uprotokoll · H3A1NU6p · 2015-11-17 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2015/16:6 2015–11–17 Utskottet justerade protokoll 2015/16:5. Utskottet överlade med statssekreterare om regeringens förslag till ståndpunkt vid möte i rådet för transport, telekommunikation och energi om dels förslag till förordning om energieffektiviseringsmärkning, dels kommissionens meddelande om inledning av ett offentligt samråd för energimarknaderna och kommissionens meddelande om en ny giv för energikonsumenterna, samt dels om styrningen av energiunionen (se bilaga 2). Vid besöket närvarade även ämnessakkunnige och departementssekreterarna , Miljö- och . a) förslag till förordning om energieffektiviseringsmärkning Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. b) kommissionens meddelande om inledning av ett offentligt samråd för energimarknaderna och kommissionens meddelande om en ny giv för energikonsumenterna Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. M-ledamöterna, anmälde följande avvikande mening: Vi anser att det efter den sista meningen i det första stycket i den svenska ståndpunkten i promemorian bör tilläggas: Regeringen kommer också framföra synpunkter till kommissionen på att flaskhalsar i överföringskapacitet i elsystemet bör återspeglas i prissignaler och marknadsstrukturen i samtliga EU-länder. SD-ledamöterna anmälde när det gäller kommissionens meddelande om inledning av ett offentligt samråd för energimarknaderna och kommissionens meddelande om en ny giv för energikonsumenterna (§ 2b) samt styrningen energiunionen (§ 2c) följande avvikande mening: ser positivt på samarbete länder emellan gällande energi och klimatfrågor. Vi ser dock ett flertal otydligheter och brister på realistiska åtaganden gällande en gemensam europeisk energiunion. Vi vill särskilt lyfta upp betydelsen och vikten av globalt minskat koldioxidläckage och europeisk konkurrenskraft i framtida förhandlingar. Dessutom vill vi se en kostnadsanalys gällande investeringar i infrastruktur, förnybar energi och subventioner samt fördelning av europeiska fondmedel. anser att dessa frågeställningar är av största vikt då den svenska energimodellen, som till dagens datum har legat till grund för tillförlitlig och konkurrenskraftig elproduktion med låga utsläpp av koldioxid, ska styras mot den europeiska energivisionen. Vi ser detta som problematiskt då den europeiska energisituationen resulterat i ökade kostnader, enorma investeringsbehov samt ofinansierade framtida satsningar och en oklarhet kring vilka som ska bekosta detta i slutänden. Dessutom ser vi en ökad användning av fossila bränslen och därtill hörande ökade utsläpp av klimatgaser, samt undanträngningseffekter av koldioxidfri elproduktion. anser att försörjningstryggheten är av största vikt och att det i första hand ligger i nationernas intresse att säkra sin egen elproduktion och diversifiering. Vi inser också betydelsen av att minska importen av energi ifrån politiskt instabila stater. Försörjningstrygghet handlar också om att göra realistiska prioriteringar gällande de olika energislagen. Vi ser det som orealistiskt att avveckla kärnkraften och vilja avstå ifrån fossila energislag och ersätta detta med förnybara, intermittenta energislag. anser att utmaningarna ligger i att säkerställa nationell och europeisk energitillgång samt långsiktig miljöutveckling och försörjningstrygghet gemensamt med trygg finansiering och global konkurrens. Alltför stora och dyra investeringar i europeisk infrastruktur för decentraliserad produktion, grön teknik för att säkerställa klimatmål genom fluktuerande förnybar energi och i vissa fall avvecklad kärnkraft, ser vi som en ekonomisk orimlighet. Vi anser att vissa subventioner gällande bl.a. vindkraft bör avskaffas. Att lägga för stora kostnader på europeiska företag kommer att hämma den ekonomiska tillväxten och därmed innebära minskade resurser till forskning och utveckling. Vi menar att det bör ligga en balans i ekonomin och miljösatsningarna. ser däremot positivt på ökat fokus gällande slutkunder. Våra viktigaste prioriteringar är därför i första hand ett minskat koldioxidläckage och en stärkt europeisk konkurrenskraft. Vi anser därför att diskussionen inom EU om en energiunion går åt fel håll. Vi vill värna mellanstatlighet och varje lands rätt att själv utforma sin energipolitik. Vi anser att bör stå upp för denna grundsyn i varje förhandling inom EU. c) styrningen av energiunionen Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. SD-ledamöterna anmälde avvikande mening enligt vad som anförts under § 2b ovan. