sou · H3B387 · 2015-10-09 00:00:00 — Som framgår av Figur 11.3 läggs energiskatt och mervärdesskatt till elpriset, vilket naturligtvis höjer det slutliga priset för elanvänd- arna.6 Energiskatten på el har höjts ett antal gånger sedan den in- fördes medan mervärdesskattens procentsats har varit oförändrad. Vid sidan av dessa skatter har det tillkommit kostnader för elcerti- fikat (2003) och för utsläppsrätter (2005), vilket också påverkar slutkostnaden för elanvändarna. För näringslivet är bilden liknande den för hushåll, men mer- värdesskatten försvinner ur bilden. Skattenivån för näringslivet be- ror både på vad elen används till och på företagets lokalisering. För de delar av näringslivet som är undantagna från kvotplikt bortfaller kostnaden för elcertifikat. 11.3Näringslivets kostnad för el Elanvändarnas kostnad för el påverkas som vi sett av flera faktorer. I den officiella prisstatistiken för elhandelsavtal från t.ex. elpris- finns inte avtalspriser för näringslivet med. De avtal som erbjuds företagskunder av olika storlek är emellertid, precis som avtalen riktade till hushåll, direkt baserade på de priser som råder på den fysiska spotmarknaden respektive den finansiella elmark- naden. I Figur 11.4 redovisas statistik från databas över kost- nader för el för olika elanvändare i . Figuren visar ut- vecklingen för fyra nivåer av elförbrukning. Priset redo- visas inklusive nätavgifter men exklusive energiskatt på el. 6 Figur 11.3 visar normalskattesatsen. För hushållskunder i vissa norrlandskommuner gäller en lägre skattesats. Elpriser över tiden och mellan elområden Figur 11.4 Kostnad för el inkl. nätavgift SEK/kWh för olika industrikunder Det finns ingen uppdelning på elområden i data. I stället visar Figur 11.4 nivåskillnader mellan olika användargrupper. Statistiken visar att högre elförbrukning innebär lägre genomsnitt- liga elpriser. Det är inte överraskande, eftersom högre förbrukning innebär att fasta kostnader fördelas på en större volym. Dessutom påverkar volymrabatter så att större inköp ger lägre pris per enhet. statistik är begränsad såtillvida att den inte tar hänsyn till olikheter vid beskattningen av olika grupper av elanvändare. Beräk- ningarna som Figur 11.4 baseras på inkluderar därför inte energi- skatt på el. (2014) uppskattar total kostnad och skillnader i kostnaden för elinköp för företag i olika elområ- den. För att illustrera vilka kostnadseffekter det har fått för före- tagskunder att vara lokaliserade i olika elområden, har priser beräk- nats för de olika elområdena baserat på ett hypotetiskt elavtal som innehåller en lika stor fast som rörlig del i prissättningen. Kostnaden för av volymen fastställs således till det dag- liga Elspotpriset och de resterande antas ha prissäk- rats i lika stora delar under , för ett kontrakt med löptid under . Den fasta delen bygger på framtida systempriser och EPAD-kontrakt med en avtalslängd på Elpriser över tiden och mellan elområden 12 månader framåt och den rörliga delen på Svenska kraftnäts schablonavräkningspriser för respektive elområde. Energimarknads- inspektionens beräkningar exkluderar kostnader för energiskatt på el och kostnader för elnät.7 Tabell 11.2 Kostnad för beräknade företagsavtal 2012 (SEK) Källa: (2014). Precis som för hushållskunder är kostnaderna för jämförbara avtal högre i elområde 4 jämfört med övriga elområden. Om pris per kWh beräknas bekräftar beräkning även statistik att högre förbrukning ger lägre kWh-pris. Till de kostnader som redovisas i Figur 11.4 och Tabell 11.2 kommer kostnader för energiskatt på el och i tillämpliga fall ska kostnaden för elcertifikat dras ifrån.8 För att illustrera effekterna av differentieringen av energiskatten på el beräknas i Tabell 11.3 kost- naderna för normalskattesatsen, Norrlandsskattesatsen och 0,5-öres- skatten. Tabell 11.3 Elanvändares kostnad för energiskatt på el med olika skattesatser Norrlandsskatt 0,5-öresskatt9 Källa: Egna beräkningar. 7För ytterligare beskrivning av beräkningsmodellen se (2014), bilaga 1. 