sou · H3B373 · 2015-08-03 00:00:00 — Ett landsting har rätt till ersättning för kostnader för hälso- och sjukvård av en utlänning och som på grund av en sjukdom eller ett funktionshinder som utlänningen hade när han eller hon först togs emot i en kommun eller som annars har ett direkt samband med utlänningens situation som skyddsbehövande måste beredas varak- tig vård som ordinerats av läkare. Därutöver får lämna ersättning till kommuner och landsting för betydande extra- ordinära kostnader för flyktingmottagande. Som ovan nämnts gäller förordningen personer som togs emot före . Kommuner och landsting kan söka ersätt- ning för kostnader under tillståndsåret och följande . är således som ansökan kan göras enligt förordningen. Rätten att ansöka om ersättning för kostnader för ensamkommande barn, kostnader för personer med varaktigt behov av vård och kost- nader för personer som saknar arbetsförmåga kvarstår dock. För de utlänningar som tagits emot från och framåt gäller i stället förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, se nedan. Förordning om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar Förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar innehåller bestämmelser om statlig ersättning till kom- muner, landsting och av och insatser för vissa utlänningar. En kommun som har träffat en överenskommelse om mottagan- de för bosättning av nyanlända utlänningar enligt förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invand- rare har rätt till en årlig grundersättning. Vidare har en kommun som tagit emot skyddsbehövande eller vissa andra utlänningar för bosättning rätt till schablonersättning, ersättning för initiala kost- nader för ekonomiskt bistånd, ersättning för ekonomiskt bistånd, stöd och service samt hälso- och sjukvård och ersättning för mot- tagande av ensamkommande barn. Ersättning lämnas också, i mån av tillgång på medel, för vissa särskilda kostnader, vissa hyreskost- nader, extraordinära kostnader för vårdinsatser, insatser för att skapa beredskap och mottagningskapacitet samt för att utveckla samverkan Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen och för att stärka och utveckla verksamhet med flyktingguider och familjekontakter. Landstingen har rätt till ersättning för vissa hälso- och sjuk- vårdskostnader för skyddsbehövande och vissa andra utlänningar. Länsstyrelserna prövar frågor om och betalar ut ersättning till kommuner och för att skapa bered- skap och tillräcklig mottagningskapacitet för utlänningar samt för att utveckla samverkan mellan kommuner och mellan kommuner och andra organ i syfte att underlätta etableringen i samhället. Länsstyrel- sen i prövar frågor om och betalar ut ersättning till kommuner för att stärka och utveckla verksamheten med flykting- guider och familjekontakter som riktas i huvudsak till nyanlända utlänningar. I övrigt är det som prövar och betalar ut ersättning enligt förordningen. I de fall beslut får överklagas ska överklagan- de ske hos allmän förvaltningsdomstol. Förordning om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande Enligt förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande har landsting, kommuner och öppen- vårdsapotek rätt till statlig ersättning för kostnader för hälso- och sjukvård samt kostnader för tandvård och receptförskrivna läkemedel som de har för vissa utlänningar. Ersättning enligt förordningen beslutas och betalas av . Ersättning får ges för hälso- och sjukvård som lämnas till utlän- ningar enligt 1 § första stycket 1 och 2 LMA. Ersättning ges också för personer som fyllt för omedelbar vård och vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, förlossningsvård, preventivmedels- rådgivning, vård vid abort, vård och åtgärder enligt smittskyddslagen (2004:168) samt omedelbar tandvård och tandvård som inte kan anstå. För personer som inte fyllt samt för vissa andra ges ersätt- ning för hälso- och sjukvård samt tandvård. Ersättning ges också för en hälsoundersökning för utlänning som avses i 1 § första stycket 1 och 2 LMA och som är registrerad hos . Öppenvårdsapotek har rätt till ersättning av staten för recept- förskrivna läkemedel för vissa utlänningar. Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen I de fall beslut får överklagas ska överklagande ske hos allmän förvaltningsdomstol. Förordning om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Bestämmelser om kommuners och landstings rätt till statlig ersättning för vissa kostnader för asylsökande och vissa andra utlänningar finns i förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Ersättning enligt förordningen beslutas och betalas av Migra- tionsverket. ska träffa överenskommelser med kommuner om mottagande av ensamkommande barn som omfattas av 1 § första stycket 1 och 2 LMA. Överenskommelserna får avse dels mottagan- de av barn som ska anvisa till kommunen enligt LMA, dels tillfälligt mottagande av barn i avvaktan på att barnet kan anvisas en kommun. En kommun som träffat en överenskom- melse har rätt till en årlig ersättning om . En