uverkber · H2A1KUverk · 2015-10-01 00:00:00 — Motionsyrkandena avsåg frågor om arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering, inrättande av ett romskt förvaltningsområde, samers rättigheter, åtgärder för att säkra efterlevnaden av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk, förvaltningsområdenas utbredning, finlandssvenskarnas och det finska minoritetsspråkets ställning och information om de nationella minoriteterna. Utskottet föreslog att skulle tillkännage för regeringen att fortsatta satsningar behövs för bekämpandet av antiziganism och för romsk inkludering, med angivande av centrala delar i arbetet. Utskottet tillstyrkte därmed sju motionsyrkanden (FP). Övriga motionsyrkanden som behandlades i betänkandet avstyrktes. I betänkandet fanns två reservationer (SD och V). biföll utskottets förslag till beslut. Indelning i utgiftsområden m.m. (KU17) I betänkandet behandlade utskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) förslagspunkterna 3–5 som gällde lagförslag om ändringar i riksdagsordningen och ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. Regeringens förslag till ändringar i riksdagsordningen innebär att ett utgiftsområde ändrar namn. Regeringens lagförslag föreslogs träda i kraft . Det väcktes inte några följdmotioner i ärendet. yttrade sig över regeringens lagförslag. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens lagförslag med ett par egna ändringar, bl.a. ett tillägg i ikraftträdandebestämmelsen. Vidare föreslog utskottet att skulle godkänna dels regeringens förslag till ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden, dels utskottets förslag till förteckning över ändamål och verksamheter fördelade på utgiftsområden. Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslog utskottet att skulle göra ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att låta utreda och lämna förslag på dels en lag om registrering av gåvor till riksdagsledamöter, dels en ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen med innebörden att även vissa skulder ska registreras i det s.k. ekonomiska registret. biföll utskottets förslag till beslut. Kommunala och regionala frågor (KU18) I betänkandet behandlade utskottet 31 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 om den kommunala revisionen, representation i nämnder, utskott och styrelser, direktvalda kommunstyrelser, kommunala folkomröstningar m.m., förtroendevaldas villkor och roll, titeln borgmästare, kommunala bolagsstyrelsers tillträde, kommuners möjligheter att underlätta för företag, kommuners deltagande i fristadssystemet, lokalt brottsförebyggande arbete, en standard i välfärdssystemet, kommunindelning, regionalisering samt återbäring av kommunal- och landstingsskatt. Utskottet föreslog att delvis skulle bifalla en motion om kommuners deltagande i fristadssystemet. Utskottet framhöll yttrandefrihetens stora vikt och ansåg att yttrandefrihetsfrågor borde ägnas stor uppmärksamhet. Vidare ansåg utskottet att det var angeläget att kunde bidra med fristäder åt förföljda författare och konstnärer. När det finns en lagakraftägande dom i ett då pågående mål om laglighetsprövning borde regeringen analysera om det finns behov av en översyn av regelverket. Med hänsyn till frågans betydelse föreslog utskottet att skulle tillkännage detta för regeringen. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motioner. I betänkandet fanns tre reservationer (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Kommittéberättelse 2015 (KU19) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2014/15:103 Kommittéberättelse 2015 och tre motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 om lagstiftningsprocessen. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna och avslå samtliga motionsyrkanden. biföll utskottets förslag till beslut. Granskningsbetänkande (KU20) I betänkandet redovisade utskottet sin granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning med anledning av särskilda anmälningar. Granskningen redovisades under följande huvudrubriker: Vissa frågor om regeringens förhållande till Handläggningen av vissa regeringsärenden Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning Vissa frågor om regeringens ansvar för statliga bolag. Utskottet anmälde enligt 13 kap. 2 § regeringsformen resultatet av granskningen till . I betänkandet fanns två reservationer (SD). lade utskottets anmälan till handlingarna. Redogörelse för behandlingen av skrivelser (KU21) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2014/15:75) och riksdagsstyrelsens redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (redog. 2014/15:RS5). Utskottet noterade att den andel tillkännagivanden som slutbehandlas i årets skrivelse har minskat jämfört med föregående år. konstaterade utskottet att utvecklingen av den genomsnittliga tiden för slutbehandling av tillkännagivanden har varit positiv och att den i årets skrivelse är den lägsta . Mot bakgrund bl.a. av påpekanden från skatte-, försvars-, trafik- och näringsutskotten och iakttagelser på utskottets eget område konstaterade att vissa beredningsåtgärder i några tillkännagivanden hade fördröjts eller inte synes svara fullständigt mot tillkännagivandenas innehåll. Vidare hade trafikutskottet framhållit att regeringens redogörelse i vissa fall är tämligen summarisk. delade de övriga utskottens bedömningar och förutsatte att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att samtliga utskotts synpunkter ska beaktas. I fråga om redogörelsens utförlighet pekade utskottet särskilt på den betydelse som regeringens redogörelse för genomförda eller planerade åtgärder har för att ska kunna avgöra om regeringen har genomfört de beslut som har fattat. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. biföll utskottets förslag till beslut. Yttranden till andra utskott 2014/15:KU1y till finansutskottet över proposition 2014/15:1 Budgetpropositionen i den del som avser förslag till ram för utgiftsområde 1 2015–2018 och motioner. 2014/15:KU2y till justitieutskottet över proposition 2014/15:237 Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott och motioner. 2014/15:KU3y till justitieutskottet över proposition 2014/15:254 Register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang och en motion. 2014/15:KU4y till skatteutskottet över skrivelse 2014/15:8 Kontroll av postförsändelser. 2014/15:KU5y till finansutskottet över proposition 2014/15:99 Vårändringsbudget Utgiftsområde 1 . Utskottet fortsatte under att följa och behandla EU-frågor inom sitt beredningsområde. Information om aktuella EU-frågor har lämnats av företrädare för regeringen och vid följande tillfällen. informerade statssekreterare m.fl. vid utskottet om aktuella EU-frågor: bevakning av grundlagsfrågor i EU-arbetet, dataskyddsförordningen, EU:s anslutning till , öppenhetsförordningen, en förvaltningslag för EU och PNR-direktivet. informerade expeditions- och rättschef m.fl. vid utskottet om arbetet med romsk inkludering inom EU och om aktuella mediefrågor med koppling till EU:s politik och lagstiftning (AV-direktivet och presstödet). informerade statssekreterare m.fl. vid utskottet inför rådsmötet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) den 18–om framtiden för EU:s audiovisuella politik inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden – Hur direktivet om audiovisuella medietjänster fungerar i dagens geopolitiska läge. informerade statssekreterare m.fl. vid utskottet om grundlagsaspekter i ärendet om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EPPO). informerade kultur- och demokratiminister utskottet om kommissionens rapport om tillämpningen 2014 av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och årsrapporten från för grundläggande rättigheter (FRA). informerade direktör och forskare från för europapolitiska studier (Sieps) samt professor , chefs-JO och jur.dr utskottet i frågan om EU:s anslutning till om skydd för de mänskliga rättigheterna. Under har utskottet hållit följande överläggningar med regeringen. överlade utskottet med justitieminister om förslaget till en allmän uppgiftsskyddsförordning. Vid sammanträdet lämnade regeringen sitt förslag till ståndpunkt. Regeringen anser att det är angeläget att säkerställa att det finns ett effektivt skydd för enskildas personliga integritet vid behandlingen av personuppgifter. Dataskyddsregleringen i EU har bedömts vara förenlig med våra grundlagar, och det är av yttersta vikt att inte heller den kommande regleringen kommer i konflikt med grundlagarna. Det handlar framför allt om att säkerställa att offentlighetsprincipen och tryck- och yttrandefriheten inte inskränks. Regeringen anser vidare att det med en förordning finns en risk för att det integritetsskydd som byggts upp genom sektorsspecifika regleringar försvagas. Utrymmet för att på nationell nivå ha en sådan reglering skulle vara större om EU:s dataskyddsreglering ges formen av ett direktiv och inte en förordning men det är endast ett fåtal medlemsstater som förespråkar ett direktiv framför en förordning. Regeringen ska göra allt som står i dess makt för en reglering i ett direktiv i stället för i en förordning. Eftersom det är osäkert om regeringen når framgång i det arbetet verkar regeringen med all kraft för att det ändå skapas tillräckligt med utrymme för nationell lagstiftning i syfte att bibehålla dagens integritetsskydd. Ordföranden konstaterade att det alltjämt finns stöd i utskottet för den tidigare beredda handlingslinjen. överlade utskottet med statssekreterare , , om förslaget till en allmän uppgiftsskyddsförordning. Statssekreteraren redogjorde för regeringens förslag till ståndpunkt i enlighet med en ingiven promemoria enligt följande. Regeringen anser att det är angeläget att den EU-rättsliga dataskyddsregleringen inte medför att utrymmet blir för snävt för att på nationell nivå ha sådan preciserad reglering av förutsättningarna för behandling av personuppgifter hos framför allt olika myndigheter som finns i de svenska registerförfattningarna. Farhågor har rests om att en förordning skulle medföra en risk för att det integritetsskydd som byggts upp genom sektorspecifika regleringar kan komma att försvagas. Utrymmet för att på nationell nivå ha sektorsspecifika regleringar skulle vara större om EU:s dataskyddsreglering ges formen av ett direktiv i stället för en förordning. Stödet i rådet för ett direktiv har dock konsekvent varit lågt och i takt med att dataskyddsregleringen skapat utrymme och flexibilitet för att i nationell rätt anta särskilda bestämmelser för den offentliga sektorn, har stödet för ett direktiv minskat ytterligare. Det saknas