8För definition av vilka som är kvotpliktiga se 4 kap. 1 § lagen (2011:1200) om elcertifikat. 9Beräkningen baseras på antagandet att av elen används i en tillverkningsprocess som medför att minimiskattesatsen blir tillämplig. Elpriser över tiden och mellan elområden Av Tabell 11.3 framgår att kostnaderna för energiskatt på el för en given elförbrukning varierar beroende på var verksamheten är loka- liserad och vad elen används till. Används elen i industriell till- verkningsprocess är kostnaden för energiskatt på el betydligt lägre än om den används i serviceverksamhet som betalar normal skatte- sats. Om resultaten från Tabell 11.2 och Tabell 11.3 läggs samman erhålls kostnaden för el, inklusive energiskatt på el. Normalskatte- satsen betalas i elområde 3 och 4 samt delar av elområde 2 medan Norrlandsskattesatsen betalas av elanvändare i elområde 1 och ett antal kommuner i elområde 2. Sammantaget kommer skillnaden mellan skattesatserna att innebära att kostnaden för el (exkl. nät- kostnader) mellan dessa elområden blir större. För elanvändare som betalar minimiskattenivån för elen i den industriella tillverk- ningsprocessen blir skattesatsen densamma för denna del av elför- brukningen, oavsett var företaget är lokaliserat. På den andel av elen som används utanför tillverkningsprocessen kommer dock lokali- seringen att påverka kostnaden, så att denna blir lägre i kommuner där Norrlandsskattesatsen betalas. 11.3.2Jämförelse av näringslivets kostnad för el i olika länder Svenska företag verkar ofta på en internationell marknad. Detta gäller framför allt det industriella näringslivet, men även delar av tjänste- näringen. Som beskrivs i avsnitt 8 finns det många dimensioner i konkurrensen mellan företag. En aspekt är hur konkurrensen hindrar företag från att kompensera sig för kostnadsökningar beroende på specifika nationella pålagor. En sådan pålaga, som påverkar före- tagens kostnad för el och omfattas av utredningens uppdrag att se över, är energiskatten på el. Elpriset för näringslivet i olika länder I Figur 11.5–Figur 11.7 nedan visas priset för el i ett antal euro- peiska länder. Statistiken är hämtad från och är uppdelad utifrån vilken volym el som företagen använder. Elpriser över tiden och mellan elområden kostnaderna för el inklusive nätavgifter men exklusive moms, energi- skatt på el och andra avdragsgilla kostnader. Energiskatten på el är exkluderad, eftersom statistik enbart visar standardskatte- satsen. En diskussion om skillnader i energiskatt på el förs i stället i nästa avsnitt. Figur 11.5 visar elpriset för företag med relativt låg elförbruk- ning, 20–500 MWh. Av figuren framgår att priserna varierar mellan år och länder. , tillsammans med och , är de tre länderna med generellt lägst priser. I det övre prisspannet ut- märker sig , där elpriset ökat . Figur 11.5 Elpris inkl. nätavgift för företag med förbrukning 20–500 MWh De företag som omfattas av Figur 11.5 får anses vara relativt små, alternativt ha en låg elförbrukning i sin verksamhet. I Figur 11.6 visas elkostnaden för företag med elförbrukning mellan 20–70 GWh. handlar det om företag med betydligt högre elförbrukning, och genomsnittspriserna sjunker generellt för alla de länder som stude- ras. har , och lägst elpriser, medan har klart högst elpriser. Elpriser över tiden och mellan elområden Figur 11.6 Elpris inkl. nätavgift för företag med förbrukning 20–70 GWh I Figur 11.7 visas kostnaderna för elanvändare med hög förbrukning. Samma trend som tidigare fortsätter; , och har lägst priser medan har högst priser av de studerade länderna. Elpriser över tiden och mellan elområden Figur 11.7 Elpris inkl. nätavgift för företag med förbrukning 70–150 GWh I verkligheten finns det elanvändare med högre årlig elförbrukning än vad som redovisats ovan. I fanns cirka 50 uttagspunkter som 2013 hade högre elförbrukning än 150 GWh. Att lämna stati- stik till för dessa elanvändare är emellertid frivilligt, varför statistiken är bristfällig och gör att