uprotokoll · H2A1MJU39p · 2015-06-11 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2014/15:39 08.00 – 10.00 (ajournering 09.40 – 09.45) Miljöråd Utskottet beslutade enligt RO 7:12 att överlägga med klimat- och miljöminister , Miljö- och , om följande punkter på rådsdagordningen: Rådets dagordningspunkt 3. Förslag till direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och ändring av direktiv /35/EG (Takdirektivet) Underlaget utgjordes av redovisad ståndpunkt i - kommenterad dagordning, inkommen Förslag till svensk ståndpunkt: Orienteringsdebatten kommer föras mot bakgrund av två frågor som delats bland medlemsstaterna. Med utgångspunkt från rådet debatt där länderna gav sitt stöd till den strategiska ansatsen i förslaget att stegvis gå vidare för att nå 2030 målen, vilka ser ni som de största svårigheterna i att nå 2030 målen? Vilka ytterligare element krävs och är lämpliga att diskutera, om några, för att nå det övergripande målet till 2030 att halvera antalet de förtida dödsfallen i EU som orsakas av luftföroreningar? Regeringen anser att den målsättning som kommissionen redovisat om att halvera antalet förtida dödsfall till 2030 bör utgöra en central utgångspunkt för regeringens agerande i förhandlingarna. I syfte att möjliggöra denna målsättning avser regeringen att verka för att förhandlingarna om ett reviderat takdirektiv kan slutföras och direktivet därmed ska kunna träda i kraft. Regeringens målsättning är att det slutliga direktivet åtminstone omfattar en så pass hög ambitionsnivå som motsvarar de föreslagna taknivåerna för utsläpp av vissa luftförorenande ämnen. Regeringen anser att de föreslagna målen ska vara fortsatt bindande. ligger långt fram i tiden vilket innebär en möjlighet för medlemsstaterna att påverka utvecklingen åt rätt håll så att hänsyn tas till luftföroreningssituationen och att luftvårdsaspekten tas in i de beslut och investeringar som görs. Den långa tidshorisonten ger medlemsstaterna även en möjlighet att gå vidare med nya initiativ för att minska exponeringen av luftföroreningar för dem som är mest utsatta. Här finns enligt regeringen stora synergier att hämta med andra politikområden, såsom klimat-, energi- och transportområdet. EU behöver enligt regeringen ett reviderat takdirektiv med en gemensam och tillräckligt hög ambitionsnivå med bindande mål i syfte att skydda människors hälsa och miljön. - rådspromemoria, inkommen Förslag till svensk ståndpunkt: Orienteringsdebatten kommer föras mot bakgrund av två frågor som delats bland medlemsstaterna. Med utgångspunkt från rådet debatt där länderna gav sitt stöd till den strategiska ansatsen i förslaget att stegvis gå vidare för att nå 2030 målen, vilka ser ni som de största svårigheterna i att nå 2030 målen? Vilka ytterligare element krävs och är lämpliga att diskutera, om några, för att nå det övergripande målet till 2030 att halvera antalet de förtida dödsfallen i EU som orsakas av luftföroreningar? Regeringen anser att den målsättning som kommissionen redovisat om att halvera antalet förtida dödsfall till 2030 bör utgöra en central utgångspunkt för regeringens agerande i förhandlingarna. I syfte att möjliggöra denna målsättning, avser regeringen att verka för att förhandlingarna om ett reviderat takdirektiv kan slutföras och att direktivet därmed ska kunna träda ikraft. Regeringens målsättning är att det slutliga direktivet åtminstone omfattar en så pass hög ambitionsnivå som motsvarar de föreslagna taknivåerna för utsläpp av vissa luftförorenande ämnen. Regeringen anser att målen som sätts ska fortsatt vara bindande. ligger långt fram i tiden vilket innebär en möjlighet för medlemsländerna att påverka utvecklingen åt rätt håll så att hänsyn tas till luftföroreningssituationen och att luftvårdsaspekten tas in i de beslut och investeringar som görs. Den långa tidshorisonten ger medlemsstaterna även en möjlighet att gå vidare med nya initiativ för att minska exponeringen av luftföroreningar för dem som är mest utsatta. Här finns enligt regeringen stora synergier att hämta med andra politikområden, såsom klimat-, energi- och transportområdet. EU behöver enligt regeringen ett reviderat takdirektiv med en gemensam och tillräckligt hög ambitionsnivå med bindande mål i syfte att skydda människors hälsa och miljön. