samt 1 framställning som återkallades . Utskottet behandlade 3 propositioner, 2 skrivelser, 10 redogörelser och 111 motioner innehållande 150 motionsyrkanden. Utskottet lämnade 21 betänkanden till kammaren, varav 1 utlåtande och 5 yttranden till andra utskott. Två granskningsbetänkanden lämnades: det ena innehöll resultatet av allmänna granskningar , det andra resultatet av den särskilda granskningen . Det allmänt inriktade granskningsbetänkandet omfattade 7 huvudpunkter och vårens granskningsbetänkande omfattade 28 anmälda granskningsärenden, redovisade under 5 huvudrubriker. Utgiftsområde 1 (KU1) I betänkandet behandlade utskottet Budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) inom utgiftsområde 1 , redogörelsen årsredovisning för (redog. 2013/14:RS2) och 18 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Bland motionerna fanns två alternativa budgetförslag: ett från Moderata samlingspartiet, , liberalerna och och ett från . I betänkandet behandlades även riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Lagändringen föreslogs träda i kraft . yttrade sig över propositionen och motionerna i de delar som rörde utrikesförvaltningen. tillstyrkte delvis Moderata samlingspartiets, , liberalernas och anslagsmotion och förslagen i budgetpropositionen om anslag för utgiftsområde 1 samt avstyrkte anslagsmotion. Utgifterna för utgiftsområdet uppgick därmed till totalt 12 . Vidare tillstyrkte utskottet delvis regeringens förslag till bemyndigande av avgiftsfinansierad verksamhet och lämnade i denna del förslag till en viss ändring. I övrigt tillstyrkte utskottet de förslag som regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän hade lagt fram, inklusive riksdagsstyrelsens lagförslag. Utskottet föreslog att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om att några av förslag ska vara genomförda tidigare än 2017 och att i lämplig form ska infogas i Myndigheten för radio och tv. Därmed tillstyrktes två motionsyrkanden delvis. Övriga motionsförslag som behandlades i betänkandet avstyrktes. I betänkandet fanns fem reservationer (SD, V) och ett särskilt yttrande (S, MP, V). föreslog vidare att skulle lägga årsredovisning för till handlingarna. biföll utskottets förslag till beslut. Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (vilande grundlagsbeslut, m.m.) (KU2) I betänkandet anmäldes för slutligt beslut det vilande förslaget till lag om ändring i regeringsformen. Vidare behandlade utskottet regeringens förslag i proposition 2013/14:48 om ändringar i vallagen (2005:837) och en motion som väcktes med anledning av förslaget. Det vilande förslaget gick ut på att säkerställa att mandaten i fördelas proportionellt så att fördelningen speglar hur väljarna faktiskt har röstat. Förslaget innebar ändringar i regeringsformen om återföring av mandat och om att den jämkade uddatalsmetoden skulle tillämpas med 1,2 som första delningstal, i stället för med 1,4 som hade gällt tidigare. Återföring ska göras av mandat om ett parti vid fördelningen av fasta valkretsmandat har fått fler mandat i hela riket än vad som motsvarar en propor- tionell representation i för partiet. Då ska överskjutande mandat återföras och fördelas mellan de övriga partierna. Vidare fanns det en ändring med innebörden att så snart ett parti har fått precis så många mandat som det ska ha vid en riksproportionell fördelning, får partiet inte delta i fördelningen av utjämningsmandat. Den ändringen var en följd av att ett parti kan bli överrepresenterat vid fördelningen av de fasta mandaten, på grund av bestämmelserna om återföring av fasta valkretsmandat. En annan ändring i regeringsformen som hade antagit som vilande handlar om vilka partier som får delta i fördelningen av mandat i . Mandaten fördelas mellan de partier som i förväg har anmält sitt deltagande i valet; någon sådan anmälan har inte krävts tidigare. Vidare togs definitionen av parti bort ur regeringsformen. Ändringarna i regeringsformen föreslogs träda i kraft och ska tillämpas första gången vid ordinarie val till 2018. I betänkandet behandlade utskottet också förslagen i proposition 2013/14:48 om ändringar