det inte är möjligt att jämföra kostnader mellan länder för denna grupp av förbrukare. Utifrån den statistik som finns kan dock konstateras att kostnaden per kWh visserligen är lägre för denna grupp, men det är marginellt. Förkla- ringen till detta är att det finns ett pris som det är svårt att komma under. Priset på el går bara att förhandla ner till en viss nivå och när de fasta kostnaderna slås ut på tillräckligt stora volymer blir skill- naden för tillkommande volymer marginell. Energiskatt på el i andra länder För att komplettera statistik, och få en ännu bättre bild av näringslivets kostnader för el i olika länder, har utredningen sammanställt en tabell med skattesatserna för ett antal europeiska länder. Resultaten ses i Tabell 11.4. Elpriser över tiden och mellan elområden SOU 2015:87 Tabell 11.4 Skattesatser i olika länder per 0–10 MWh 10–50 MWh Källa: Excise Duty Tables, Part II – Energy products and Electricity, European Commission 2015, samt . Det bör påpekas att alla länder har undantag från de huvudregler som redovisas. Detta gör att all information inte går att få in i tabellen, utan tabellen kompletteras nedan med beskrivande text för varje land. I gäller skattesatsen om per kWh för elförbruk- ning i industriell tillverkningsprocess, jordbruk, växthusodling, vattenbruksverksamhet och skogsbruksverksamhet. El förbrukad av andra användare i den yrkesmässiga sektorn beskattas med samma skattesats som icke-yrkesmässig verksamhet. I vissa kommuner i norra är normalskattesatsen reducerad till (,433) per MWh. I är vissa verksamheter befriade från skatt på elektrisk kraft; det gäller vissa energiintensiva processer, växthusnäringen, spårtrafik, hushåll och offentlig förvaltning i viss nordliga kom- muner i den s.k. tiltakssonen. För elektrisk kraft som används i industri- och ”bergverksproduksjon” (metall- och mineralutvinning) och till produktion av fjärrvärme gäller en reducerad skattesats om /MWh. För elektrisk kraft som levereras i tiltakssonen gäller den reducerade skattesatsen för all näringsverksamhet. Elpriser över tiden och mellan elområden I har industri, datacenter och växthusodling den lägre skattesatsen. El som förbrukas i annan yrkesmässig användning beskattas med samma skattesats som icke-yrkesmässig användning. I har elanvändare som yrkesmässigt förbrukar elek- trisk kraft möjlighet att söka återbetalning ner till /MWh. Återbetalningen omfattar elektricitet, som används för s.k. processel, vilket kan sägas omfatta all elförbrukning i verksamheten utom den som avser uppvärmning av rum/vatten eller för komfortkyla. För den delen erhålls delvis återbetalning, ner till /MWh. Vissa verksamheter (advokater, arkitekter, m.fl.) har inte rätt till den mer omfattande återbetalningen. De har emellertid rätt till delvis åter- betalning, ner till den nivå som gäller för uppvärmning. I gäller också att för hushåll med eluppvärmning tas en lägre skatte- sats om per MWh ut för den del av årskonsumtionen som överstiger 4 MWh. I är från energiskatten på el /MWh. Full skattesats utgår på verksamheter inom industri, handel, jordbruk, offentlig service. Skatt utgår inte på yrkesmässig verksamhet som använder små mängder energi (mindre än 100 kWh/månad), välgörenhet som ägnar sig åt icke-kommersiell verksamhet, hushållens elförbrukning (”domestic energy user”). Till sistnämnda hör hus, lägenheter eller andra bostäder. Energi- intensiva verksamheter som ingår ”klimatöverenskommelser” (Cli- mate Change Agreements, CCA) med den behöriga miljöansvariga myndigheten kan få energiskatten på el (som utgör en del av vad som benämns Climate Change , CCL) nedsatt med 90 pro- cent. CCA:s kan ingås av en stor del av industrisektorn, från större energiintensiva processer inom kemi, papper, matvaruproduktion till storköp, jordbruksföretag såsom energiintensiva gris- och höns- farmer. CCA:s kan vara sektorsvisa eller individuella och avse en- skilda verksamhetsutövares olika anläggningar. Den behöriga miljö- myndigheten har sammanställt