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening: Jag ansluter mig till tidigare avvikande mening från S, MP, V gällande takdirektivet. I den avvikande meningen kräver vi att ska driva bindande åtaganden. Det driver den numera, vilket vi välkomnar. I övrigt ansluter vi oss till den tidigare avvikande meningen, Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Rådets dagordningspunkt 5. Vägen mot (, – ) a) Kommissionens meddelande: Parisprotokollet – en plan för att möta de globala klimatförändringarna efter 2020 b) Förhandlingsläget i om klimatförändringar (UNFCCC) Underlaget utgjordes av redovisad ståndpunkt i - kommenterad dagordning, inkommen Förslag till svensk ståndpunkt. Regeringens övergripande ståndpunkt är att förhandlingarna bör resultera i ett globalt, rättvist och rättsligt bindande klimatavtal som bidrar till att hålla den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. Regeringen betonar också vikten av fortsatt fokus på ökad ambition såväl för tiden före som efter 2020. Hur kan det rättsliga ramverket och arkitekturen utformas, inklusive omvandlingen av INDCs till NDCs, så att universellt deltagande och högsta möjliga ambition säkerställs i ? Regeringen anser att ett brett deltagande och en hög ambition företrädelsevis säkerställs genom ett rättsligt bindande avtal, ett protokoll. Regeringen anser att en förutsättning för att bli part till 2015-överenskommelsen bör vara att en part till konventionen tar på sig ett åtagande för att begränsa utsläppen. Regeringen föredrar dubbla kriterier för avtalets ikraftträdande och anser att 2015-överenskommelsen bör träda ikraft först när tillräckligt många parter till konventionen, som står för en stor del av världens utsläpp, lämnat in sina ratifikationsinstrument. Hur ser ni att kan utformas så att det stärker ambitionsnivån ? Hur bör en översynscykel se ut för att stärka avtalets varaktighet och hålla tvågradersmålet inom räckhåll? I detta sammanhang, hur ska önskemål från andra parter om dynamik för andra element än utsläppsbegränsningar hanteras? Regeringen verkar för att avtalet ska ha en stark koppling till vetenskapen och innehålla en mekanism för att regelbundet, helst , bedöma den samlade nivån av begränsningsåtaganden samt uppmuntra och underlätta för parterna att höja sina åtaganden för utsläppsbegränsningar. Avtalet bör, enligt regeringen, binda upp parterna till att förbinda sig att alltid ha ett åtagande att begränsa sina utsläpp . Regeringen anser även att alla parter bör sträva mot femåriga åtagandeperioder efter den inledande perioden. Regeringen anser att EU bör verka för att avtalet innehåller ett långsiktigt, vetenskapligt grundat mål för utsläppsminskningar som komplement till målet att hålla den globala temperaturökningen under två grader. Klimatanpassning är en central fråga i förhandlingarna. Regeringen verkar för att frågan får större politisk vikt, exempelvis genom att ett långsiktigt, kvalitativt mål om resiliens mot klimatförändringarnas effekter inkluderas i avtalet Regeringen anser slutligen att klimatfinansiering bör vara ett centralt element i 2015-överenskommelsen och betonar vikten av att EU agerar konstruktivt. Långsiktighet, dynamik och ökad förutsägbarhet behövs för klimatfinansiering, liksom för teknikspridning och kapacitetsuppbyggnad, för att stödja genomförandet av mål för utsläppsbegränsningar och anpassning. - rådspromemoria, inkommen Regeringens övergripande ståndpunkt är att förhandlingarna bör resultera i ett globalt, rättvist och rättsligt bindande klimatavtal som bidrar till att hålla den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. Regeringen betonar också vikten av fortsatt fokus på ökad ambition såväl för tiden före som efter 2020. Hur kan det rättsliga ramverket och arkitekturen utformas, inklusive omvandlingen av INDCs till NDCs, så att universellt deltagande och högsta möjliga ambition säkerställs i ? Regeringen anser att ett brett deltagande och en hög ambition företrädelsevis säkerställs genom ett rättsligt bindande avtal, ett protokoll. Regeringen anser att en förutsättning för att bli part till 2015-överenskommelsen bör vara att en part till konventionen tar på sig ett åtagande för utsläppsbegränsningar. Regeringen föredrar dubbla kriterier för avtalets ikraftträdande och anser att 2015-överenskommelsen bör träda ikraft först när tillräckligt många parter till konventionen, som står för en stor del av världens utsläpp, lämnat in sina ratifikationsinstrument. Hur ser ni att kan utformas så att det stärker ambitionsnivån ? Hur bör en översynscykel se ut för att stärka avtalets varaktighet och hålla tvågradersmålet inom räckhåll? I detta sammanhang, hur ska önskemål från andra parter om dynamik för andra element än utsläppsbegränsningar hanteras i avtalet? Regeringen verkar för att avtalet ska ha en stark koppling till vetenskapen och innehålla en mekanism för att regelbundet, helst , bedöma den samlade nivån av åtaganden för utsläppsbegränsningar samt uppmuntra och underlätta för parterna att höja dessa. Avtalet bör, enligt regeringen, binda upp parterna till att förbinda sig att alltid ha ett åtagande att begränsa sina utsläpp . Regeringen anser även att alla parter bör sträva mot femåriga åtagandeperioder efter den inledande perioden. Regeringen anser att EU bör verka för att avtalet innehåller ett långsiktigt, vetenskapligt grundat mål för