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet överlade med statssekreterare om regeringens förslag till ståndpunkt vid möte i rådet för utrikes frågor (handel) om dels rådets slutsatser om handel, dels förberedelser inför tionde ministerkonferens, dels förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar mellan och , dels förhandlingar mellan EU och , samt dels om förhandlingar mellan och (, Asean) (se bilaga 3). Vid besöket närvarade även ämnesrådet , , ministerrådet , kanslirådet , departementsrådet samt departementssekreterarna , . a) rådets slutsatser om handel Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. b) förberedelser inför tionde ministerkonferens Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. c) förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar mellan och Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. M-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: Det är viktigt att såväl enskilda stater som investerande företag ska känna trygghet i relationen med varandra. En väl fungerande mekanism för att lösa tvister är därför av ömsesidigt intresse och nytta för att investeringar över nationsgränserna ska fungera. Framför allt är denna trygghet viktig för små och medelstora företags möjligheter att söka sig ut på en internationell marknad. Den tvistlösningsmekanism, ISDS, som gäller fungerar väl och kan ytterligare förfinas. Denna modell har inte ifrågasatts av någondera av parterna innan förhandlingarna om TTIP inleddes. Inte heller finns det några synliggjorda exempel på fall där skiljedomstolarna lämnats för stort tolkningsutrymme eller där staters rätt att reglera undergrävts. Överklagandemekanismen riskerar att såväl fördröja som försvaga hanteringen för parterna. Att inrätta en ny domstol för att driva ett fåtal ärenden framstår som byråkratisk överkurs som modellen att utse fasta domare i realiteten innebär en kompetensförsvagning jämfört med nuvarande ordning med ombud i skiljeförfarandet. Dessutom kommer den fasta lista på domare som EU och föreslås komma överens om att riskera en politisering av valet av domare vilket vore högst olyckligt. Ett nytt komplicerat och politiserat system med en påklistrad tidsram i kombination med en begränsad ram av domare, riskerar att bli såväl dyrare som nå sämre kvalitet då kombinationen av kompetenser begränsas. Konsekvenserna av en försvagad hantering av tvistelösningar blir ökade kostnader och förlorade intäkter i form av uteblivna investeringar. Med anledning av ovanstående anmäler vi därför avvikande mening avseende regeringens förslag till svensk ståndpunkt om tvistlösningsmekanismen i förhandlingarna om TTIP mellan och . SD-ledamöterna anmälde följande avvikande mening: inser betydelsen av att skapa globala handelsavtal i sin helhet, men vi vill även belysa vikten av dess innehåll och hur detta påverkar den svenska marknaden. Vi är generellt positiva till ett handelsavtal mellan och – det s.k. TTIP – och vi tror att detta kommer att stärka den svenska industrin genom borttagandet av både tarrifära samt befintliga icke-tariffära handelshinder men även genom att förebygga tillkomsten av nya handelshinder. ser positivt på uttalade indikationer om transparens, deltagande och ansvarstagande och vår förhoppning är att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga handelsmekanismer i avtal. Avtalet innehåller dock väldigt många faktorer och komplexiteten är påtaglig när det gäller bl.a. det tekniska och de icke-tarrifära regelhindren, jämfört med borttagande av t.ex. ekonomiska tullar. anser att det i första hand är av vikt att se över de områden som har störst möjlighet till regelsamarbete, snarare än att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom behövs en förståelse av att vissa regelverk är svåra att samköra p.g.a. olika myndighetsstrukturer samt olika produktregelverk. En gemensam minsta nämnare är för oss att de olika sektorerna ska generera avkastning, ökad marknadsintegration men också i viss mån skydd av nationella intressen samt att handelsrelationer med tredjeland inte får försämras. Gällande utfallet i de olika sektorerna vill vi poängtera att redan framtagna prognoser är just generella uppskattningar. Rapporter som visar vilka sektorer eller olika regioner som gynnas av handelsavtalet är osäkra. Även om vår generella uppfattning av avtalet i sin helhet är positiv gällande industrins exportmöjligheter så vill vi dock flagga för att så eventuellt inte är fallet för vissa klausuler i avtalet. När det gäller tvistlösningsklausulen (ISDS) anser att det är av största vikt att beakta hur denna kommer att utformas i det slutgiltiga avtalet. En tvistlösningsklausul av ren Naftamodell är något som inte kan ställa sig bakom. Vi vill vidare se att det blir fråga om en lista där de delar som ska vara föremål för ett handelsavtal tas