en förteckning över ett 50-tal verk- samhetsinriktningar som kan ingå i en klimatöverenskommelse. Det kan noteras att bl.a. datacenters kan ingå. Notera att viss för- brukning som sker i vad som enligt energiskattedirektivets defini- tion är icke-yrkesmässig verksamhet är befriad från energiskatt på el. Det gäller hushållen. I gäller att förutom energiskatten som anges i tabellen finns ett påslag (”surcharge”) på skatten för att finansiera Elpriser över tiden och mellan elområden stödordningen för förnybar energi . Stor- leken på detta påslag kommer att öka. finns en skattereduktion med per kWh för lokalt produ- cerad hållbar elektricitet inom det första skatteintervallet (0–10 MWh). som har ingått en överenskommelse om att förbättra sin energieffektivitet kan få återbetalning av den energiskatt som överstiger miniminivån enligt EU:s Energiskatte- direktiv (0,/MWh). Här kan även anmärkas att för el som används i fast egendom som kan tjänstgöra som bostad erhålls en skatteåterbetalning med och anslutningspunkt. Som kan förstås av Tabell 11.4 med tillhörande förklarande texter är det inte lätt att jämföra skatteuttaget för olika företag i olika länder. För el i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet ver- kar det emellertid finnas en röd tråd som innebär att den i flertalet länder kommer nära EU:s miniminivå ,5/MWh. I övrigt spretar skattesatserna och gör det svårt att jämföra olika branscher mellan länderna. 11.3.3Elpriser inklusive energiskatt på el Det har inte varit möjligt att skapa tabeller, liknade dem i Figur 11.5– Figur 11.7 som jämför elpriset inklusive skatter för olika elförbruk- ningsintervaller. Detta eftersom skattenivåerna i flertalet länder inte nödvändigtvis beror på antalet förbrukade kilowattimmar, utan på branschtillhörighet och vad elen används till. Baserat på infor- mationen i Tabell 11.4 kan vi emellertid konstatera att eftersom energiskatten på el för den del av elen som används i industrins tillverkningsprocess i stort är likvärdig mellan de studerade länderna, kommer de skillnader i prisnivåerna som presenterades i Figur 11.5– Figur 11.7 att se likartade ut även när energiskatten på el tas med. För energiskatten på den el som förbrukas i datacenter finns det särskild reglering i och . I har rege- ringen aviserat att energiskatten på el som används i datacenter ska sänkas inom kort.10 lagstiftning ger datacenter med elför- brukning över 5 MW en lägre skattesats medan regleringen i Stor- 10 nasjonalbudsjett-2015/id2409228/ Elpriser över tiden och mellan elområden kan medföra skattelättnader om datacentret ingår avtal om energieffektivisering i enligt med en s.k. klimatöverenskom- melse. I intar datacenter inte någon särställning i lag- stiftningen. Men eftersom näringslivet (med vissa undantag) genom återbetalning kommer ner till minimiskattenivån, får även data- center denna lägre skattenivå. Inte heller behandlar datacenter annorlunda än annan industri. På grund av sin höga el- förbrukning kommer datacenter, med avseende på genomsnitts- skatten, nära EU:s minimiskattenivå. En jämförelse mellan nämnda länder visar att skillnaden i skatte- nivå för datacenter påverkar utfallet av totalkostnaden för el. Total- kostnaden blir, på grund av det högre skatteuttaget, näst högst i trots att kostnaden för elen initialt är lägst. Tabell 11.5 visar skillnaderna mellan studerade länder vid en jämförelse baserad på ett datacenter med 5 MW kapacitet och 44 GWh årlig elförbruk- ning. Tabell 11.5 Elkostnad EUR/MWh för 5 MW-datacenter i olika länder Skatt, EUR/MWh Elpris inkl. skatt, Källa: Egna beräkningar utifrån Figur 11.6 och Tabell 11.4. För datacenter belägna i vissa kommuner i är skattesatsen ,4/MWh och totalt ,8/MWh. 12Beskrivning av olika skatteuttagsmodeller I detta avsnitt redogör utredningen för några olika modeller för ut- tag av energiskatt på el. Det handlar om en modell med enhetlig skattesats som föreslogs av , den s.k. trappstegsmodell som används i och de modeller som används i de