i vallagen. Utöver de ändringar som gäller närmare bestämmelser i förhållande till de föreslagna ändringarna i regeringsformen, föreslogs ändringar i vallagen om bl.a. samtycke till kandidatur: den som kandiderar för ett parti som har anmält sitt deltagande i ett val ska skriftligen ha samtyckt till kandidaturen partisymboler på valsedlarna: en registrerad partibeteckning får innehålla en partisymbol en ändrad valkretsindelning för frivillig valkretsindelningen i landsting och en ökad frihet vid valkretsindelning i kommuner. Vidare föreslogs ändringar som gäller mandatfördelning och proportionalitet i val till kommunfullmäktige och samt till . Även vid val till , kommunfullmäktige och föreslogs att den jämkade uddatalsmetoden skulle tillämpas med 1,2 som första delningstal vid fördelningen av mandaten mellan partierna. Återföring av överskjutande mandat föreslogs även för val till kommunfullmäktige och till . Ändringarna i vallagen föreslogs träda i kraft och ska tillämpas första gången vid ordinarie val till , och kommunfullmäktige 2018. I betänkandet behandlades även en motion som hade väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslog att slutligt skulle anta det vilande förslaget till lag om ändring i regeringsformen. Utskottet föreslog vidare att skulle anta förslaget till lag om ändring i vallagen och avslå den motion som hade väckts med anledning av propositionen. biföll utskottets förslag till beslut. Några ändringar på tryck- och yttrandefrihetens område (vilande grundlagsbeslut) (KU3) I betänkandet anmäldes för slutligt beslut det vilande förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen. Det vilande förslaget innebar att det territoriella tillämpningsområdet för dessa grundlagar inskränktes. Vidare gjordes vissa förtydliganden av det s.k. korrespondentskyddet i grundlagarna och den s.k. delegationsbestämmelsen i tryckfrihetsförordningen. Även vissa språkliga ändringar gjordes i grundlagarna. Ändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet föreslog att slutligt skulle anta det vilande förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen. biföll utskottets förslag till beslut. Förstärkt skydd mot främmande makts underrättelseverksamhet (vilande grundlagsbeslut) (KU4) I betänkandet anmäldes för slutligt beslut det vilande förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen. Förslaget innebar att brotten spioneri och obehörig befattning med hemlig uppgift beskrivs på likalydande sätt i tryckfrihetsförordningen och i . Även vissa andra språkliga ändringar gjordes i tryckfrihetsförordningen. Ändringarna i tryckfrihetsförordningen föreslogs träda i kraft . Utskottet föreslog att slutligt skulle anta det vilande förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen. biföll utskottets förslag till beslut. Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen (KU5) Enligt 7 kap. 8 § riksdagsordningen ska följa tillämpning av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. I betänkandet redovisade utskottet resultatet av uppföljningen för tiden –. Uppföljningen omfattade 123 subsidiaritetsprövningar som genomfördes i . hade gett övriga utskott möjlighet att yttra sig över vissa iakttagelser som utskottet hade gjort vid genomgången av subsidiaritetsärendena. Yttranden inkom från nio av utskott. hade översänt tio motiverade yttranden till , rådets och kommissionens ordförande. Mot bakgrund av att kommissionen i sin rapport om subsidiaritet och proportionalitet angav att hade lämnat nio motiverade yttranden, ville påminna om vikten av att ett motiverat yttrande bör innehålla ett tydligt formulerat ställningstagande till att ett förslag strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet noterade med tillfredsställelse att EU-samordningen inom hade tagit på sig rollen att bevaka och underrätta utskotten om när lagstiftningsförslag ska antas. Utskottet konstaterade att sedan Lissabonfördraget trädde i kraft och fram t.o.m. hade en majoritet av förslagen gällt tillnärmning av lagstiftning som syftar till att upprätta den inre marknaden. Förslagen återfanns inom de flesta av utskottens