tillräckligt stöd i rådet för att fortsätta driva frågan om ett direktiv. Mot denna bakgrund, och med hänsyn till den flexibilitet rådets enats om för den offentliga sektorn, bör regeringen kunna godta att dataskyddsregleringen ges formen av en förordning. I övrigt kvarstår regeringens övergripande ståndpunkter i enlighet med faktapromemoria 2011/12: FPM117 (se s. 10). Ordföranden konstaterade att utskottet stöder regeringens förslag till förändrad ståndpunkt. Företrädarna från SD avstod från att delta i beslutet. överlade utskottet med statssekreterare , , om ett direktiv om skydd för EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser, såvitt gällde en fråga om uppgiftsskyldighet (ursprungligt dokument KOM(2012) 363). Statssekreteraren redogjorde för regeringens förslag till ståndpunkt i enlighet med en ingiven promemoria enligt följande. motsätter sig den förslagna bestämmelsen. Om den första meningen – som under förhandlingarna har varit mindre ifrågasatt än den andra meningen – kvarstår bör det klargöras att den inte innebär några förpliktelser för medlemsstaterna. Den andra meningen bör under alla omständigheter utgå. Inför de fortsatta förhandlingarna bör det också klargöras vilket slags revision som avses. Det är olämpligt att i ett straffrättsligt EU-direktiv ålägga medlemsstaterna att införa en uppgiftsskyldighet som skulle träffa nationella revisionsorgan. Flera medlemsstater har ifrågasatt den rättsliga grunden för bestämmelsen, och kan instämma i att det finns tveksamheter i denna del. Det framstår vidare som omotiverat att brottsmisstankar ska anmälas till , som utför administrativa utredningar och kan bistå nationella myndigheter vid brottsutredningar men inte utför egna brottsutredningar. Misstänkta brott rapporteras av till nationella myndigheter. I den mån bestämmelsen kan komma att omfatta bör följande beaktas. är enligt 13 kap. regeringsformen en myndighet under med uppgift att självständigt granska den verksamhet som bedrivs av staten. Även om i den årliga revisionen indirekt kan komma i kontakt med användning av EU-medel och då skulle kunna få kännedom om handlande som kan utgöra brott riktade mot EU:s finansiella intressen, framstår den föreslagna uppgiftsskyldigheten som främmande med hänsyn till myndighetens verksamhet. Den väcker också principiella betänkligheter mot bakgrund av uppdrag. Även för den kommunala och landstingskommunala revisionen, som möjligen också skulle komma att omfattas av bestämmelsen, framstår uppgiftsskyldigheten som främmande. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens redovisade ståndpunkt. Inkommande EU-dokument samt behandlingen av dessa vid EU:s institutioner har löpande anmälts till utskottet. Särskild vikt har lagts vid bl.a. allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar, tillämpningen av förordningen om medborgarinitiativ, tillämpningen av EU:s stadga om grundläggande rättigheter, nationella strategier för inkludering av romer samt program för bättre lagstiftning som omfattar bl.a. ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocess. Utskottet lämnade ett betänkande (KU5) om uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen. Utskottet lämnade även ett granskningsutlåtande (KU9) om Europeiska kommissionens rapport om subsidiaritet och proportionalitet och om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten Utskottet gjorde ett besök vid EU:s institutioner i med syfte att studera EU:s beslutsprocesser och aktuella frågor inom utskottets beredningsområde. Utskottet beslutade att en utredare ska ges i uppdrag att utföra en utvärdering av frågan om statsråds medverkan i granskning. Utredaren, f.d. kanslichefen , har sammanträtt med en parlamentarisk referensgrupp som består av en ledamot per parti i utskottet. Utredaren kommer att avrapportera uppdraget . Offentliga och interna utfrågningar Utskottet anordnade under /15 totalt elva utfrågningar i elva granskningsärenden. anordnade utskottet en hearing om journalisters och medieredaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar, som hölls i Förstakammarsalen i . Hearingen finns dokumenterad och ingår i serien Rapporter från 2014/15:RFR12. Utskottet fick muntlig information vid fem tillfällen om följande aktuella ärenden årsredovisning 2013, Justitieombudsmännens ämbetsberättelse, utgiftsområde 1 , frågor om genomförande av extra val och statens stöd till dagspressen. Utskottet har berett val av en JO och två riksrevisorer samt till och till ombudsmän och riksrevisorerna. tog ordförande (M) och ledamöterna (S), (S), (C) och (MP) emot talmannen i och några pakistanska senatorer. tog ledamöterna (M), (V) och (S) emot . besökte vice ordförande för att delta i ett möte om bättre samverkan mellan parlamenten m.m. Den 25–deltog (M) och (S) i i . besökte utskottet JO. tog vice ordförande (S) och ledamoten (C) emot ordföranden i . besökte utskottet Judiska centralrådet och i . () besökte utskottet . deltog (S), (M), (C), (V), Skånberg (KD) och (S) i ett möte med i (FRIS). Den 10–besökte utskottet . fick utskottet besök av tidigare riksdagsledamöter i samband med . tog ordförande (M) och ledamöterna (S), (C) och (S) emot vice talman från . tog (S) emot regeringstjänstemän från . deltog (S) i en hearing anordnad av i i . Tryck: , 2015 Tryck: , 2015 Den 28–besökte utskottet .