upp och inte som en lista där endast de delar som inte kommer att vara föremål för avtalet tas upp. Sammanfattningsvis välkomnar vi ett frihandelsavtal med , men anser att ett sådant avtal inte får utmynna i en situation där företag generellt ska kunna stämma stater med stöd av avtalet, där den svenska modellen skadas eller där avtalet i övrigt leder till en underminering av den svenska autonomin. V-ledamoten anmälde följande avvikande mening: bör inte ställa sig bakom kommissionens nya förslag till tvistlösningsmekanism. Förslaget innebär fortfarande att storföretag kan stämma stater utanför nationella rättssystem. Det riskerar att kunna fungera hämmande för framtida progressiv lagstiftning till skydd för människor och miljö. Eventuella stämningar kan i stället hanteras inom ramen för befintliga nationella lagstiftningar och domstolsprocesser då både och EU är fungerande rättsstater. Kommissionens nya förslag försöker möta den mycket kraftiga kritik som tidigare riktas mot tvistlösningsmekanismen (ISDS) bland annat genom att fler människor än någonsin har hört av sig till med kritik. Tyvärr löser inte kommissionens nya förslag grundproblemet att medborgare inte vill se en överstatlig rättsprocessnivå för storföretag gentemot stater. Vidare är de utrikespolitiska argumenten för TTIP mycket farliga, i de vad borgerliga debattörer kallat TTIP för ett ”ekonomiskt NATO”. Handel är positivt och skapar viktiga relationer mellan länder som gör att det ömsesidiga beroendet ökar. Men att i samma andetag indirekt peka ut vilka länder som man vill ha mindre handelsrelationer med leder till ökad regional instabilitet och det är fel väg för och EU att gå. Regeringen ståndpunkt borde därför vara att lösa de handelshinder som är möjliga att lösa inom ramen för ett mindre ambitiöst handelsavtal mellan och . Men med den inriktning som är på förhandlingarna om TTIP, bör regeringen verka för att EU lämnar TTIP-förhandlingarna. I stället bör regeringen verka för en rättvis handelspolitik som inte innebär försämringar för medborgarna i de länder som omfattas. En handelspolitik som sätter människor, djur och miljö främst och som fokuserar på ökade samhällsvinster – inte bara på vinster för storföretag. d) förhandlingar mellan EU och Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. e) förhandlingar mellan och (, Asean) Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian. Denna paragraf förklarades justerad. Resultatredovisning i budgetpropositionen 2016 Utskottet informerades om arbetet med uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom näringsutskottets beredningsområde. Utskottet informerades om inbjudan till . Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . (S), ordf. (M), vice ordf. x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande Rådets möte TT(E) energi Förslag till och rådets förordning om fastställande av en ram för energieffektiviseringsmärkning och upphävande av direktiv /30/EU Dokument: 13917/15 dokument: KOM (2015) 341 Faktapromemoria: 2014/15:FPM46 behandlad vid samråd med : Har inte behandlats tidigare i . Kommissionens förslag behandlades vid överläggning i . Kommissionen presenterade ett förslag till nytt ramverk för EU:s energimärkning. Förslaget innebär en revidering av det så kallade energimärkningsdirektivet om märkning och standardiserad information om energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser. Direktivet är ett viktigt instrument i EU:s politik för att främja energieffektivisering. Kommissionens föreslag innebär att det befintliga direktivet ersätts av en förordning för att säkerställa att märkningen följs på ett mer enhetligt sätt i unionen. De huvudsakliga ändringarna i det nya förslaget är att märkningen återgår till att vara en ”stängd” A-G skala som inte öppnar för klasser över A, men som justeras efter behov. Kommissionen föreslår också att en produktdatabas inrättas dit leverantörer har en skyldighet att rapportera in nya produkter som introduceras på marknaden. Databasen syftar i första hand till att underlätta för tillsynsmyndigheter att utföra marknadskontroll för att säkerställa att reglerna om märkning följs. Frågan har behandlats i rådets energiarbetsgrupp med avsikt att nå en allmän riktlinje i rådet inför förhandlingar med . Rådets utkast till allmän riktlinje skiljer sig på ett antal punkter i jämförelse med kommissionens ursprungliga förslag. Rådets förslag innebär att enskilda produktförordningar ska tas fram genom s.k. genomförandeakter istället för delegerade akter för att öka medlemsstaternas möjligheter att bidra i arbetet med att ta fram nya produktkrav. Därtill finns det i rådets position en rad tydliggöranden kring produktdatabasens utformning, omhändertagande