beredningsområden och berörde vitt skilda frågor. Därefter följde förslag som rörde jordbruk och fiskeri, transportpolitik och miljöpolitik. Av utskott hade miljö- och jordbruksutskottet subsidiaritetsprövat flest förslag (95), som utskottet hade invändningar mot 5 av förslagen. , som också hade prövat många förslag (62), var det utskott som hade lämnat flest utlåtanden med förslag till motiverade yttranden (12). hade prövat lika många förslag (62) som finansutskottet och lämnat (5) fem utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. I ett av utlåtandena hade dock (5) fem förslag behandlats i det s.k. järnvägspaketet. Utskottet hade således invändningar mot totalt (9) nio förslag. Flera utskott konstaterade i sina yttranden till att kommissionen allt oftare lade fram förslag till förordningar i stället för förslag till direktiv, vilket minskade handlingsutrymmet för de nationella parlamenten att anpassa lagstiftningen på EU-nivå till de skiftande konstitutionella förutsättningarna i varje enskilt medlemsland. underströk vikten av att de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar skulle kunna genomföras innan förhandlingarna om förslagen inleddes. I annat fall kan de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar förlora i betydelse. prövar samtliga förslag som översänds enligt protokollet om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, medan många andra parlament gör någon form av urval av vilka förslag som prövas. Detta innebär att risken är stor att tröskelvärdet för att få ett förslag omprövat sällan kommer att kunna uppnås. Endast (2) två förslag sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har lett till att s.k. gula kort har utfärdats. framhöll värdet av kontakter med andra nationella parlament. För att säkra det effektiva utövandet av de parlamentariska befogenheterna när det gäller övervakningen av subsidiaritetsprincipen krävs ett utökat samarbete mellan de na-tionella parlamenten, om möjligt på politisk nivå. I detta sammanhang framhöll utskottet återigen att representant vid EU:s institutioner är en möjlig väg till informationsutbyte med andra nationella parlament. Utskottet konstaterade att i av förslagen som subsidiaritetsprövades i saknades motiveringar i fråga om subsidiaritetsprincipen. Avsaknaden av fullgoda motiveringar utgör en svaghet i unionens lagstiftningsarbete och gör det svårare för de nationella parlamenten att bedöma om förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Avsaknaden av motiveringar innebär ett åsidosättande av protokollet. bör i sin kommunikation med kommissionen understryka vikten av att utkast till lagstiftningsakter motiveras och att motiveringarna är utförliga. Utskottet anmälde resultatet av uppföljningen för enligt 7 kap. riksdagsordningen. lade utskottets anmälan till handlingarna. arbetsformer m.m. (KU6) I betänkandet behandlade utskottet 29 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om arbetsformer. Motionerna rörde bl.a. riksdagsledamöternas arvoden, utskottens utrikesresor, riksdagsledamöternas placering i kammaren, register över lobbyister i , motionsrätten, utskotten och samt krigsdelegation. Utskottet avstyrkte samtliga motioner. I betänkandet fanns två reserva-tioner (SD och V) och ett särskilt yttrande (FP). biföll utskottets förslag till beslut. (KU7 användes inte) Allmänna helgdagar m.m. (KU8) I betänkandet behandlade utskottet 13 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15. Yrkandena avsåg frågor om flaggdagar och flaggning, nationalsång, minnet av och offentliga belöningssystem. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden med hänvisning till sina tidigare ställningstaganden. I betänkandet fanns tre reservationer (SD och FP). biföll utskottets förslag till beslut. Granskning av kommissionsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet m.m. (KU9) I utlåtandet behandlade utskottet dels den nionde årsrapporten om förbindelserna mellan kommissionen och de nationella parlamenten, KOM(2014) 507 (nedan förbindelserapporten), dels den 21:a årsrapporten om subsidiaritet och proportionalitet, KOM(2014) 506 (nedan subsidiaritetsrapporten). Båda rapporterna avsåg 2013 och redogör för utbytet mellan kommissionen och de na-tionella parlamenten inom ramen för den politiska dialogen samt för tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s lagstiftningsarbete. I utlåtandet delgav några av sina viktigaste iakttagelser inom ramen för utskottets femte uppföljning av prövning av subsidiaritetsprincipens tillämpning, bl.a. att av alla förslag som subsidiaritetsprövades i saknade subsidiaritetsmotiveringar. Detta utgör enligt en svaghet i unionens lagstiftningsarbete. Utskottet påminde om att , rådet och kommissionen enligt protokoll nr 2 ska ta hänsyn till motiverade yttranden även om tröskelvärdena för ett gult kort inte uppnås. Utskottet framhöll även att det var viktigt att de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar får genomföras innan förhandlingarna om förslagen inletts. Vidare betonade utskottet vikten av att utveckla det interparlamentariska informationsutbytet, vilket inte bara skulle säkra det effektiva utövandet av de parlamentariska befogenhe-terna utan även kan bidra till en jämnare fördelning av de nationella parlamentens deltagande inom ramen för den politiska dialogen. Utskottet framhöll också vikten av att kommissionen med konsekvens och noggrannhet anger vilken rättslig grund förslagen till rättsakter vilar på för att möjliggöra för de nationella parlamenten att följa tillämpningen av artikel 3. En extensiv tillämpning av artikeln kan enligt utskottet få till följd att de na-tionella parlamentens rätt till invändning förlorar i betydelse, vilket i längden skulle försämra den demokratiska beslutsprocessen i EU. Utskottet föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. biföll utskottets förslag till beslut. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning (KU10) I betänkandet finns en redogörelse för regeringsskiftet efter valet . Redogörelsen gav inte anledning till något uttalande av utskottet. I avsnittet Regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation redovisades uppgifter om statsrådsförordnanden och förordnanden enligt 7 kap. 5 § regeringsformen samt om antalet tjänstgörande i . Utskottet hade inga kommentarer med anledning av granskningen. Under granskningen hade vissa regeringsprotokoll gåtts igenom, bland dem underprotokollen från och . En av frågorna som utskottet uppmärksammade var författningsutgivningen. Utskottet vidhöll sina tidigare uttalanden om att tiden mellan det att en författning kommer ut från trycket och den träder i kraft borde vara minst och endast i speciella undantagsfall . Den aktuella granskningen visade att det kan finnas speciella undantagsfall där än kan accepteras, men det krävs mycket goda skäl för att en så ska kunna godtas. Utskottet kommer att fortsätta att följa författningsutgivningen. Frågan kan aktualiseras inom ramen för granskningen av regeringsprotokollen och uppmärksammas i andra granskningar. lade utskottets anmälan till handlingarna. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse (KU11) I betänkandet behandlade utskottet redogörelse /15:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden –. Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslog utskottet att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om att låta utreda frågan om möjliga åtgärder för att, med bibehållen respekt för offentlighetsprincipen, möta de utmaningar som kan uppstå vid mycket frekventa och omfattande framställningar att få ta del av allmänna handlingar. Utskottet lade utskottets anmälan till handlingarna. Statens stöd till dagspressen (KU12) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88). Regeringen gjorde bedömningen att vissa av bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524) som reglerar driftsstödet till dagstidningar borde ändras så att regelverket anpassas till de förändrade tekniska och ekonomiska förutsättningar som dagspressen står inför. Regeringen föreslog att alla läsarintäkter ska behandlas likvärdigt vid beräkningen av driftsstödet till dagstidningar. Vidare föreslogs att villkoret om andelen abonnerad upplaga och den