nordiska grannländerna , och . Delar av energiskattelagstiftningen för el har i princip varit oför- ändrad sedan skatten infördes . Mot bakgrund av för- ändrade förhållanden och villkor på marknaden utredde (dir. 2001:29) utformningen av regler för ned- sättning av skatt på energi som användes inom sektorer utsatta för internationell konkurrens. Vidare utreddes förutsättningarna för en annan avgränsning av området för energiskattenedsättning för kon- kurrensutsatta sektorer. I sitt betänkande Svåra skatter! (SOU 2003:38) föreslog en modell kallad näringslivsmodellen. Den innebär i stort att elskatten tas ut med olika skattenivåer för närings- livet respektive hushållen. För hela näringslivets elförbrukning före- slogs en enhetlig skattesats motsvarande minimiskattenivån i energi- skattedirektivet1. 1 Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskaps- ramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. Beskrivning av olika skatteuttagsmodeller Kommitténs utgångspunkt var att all näringsverksamhet juri- diskt sett är konkurrensutsatt, och att all näringsverksamhet därför ska behandlas lika i energibeskattningen. Detta skulle gälla såväl för juridiska som för fysiska personer som bedriver näringsverksamhet. Den exakta avgränsningen av näringsverksamhet skulle bli av mycket stor betydelse i det föreslagna skattesystemet. Kommitténs förslag har dock inte genomförts. I används en modell med olika skattesatser på marginalen beroende på elförbrukningens stor- lek. Tabell 1 visar intervall och skattesatser. Skattesatserna avtar vid högre elförbrukning och anslutning, för den del av elanvänd- ningen som ligger inom givna intervaller. Tabell 1 Skatter i Nederländska trappstegsmodellen Skattesats i euro/MWh Högre än 10 men inte mer än 50 Högre än 50, men inte mer än 10 000 Högre än 10 000 0,5 för yrkesmässig användning och 1 för Intervallerna är desamma för både yrkesmässig och icke yrkemässig förbrukning upp till 10 000 MWh. Därefter skiljer sig skattesatserna i enlighet med de miniskattenivåer som följer av energiskattedirek- tivet.3 Om det vid förbrukning över 10 000 MWh rör sig om såväl yrkesmässig som icke yrkesmässig förbrukning, tillämpas minimi- skattesatserna proportionellt i förhållande till om förbrukningen är yrkesmässig eller inte. Om förbrukningen nästan helt utgörs av antingen yrkesmässig eller icke yrkesmässig förbrukning, betraktas hela förbrukningen som sådan och endast en av minimiskattesatserna 2Skattesatserna har hämtats från Excise Duty Tables, Part II products and Electricity, REF 1042 rev1, , Europeiska kommissionen 2015, . 3Se tabell C i bilaga 1 till energiskattedirektivet. Beskrivning av olika skatteuttagsmodeller tillämpas därmed på den del som överstiger 10 000 MWh. Om skatt har tagits ut enligt bestämmelserna om icke-yrkesmässig förbruk- ning när det har varit fråga om yrkesmässig förbrukning kan elför- brukaren ansöka om återbetalning av skatten. För fast egendom som kan utgöra en bostad återbetalas och anslutning. Om skatten för perioden under- stiger nämnda belopp, betalas mellanskillnaden ut. Den nederländska lagstiftningen innehåller även regler om hel eller delvis skattebefrielse. Bl.a. kan skattebefrielse ges för el som uteslutande produceras med hjälp av förnybara energikällor. Efter ansökan kan även energiintensiva företag som har åtagit sig att för- bättra energieffektiviteten beviljas delvis skattebefrielse, ner till den miniminivå som EU:s energiskattedirektiv tillåter, dvs. 12.4Modeller i nordiska grannländer Skatten på el tas ut enligt två nivåer för både hushåll och näringsliv. Den generella skatten för hushåll är per MWh. För hushåll med eluppvärmning tas dock en lägre skattesats om per MWh ut för den del av årskonsumtionen som överstiger 4 000 kWh. beskattas näringslivets, med undantag för vissa fria yrkesutövares, elförbrukning med /MWh, dvs. i nivå med minimiskattenivån i energiskattedirektivet.5 För den el som används 4Den generella skattesatsen är hämtad från Excise Duty Tables anmärkt i not 2. Den lägre skattesatsen för uppvärmning är hämtad från 2061620&chk=210252 (0,/kWh) och omräknad enligt den växelkurs som används i Ex- cise Duty Tables, s. 6. Informationen om skattens konstruktion kommer från Nordic Tax Report 2013, electricity sector, och från det danska skatteverkets hemsida , . 