av företagskänslig information samt ansvar för leverantörer och återförsäljare. Den stora frågan i rådet har varit vilka principer som ska gälla för att en eventuell justering av en märkning ska påbörjas. I diskussionen har det handlat om att utveckla skrivningar som balanserar både behovet av att justera en märkning när en stor del av produkterna på marknaden når kraven i de övre klasserna och behovet av att undvika att en justering av en märkning behöver ske alltför ofta. Den slutliga kompromissen blev att en märkning ska justeras ska påbörjas om antingen av produkterna på marknaden uppfyller kraven i högsta klassen eller om det med en märkning bedöms finnas andra skäl till att justera skalan för märkningen. Förslag till svensk ståndpunkt har fått gehör för många av de synpunkter som framförts i förhandlingen. Särskilt viktigt har varit att märkningen - för att öka tydlighet för konsumenten - återgår till att vara en A-G-skala, att det tydligt framgår hur och när en justering av märkningen ska göras samt att produktdatabasen utformas på ett ändamålsenligt vis. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom ordförandeskapets förslag, även om regeringen gärna hade sett en mer skyndsam justering av befintliga märkningar än vad som anges i förslaget till allmän riktlinje för rådet. Meddelande från kommissionen om inledning av ett offentligt samråd om en ny marknadsmodell för energimarknaderna och meddelande från kommissionen om en ny giv för energikonsumenterna Dokument: 13820/15 dokument: KOM(2015) 339, KOM(2015) 340 Faktapromemoria: 2014/15:FPM45 Samråd om ny energimarknadsmodell och meddelande om konsumenter på energimarknaderna behandlad vid samråd med : Har inte behandlats tidigare i . Kommissionens meddelanden behandlades vid överläggning i . I kommissionens meddelande om den s.k. Energiunionen (KOM (2015) 80), lyfts den inre energimarknaden upp som en av fem ömsesidigt förstärkande dimensioner inom ramen för unionen. Kommissionen anser bland annat att det behövs ökad överföringskapacitet för el och gas inom EU men också ett uppgraderat regelverk på den inre marknaden för att underlätta den pågående energiomställningen inom EU. Dessutom menar kommissionen att konsumenternas ställning på energimarknaderna behöver stärkas. Kommissionen aviserar därför att ny lagstiftning på området kommer att presenteras . Som ett led i detta arbete, och som en del av sitt s.k. sommarpaket, presenterade kommissionen två meddelanden. Dels ett meddelande om en ny energimarknadsdesign (KOM (2015) 340) som inkluderar ett offentligt samråd, dels ett meddelande om slutkundsmarknader (KOM (2015) 339). Det offentliga samrådet ligger till grund för kommissionens förberedelser inför den nya lagstiftningen. Beroende på resultatet av bland annat det offentliga samrådet kan den nya lagstiftningen komma att omfatta en revidering av följande rättsakter: elförsörjningsdirektivet (2005/89/EG), elförordningen (714/2009), elmarknadsdirektivet (2009/72/EU), byråförordningen (713/2009) och infrastrukturförordningen (347/2013). Dessutom kommer arbetet att påverka utformningen av ett antal nätkoder. Baserat på frågor från ordförandeskapet kommer diskussionen i att koncentreras till två områden. Det första handlar om distributionsnätsoperatörernas framtida roll på elmarknaden och det andra om konsumenternas möjligheter att kontrollera sina kostnader. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att betonar vikten av en väl fungerande inre energimarknad och anser att nya lagförslag ska stödja övergången till mer effektiva, flexibla och dynamiska marknader till nytta för konsumenten och som kan integrera en högre andel förnybar energi. Regeringen menar att på väl fungerande marknader minskar också behovet av att införa kapacitetsmekanismer. När det gäller distributionsnätsoperatörerna anser regeringen generellt att dessa inte bör utföra sådana uppgifter som kan utföras av aktörer på den konkurrensutsatta marknaden. Regeringen föreslår att välkomnar kommissionens fokus på konsumenterna och anser att de ska ges förutsättningar att spela en aktiv roll på elmarknaden på basis av prissignaler och information. Utfasning av reglerade priser och ett kostnadseffektivt införande av smarta mätare är därmed viktiga parametrar. pågår implementering av det tredje inremarknadspaketet genom riktlinjer och nätkoder. Regeringen anser att den förväntade effekten av detta arbete måste tas med vid övervägande om ny lagstiftning. a) Utkast till rådets slutsatser Dokument: 13818/15 + COR 1 dokument: Slutsatserna baserar sig inte på ett formellt förslag från kommissionen. Faktapromemoria: Ingen. behandlad vid samråd med : Har ej behandlats vid samråd med . Frågan