s.k. editionsregeln skulle ändras och att möjligheten till begränsat driftsstöd när en tidnings täckningsgrad överstiger den tillåtna skulle utökas. Regeringen föreslog även att möjligheten till begränsat driftsstöd för tidningar som delvis är skrivna på finska skulle utökas. Därutöver avsåg regeringen att återkomma med förslag om stödet till storstadstidningar och stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar. Slutligen föreslog regeringen att skulle avvecklas. Enligt regeringen borde nämndens uppgifter inordnas inom Myndigheten för radio och tv, och inom denna myndighet borde en inrättas som ett särskilt beslutsorgan. Organisationsförändringen borde enligt regeringen vara genomförd . Föreslagna ändringar borde enligt regeringen träda i kraft respektive . Regeringen bedömde att det kommer att finnas ett fortsatt behov av statligt presstöd med de förändringar som föreslagits. Två följdmotioner (M, C, FP, KD respektive SD) väcktes i ärendet. yttrade sig över propositionen och en motion i vissa delar. tillstyrkte regeringens förslag. Därutöver föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta. Därmed tillstyrktes ett motionsyrkande. Vidare föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. Därmed tillstyrktes ett motionsyrkande delvis. Utskottet föreslog också att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om att presstödsförordningens giltighetstid borde förlängas t.o.m. under förutsättning att förlängningen godkänns av Europeiska kommissionen. Därmed tillstyrktes ett motionsyrkande delvis. Dessutom föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om att fyra huvudförslag om samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar och ett nytt omställningsstöd, med beaktande av de olika tidsperspektiv som måste anläggas för förslagens genomförande, borde ses som delar av en sammanhållen presstödspolitik och hanteras samordnat. Därmed tillstyrktes ett motionsyrkande delvis. Slutligen föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. Därmed tillstyrktes två motionsyrkanden delvis. Övriga motionsförslag som behandlades i betänkandet avstyrktes. I betänkandet fanns tre reservationer (SD) och ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Verksamhetsredogörelser för nämnder (KU13) I betänkandet behandlade utskottet redogörelse /15:VPN1 Verksamhetsredogörelse Valprövningsnämnden , redogörelse /15:ÖN1 Verksamhetsredogörelse överklagandenämnd , redogörelse /15:SN1 Verksamhetsredogörelse Statsrådsarvodesnämnden , redogörelse /15:RAR1 Verksamhetsredogörelse arvodesnämnd 2014, redogörelse /15:NL1 Verksamhetsredogörelse Nämnden för lön till ombudsmän och riksrevisorerna 2014, redogörelse /15:PN1 Verksamhetsredogörelse Partibidragsnämnden och redogörelse /15:RAN1 Verksamhetsredogörelse ansvarsnämnd 2014. Det väcktes en följdmotion (SD) i ärendet. Utskottet föreslog att skulle lägga redogörelserna till handlingarna och avslå motionen. I betänkandet fanns en reservation (SD). biföll utskottets förslag till beslut. (KU14 användes inte) Offentlighet, sekretess och integritet (KU15) I betänkandet behandlade utskottet 27 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 om offentlighet, sekretess och integritet. Yrkandena gällde bl.a. krav på analyser av förslags konsekvenser för den personliga integriteten, hinder mot handel med personuppgifter, missbruk av offentlighetsprincipen, förändrade sekretessbestämmelser för drogförebyggande arbete, forskares tillgång till sekretessbelagda uppgifter och tystnadsplikten för tolkar. Utskottet föreslog att skulle tillkännage för regeringen att det är viktigt att ett pågående utredningsarbete fullföljs med inriktningen att det straffrättsliga skyddet mot spridning av integritetskänsligt material utanför det grundlagsskyddade området ska stärkas. Utskottet avstyrkte övriga motionsyrkanden. I betänkandet fanns sex reservationer (M, SD, C, V, FP, KD) och två särskilda yttranden (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Minoritetsfrågor (KU16) I betänkandet behandlade utskottet 19 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 om de nationella minoriteterna.