5I praktiken går det till så att momsregistrerade verksamheter under vissa förutsättningar har rätt till hel eller delvis gottgörelse (återbetalning) av energiskatt (DK: ”energiafgift”) baserad på den generella skattesats som omnämns i brödtexten. Gottgörelsen omfattar ”pro- cessenergi” (DK: proces-el), vilket kan sägas omfatta all elanvändning i verksamheten utom den som förbrukas för uppvärmning av rum/vatten eller för komfortkylning. Exempel på förbrukning som berättigar till gottgörelse är elanvändning för maskiner, pumpar, motorer, ventilation, belysning, m.m. Om den skilda elanvändningen inte är uppmätt kan schablon- mässiga metoder användas för uppdelning mellan dem. För uppvärmningsdelen erhålls delvis gottgörelse, ner till /MWh (0,/kWh), se Beskrivning av olika skatteuttagsmodeller för uppvärmning erhålls delvis gottgörelse ner till per MWh, dvs. något över den nivå som gäller för hushållens eluppvärmning. Skattenivåerna för el är indelade i två skatteklasser. Enligt skatte- klass I är skatten per MWh, och enligt skatteklass II per MWh. Energiskatt enligt skatteklass I tas ut för el som används exem- pelvis i hushållen, inom servicefunktioner, den offentliga sektorn, jord- och skogsbruket samt vid byggnation. Den el som används i industrin omfattas av den lägre skatte- nivån enligt skatteklass II. Med industri avses brytning av mineraler samt industriell tillverkning och förädling av varor. Med industri jämställs vid elbeskattningen dessutom yrkesmässig växthusodling. För energiintensiva företag finns en möjlighet till ytterligare nedsätt- ning av energiskatten.7 antog den finska en ändring av el- beskattningen som innebär att den lägre skattenivån, enligt skatte- klass II, även ska gälla för den el som förbrukas i serverhallar. För att serverhallsverksamhet ska berättiga till sänkt skatt ska den vara en del av verksamhetsutövarens huvudsakliga affärsverksamhet och serverhallen ska dessutom ha en total effekt på minst fem mega- watt. Syftet med ändringen är att främja företag med verksamhet i att utveckla sin verksamhet och att främja nya aktörer att etablera serverhallar i . Ett annat uttalat mål är att främja en utveckling som leder till bättre energieffektivitet och ett mindre koldioxidavtryck. I serverhallar behövs energi särskilt för kylningen. Serverhallsverksamhet är dessutom mycket energiintensiv. Enligt den finska regeringens bedömning utgörs cirka hälften av kost- naderna för sådan verksamhet av elpriset. Vissa verksamheter (advokater, arkitekter, m.fl.) har inte rätt till den mer omfattande gottgörelsen. De har emellertid rätt till delvis gott- görelse, ner till den nivå som gäller för uppvärmning. 6Informationen är hämtad från den finska propositionen RP 178/2013 rd, och lagen om punkt- skatt på elström och vissa bränslen (1260/1996). 7Se 8 a § lagen om punktskatt på elström och vissa bränslen. Beskrivning av olika skatteuttagsmodeller Införandet av den lägre skattenivån innebär ett skattestöd på upp- skattningsvis till befintliga serverhallar under det år stödet införs. Baserat på en uppskattning av antalet nya server- hallar och ökningen av serverhallsverksamheten (tot. 180–280 mega- watt) uppskattas statens årliga skatteintäkter på el fortsättningsvis minska med . Ändringen trädde i kraft och lämnas med stöd av artikel 44 i gruppundan- tagsförordningen.8 Den norska energiskatten på el tas generellt ut med per MWh. För tillverkningsindustrin och växthusnäringen är skatte- satsen per MWh. Detsamma gäller för elintensiva företag i träförädlingsindustrin som deltar i ett energieffektiviserings- program. Den lägre skattesatsen gäller även generellt i vissa av kom- munerna i nordligaste .