utsläppsminskningar som komplement till målet att hålla den globala temperaturökningen under två grader. Klimatanpassning är en central fråga i förhandlingarna. Regeringen verkar för att frågan får större politisk vikt, exempelvis genom att ett långsiktigt, kvalitativt mål om resiliens mot klimatförändringarnas effekter inkluderas i avtalet. Regeringen anser slutligen att klimatfinansiering bör vara ett centralt element i 2015-överenskommelsen och betonar vikten av att EU agerar konstruktivt. Långsiktighet, dynamik och ökad förutsägbarhet behövs för klimatfinansiering, liksom för teknikspridning och kapacitetsuppbyggnad, för att stödja genomförandet av mål för utsläppsbegränsningar och anpassning. Följande justering, vilken godkändes av klimat- och miljöministern, lämnades: Regeringen anser att en förutsättning för att bli part till 2015-överenskommelsen ska vara att en part till konventionen tar på sig ett åtagande för att begränsa utsläppen. M-, C-, FP- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: Det är av största vikt att utformas så att ambitionsnivån kan höjas och på ett sådant sätt att kostnadseffektiva och tillräckliga utsläppsminskningar kan nås. Därför är det viktig att avtalet innehåller flexibla mekanismer, så som t.ex. dagens CDM och JI. Flexibla mekanismer kan vara ett viktigt verktyg för att stärka ambitionsnivån . Detta bör regeringen verka för och lyfta fram i diskussionen på kommande miljöråd. Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Klimat- och miljöminister lämnade, under övriga punkter på rådsdagordningen, information inför . Denna paragraf förklarades justerad. Kommissionens förslag om översynen av beslutsprocessen för genetiskt modifierade organismer Utskottet överlade med statssekreterare , , om: KOM(2015) 176 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt om översynen av beslutsprocessen för genetiskt modifierade organismer KOM(2015) 177 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier Underlaget utgjordes av översänd promemoria (dnr 1.6.2.-2641-2014/15) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen har förståelse för att det är möjligt att godkännandeprocessen av GMO kan förbättras genom tillämpning av lagförslaget. Allmänt sett ställer sig regeringen dock frågande till förslaget och hur det ska kunna tillämpas i praktiken. M-, C-, FP- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: Det förslag kommissionen har lagt fram riskerar att leda till flertalet negativa konsekvenser. Framförallt äventyras med förslaget principerna för EU:s inre marknad då förslaget syftar till att öppna upp för enskilda medlemsländer att resa hinder mot handel och användning av produkter som redan blivit prövade och godkända på EU-nivå. Det är vidare mycket tveksamt om kommissionens förslag är förenligt med gällande WTO-regler. Mot bakgrund av detta är det anmärkningsvärt och allvarligt att regeringens förslag till svensk ståndpunkt är så svag och så vag. Regeringen måste ge besked om hur regeringen ställer sig till förslaget och hur regeringen ämnar agera. Vår uppfattning är att regeringen ska motsätta sig förslaget och verka för att kommissionen drar det tillbaka. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: anser att de gemensamma reglerna på EU:s inre marknad ska kunna tillåta nationella restriktioner vid import av till exempel livsmedel eller andra varor. Vi anser att intentionerna i förslaget är goda, och vi stödjer därför i princip förslag. Dock behöver fortfarande ett antal frågetecken rätas ut kring förfarandet och tillämpningen. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening: borde välkomna förslagen som möjliggör för medlemsländerna att själva begränsa och förbjuda GMO. Det här borde ses som ett viktigt demokratiskt steg framåt. borde dock verka för att medlemslängerna ges full frihet att säga nej till GMO oavsett EFSA:s bedömning, EU:s inre marknadsregler eller WTO. Demokratin - rätten att motsätta sig GMO – måste vara överordnad. Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet beslutade enligt RO 7:12 att överlägga med statssekreterare , , om följande punkt på rådsdagordningen: Rådets dagordningspunkt 4. Förslag till och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, om ändring av och rådets förordning (EU) nr XXX/XXX [förordningen om offentlig kontroll] och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (första behandlingen) Underlaget utgjordes av redovisad ståndpunkt i - kommenterad dagordning, inkommen Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen har höga ambitioner för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen. Regeringen arbetar aktivt för att de regler som förhandlas ska gynna den ekologiska produktionen och marknaden, och bidra till en fortsatt positiv utveckling för sektorn. Regeringen kommer fortsatt verka