ku-anm · H2A131F3C4 · 2015-01-07 00:00:00 — Granskning av regeringens frysning av projekt I budgetpropositionen går det att läsa "Om och önskar förhandla med regeringen om användningen av trängselskatter eller finansieringen av Förbifart kommer regeringen att möta det önskemålet. Projektet fryses i väntan på besked huruvida det finns önskemål om en sådan förhandling. Om en ny uppgörelse inte nås före fortsätter byggandet av Förbifart enligt plan." uppdrog regeringen åt att frysa produktionen i projekt till . Som skäl för beslutet angavs att man ville ge tid till förhandlingar om eventuella omfördelningar av resurser från den del av överskottet från trängselskatten i som tilldelas projekt . I beslutet uttrycks att om en ny uppgörelse inte nås före fortsätter byggandet av projekt enligt plan. I det fall parterna till dess inte har kommit överens om någon ny finansieringsmodell för projektet finansieras det i enlighet med nu gällande överenskommelse. Den styrande Alliansen i var ytterst tydlig med att den inte hade något intresse av att riva upp tidigare ingångna överenskommelser om Förbifart och utbyggd tunnelbana i . Därmed fanns det ingen väg framåt för att hitta andra finansieringslösningar och frysningen av Förbifart till var omotiverad. deklarerade regeringen att bygget av Förbifart skulle återupptas , men först efter att en majoritet i trafikutskott, och sedermera i kammare, riktat ett tillkännagivande till regeringen om att göra just detta. När beslutet om frysning av projektet fattades arbetade omkring 700 personer med projektet till en kostnad av per dag. Det innebär att frysningen av projektet kan antas ha medfört kostnader och om regeringen fullföljt sina initiala planer på frysning hade kostnaderna kunnat hamna en bra bit (se bland annat Uppskjuten Förbifart kan kosta över 700 miljoner). För del skulle det ha inneburit direkta merkostnader på (se bland annat SvD Miljardnota för stoppad Förbifart ). Byggindustrier (BI) uppskattade att byggsektorn redan hade lagt ner på att förbereda anbud och offerter. Bl räknade med att byggstoppet skulle komma att medföra stora och svårberäknade kostnader för bygg- och anläggningsbranschen på uppskattningsvis (Byggindustrin Stoppet kostar miljarder). De fyra miljoner per dag som projektet beräknades kosta under fiysningen beskriver infrastrukturminister som "en ganska liten fördyring" ("Vi startar "). Detta är per dag i fördyrningskostnader som i slutändan belastar skattebetalarna. Enligt budgetlagens 1 kap. 3 § ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Enligt förarbetena menas med uttrycket hög effektivitet att den statliga verksamheten ska bedrivas så att de mål som ställer upp uppnås i så hög grad som möjligt inom ramen för de tillgängliga resurserna. Verksamheten kan då sägas vara ändamålsenligt utformad. Med att god hushållning ska iakttas menas att onödiga utgifter ska undvikas, att verksamheten ska bedrivas med hög produktivitet, att statens medel ska hanteras säkert samt att statens tillgångar i övrigt och skulder ska förvaltas väl (prop. 1995/96:220 s. 19 f.). Oavsett om aktörerna i hade velat ändra överenskommelsen om förbifarten eller inte kan man ifrågasätta om det är rimligt att frysa ett påbörjat vägprojekt, som redan har kostat staten betydande belopp och som kostar staten betydande belopp . Med tanke på att varit tydligt med att det inte avsåg att medverka till några förändringar i den överenskommelse som ingåtts om förbifarten framstår beslutet som än märkligare. Rimligtvis står en sådan frysning, vilken förorsakar staten onödiga utgifter, i strid med budgetlagen. har vid ett flertal tillfällen understrukit vikten av budgetlagens krav på hög effektivitet och god hushållning. Jag begär att i ljuset av budgetlagens bestämmelser om hög effektivitet och god hushållning granskar regeringens beslut om frysning av projekt och infrastrukturminister handläggning av ärendet.