behandlades vid överläggning med . b) Tillståndet i energiunionen - Information från kommissionen Dokument: Ännu ej tillgängligt. behandlad vid samråd med : Har ej behandlats vid samråd med . presenterade kommissionen ett meddelande med ett förslag till ramstrategi för en Energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (Faktapromemoria 2014/15:FPM23). Energiunionen ska ses som ett arbetsprogram för kommissionens mandatperiod. Utkast till rådets slutsatser Det luxemburgska ordförandeskapet har prioriterat frågan om styrningssystemet för Energiunionen högt och har arbetat för att (energi) ska anta slutsatser. Det finns inget formellt underlag i form av ett meddelande från kommissionen som underlag för slutsatserna. Utkastet till slutsatser om styrsystemet för Energiunionen som det luxemburgska ordförandeskapet har förhandlat fram redogör för principerna för styrsystemet, dess viktigaste komponenter och för nästa steg i genomförandet av Energiunionen. De viktigaste komponenterna i styrningen för Energiunionen pekas ut i slutsatserna: Nationella klimat- och energiplaner, en konstruktiv dialog mellan medlemsstaterna och kommissionen samt övervakning och utvärdering av uppfyllelsen av Energiunionens målsättningar baserat på ett antal indikatorer. (Se vidare råds-PM) presenterar kommissionen den första återkommande lägesrapporten för Energiunionen, ”the State of the Energy Union”. Kommissionens har aviserat att lägesrapporten kommer att utvärdera de framsteg som gjorts mot Energiunionens målsättningar liksom eventuella hinder för genomförande. Den väntas dock inte innehålla konkreta förslag. Till rapporten ska också ett antal arbetsdokument biläggas: bland annat en vägledning till medlemsstaterna om utformningen av nationella energi- och klimatplaner, en lista på nyckelindikatorer för uppföljning av Energiunionen samt - baserat på dessa - faktablad om varje medlemsstat. Kommissionens presentation av lägesrapporten vid TTE kan förväntas följas av en diskussion. Förslag till svensk ståndpunkt Utkast till rådets slutsatser Regeringen föreslår att ställer sig bakom slutsatserna om styrsystemet för Energiunionen inklusive 2030-målen. Regeringen bedömer att har fått bra genomslag för sina ståndpunkter i förhandlingarna. I utkastet till slutsatser finns hänvisningar till uppfyllelse av såväl klimat- och energimålen till 2030 som 2050. Vidare aviseras lagstiftning för minskade klimatutsläpp, energieffektivisering och förnybar energi för att stödja 2030-målen. Regeringen anser också att det är positivt att medlemsstaterna ska rapportera in sin politik och sina målsättningar för klimat och energi varpå kommissionen ska utvärdera huruvida Energiunionens målsättningar nås. Som en följd av en sådan utvärdering kan ytterligare åtgärder vidtas. har också fått genomslag för skrivningar om att den inre energimarknadens funktion ska stärkas i implementeringen av Energiunionen. Regeringen hade önskat ännu tydligare slutsatser i fråga om genomförandet av 2030-målen, men ser slutsatserna som ett första viktigt steg och ser fram emot att detaljerna utarbetas i ett senare skede. Regeringen föreslår att välkomnar den första lägesrapporten för Energiunionen. Regeringen anser att det skickar viktiga signaler inför klimattoppmötet i att EU gör framsteg och menar allvar med genomförandet av uppsatta mål som leder till minskade utsläpp av klimatgaser. Vid en eventuell diskussion kan regeringen framföra att det är viktigt att EU tar nästa steg för att genomföra Energiunionens samtliga dimensioner genom att behandla kommande förslag från kommissionen. Regeringen fäster särskild vikt vid lagstiftning om minskade klimatutsläpp, energieffektivisering, förnybar energi och inre marknad. 7a) Den senaste utvecklingen i fråga om yttre förbindelser på energiområdet - Information från kommissionen Dokument: Dokument ännu ej tillgängligt behandlad vid samråd med : Externa förbindelser på energiområdet har behandlats återkommande. (energi) har traditionellt en stående punkt på dagordningen där läget i olika löpande internationella energidialoger rapporteras. Syftet med de dialoger som förs är att utveckla goda relationer med EU:s energipartners för att på så sätt söka trygga EU:s framtida energiförsörjning och främja det internationella klimatarbetet. I dessa dialoger företräds EU vanligen av ordförandeskap och kommissionen, som här förväntas rapportera om avslutade och kommande internationella möten. 7 b) Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram - Information från den nederländska delegationen Dokument: Dokument ännu ej tillgängligt Det nederländska ordförandeskapet kommer att lämna information om sina prioriteringar för det kommande halvåret.