för att behålla undantagen i gällande lagstiftning för ekologisk produktion, som exempelsvis möjligheten att använda konventionellt utsäde och möjlighet till avhorning. Regeringen kommer även att verka för att importreglerna inte ska missgynna eller försvåra handeln med tredje land. Regeringen verkar för att gränsvärden inte införs eftersom detta skulle innebära en belastning för sektorn. Regeringen avser vidare att verka för en riskbaserad kontroll och att de krav som ställs på detaljhandelsledet skall vara proportionerliga. Följande förtydligande till den svenska ståndpunkten, vilken godkändes av statssekreteraren, lämnades: Om inte får gehör för sina prioriteringar bör den allmänna inriktningen inte stödjas och kommissionen uppmanas dra tillbaka förslaget. Ordförande konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Statssekreterare lämnade, under övriga punkter på rådsdagordningen, information inför Jordbruks- och fiskerådet . Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet justerade protokollen 2014/15: 37 och 38. Inkomna EU-dokument m.m. anmäldes och lades till handlingarna. Inkomna skrivelser En inkommen skrivelse anmäldes och lades till handlingarna. Kanslichefen anmälde att ordförande (S), på förfrågan från talmannen, deltar i en konferens på temat klimat och innovation i . Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 2 – 8 (S), ordf. (C), vice ordf x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande Bilaga 2 till protokoll 2014/15:39 Till MJU inkomna EU-dokument m.m. 2015 KOM(2015) 229 Rapport från kommissionen till och rådet i enlighet med artikel 16 i och rådets förordning (EG) nr 648/2004 av om tvätt- och rengöringsmedel, om användningen av fosfater KOM(2015) 239 Meddelande från kommissionen till och rådet Samråd om fiskemöjligheterna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken KOM(2015) 280 Förslag till rådets beslut om fastställande av Europeiska unionens ståndpunkt vad gäller vissa resolutioner som kommer att bli föremål för omröstning inom Internationella vinorganisationen (OIV) K(2015) 3234 Kommissionens beslut av den 20.5.2015 om referensdokument för bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för detaljhandelssektorn enligtförordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) K(2015) 3304 Kommissionens genomförandebeslut av den 22.5.2015 om ändring av bilaga F till rådets direktiv /432/EEG vad gäller formatet på förlagorna till hälsointyg för handel inom unionen med nötkreatur och svin K(2015) 3373 Kommissionens genomförandebeslut av den 22.5.2015 om ändring av genomförandebeslut /709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater K(2015) 3485 Kommissionens genomförandebeslut av den 26.5.2015 om godkännande av landsbygdsprogram för stöd från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling K(2015) 3546 Kommissionens genomförandebeslut av den XXX om månatliga utbetalningar från EGFJ för utgifter som verkställts av utbetalningsställen i medlemsstaterna K(2015) 3591 Kommissionens genomförandebeslut av den 28.5.2015 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalande organ beträffande utgifter som finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) för K(2015) 3593 Kommissionens genomförandebeslut av den 28.5.2015 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalande organ beträffandeutgifter som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) för K(2015) 3706 Kommissionens delegerade förordning (EU) …/… av den 4.6.2015om ändring av delegerad förordning (EU) nr 807/2014 vad gäller övergångsbestämmelser för landsbygdsprogrammen för perioden –2013 Dokument antagna av Europa-parlamentet Rapport från informellt jordbruksministermöte i Möjligheter att begränsa eller förbjuda användning av godkända GMO som foder och livsmedel i det egna landet Proposal for a Directive of Parliament and of reduction of national emissions of certain atmospheric pollutants and amending Directive 2003/35/EC - Comments from delegations (BE, DK, DE, NL) Förslag till och rådets direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och om ändring av direktiv /35/EG – Riktlinjedebatt Proposal for a Directive of Parliament and of limitation of emissions of certain pollutants into the air from medium combution plants - Preparation for the informal trilogue Proposal for a Directive of Parliament and of limitation of emissions of certain pollutants into the air from medium combustion plants - Preparation for the informal trilogue Proposal for a Directive of Parliament and of limitation of emissions of certain pollutants into the air from medium combustion plants - Preparation for the informal trilogue Proposal for a Directive of Parliament and of reduction of national emissions of certain atmospheric pollutants and amending Directive 2003/35/EC - Policy debate