kommun har rätt till ersättning för bistånd som den har betalat enligt LMA och för vissa transporter av asylsökande. En kommun har vidare rätt till ersättning för kostnader för utbildning för barn och för barn som går på förskola eller inte genomgår någon utbildning. Rätt till ersättning föreligger också bland annat i vissa fall för vård, stödinsatser eller bistånd som ges med stöd av social- tjänstlagen (2001:453), lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga eller lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. Vidare har en kommun rätt till ersättning för kostnader för god man till ensamkommande barn som omfattas av 1 § första stycket 1 och 2 LMA. Därutöver får lämna ersätt- ning till kommuner som haft betydande extraordinära kostnader för personer som avses i 1 § LMA. Ett landsting har rätt till ersättning för kostnader för den hälso- och sjukvård som det lämnat till personer som vistas här med stöd av ansökan eller beslut om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § UtlL. beslut överklagas till allmän förvaltningsdom- stol. Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen Det finns även annan verksamhet på utlänningsområdet som har nära koppling till den verksamhet som beskrivs ovan. Här följer exem- pel på sådan verksamhet. är ett av de länder som erbjuder en årlig flyktingkvot. Regeringen fastställer ramarna för vidarebosättning till och storleken på den svenska flykting- kvoten fattas genom budgetpropositionen. var den svenska flyktingkvoten 1 900 personer. Det är som har uppdraget att svara för vidarebosättning av flyktingar och andra skyddsbehövande. Urvalet sker antingen genom s.k. delegations- uttagning eller genom dossieruttagning. Delegationsuttagning inne- bär att utsända från intervjuar flyktingar och skyddsbehövande på plats i det land där de befinner sig. Vid dossier- uttagning skickar UNHCR sin utredning till som fattar beslut utifrån detta underlag. Som ovan nämns är ansvarig och attesterande myndighet gentemot Europeiska kommissionen i frågor som rör den europeiska flyktingfonden och den europeiska återvändandefonden. Europeiska flyktingfonden tillkom efter Rådets beslut /596/EG av . Genom detta beslut inrättades Europeiska flyktingfonden för perioden 1 januari 2005−31 . Genom och rådets beslut 573/2007/EG av om inrättande av Europeiska flyktingfonden inrättades en europeisk flyktingfond för perioden –2013. Syftet med fonden är att verka för en gemensam solidarisk politik mellan EU:s medlemsländer och att bidra till uppbyggnaden av ett gemensamt asylsystem. Fonden stöder projekt som vänder sig till asylsökande, flyktingar och skyddsbehövande. Flyktingfonden III startade och pågick till 2013. Projekt som beviljas fondmedel från programår 2013 kan pågå fram till . Den s.k. återvändandefonden inrättades genom Europaparlamen- tets och rådets beslut nr 575/2007/EG av om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden – 2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hante- Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen ring av migrationsströmmar”. Projekt som beviljas fondmedel från programår 2013 kan pågå fram till . Fonden finansierar projekt som handlar om självmant återvändande, tvångsvis åter- vändande och frivillig återvandring i syfte att förbättra förhållanden för asylsökande som väljer att återvända självmant innan asylärendet har avgjorts, personer med permanent uppehållstillstånd som flyk- tingar eller skyddsbehövande och som frivilligt vill återvandra och personer som har fått avslag på sin ansökan och återvänder frivilligt eller med tvång. Lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invan- drare innehåller bestämmelser om insatser som har till syfte att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Insatserna ska enligt 1 § ge de nyanlända förutsättningar för egenförsörjning och stärka deras aktiva delta- gande i arbets- och samhällslivet. Bestämmelserna i lagen gäller ny- anlända invandrare i viss ålder som beviljats uppehållstillstånd enligt vissa i lagen angivna bestämmelser. Arbetsförmedlingen är ansvarig för att samordna etableringsinsats- er enligt lagen och vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter. Även länsstyrelserna har skyldighet att främja sam- verkan mellan berörda kommuner och myndigheter, företag och organisationer som anordnar aktiviteter för nyanlända. Varje kom- mun är skyldig att se till att nyanlända erbjuds samhällsorientering. Arbetsförmedlingen ska upprätta en individuell plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering, en s.k. etableringsplan. Etableringsplanen ska utformas tillsammans med den nyanlände och i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer. Planen ska minst innehålla utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning enligt skollagen (2010:800), samhälls- orientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. En nyanländ som deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan har rätt till etableringsersättning och under vissa förutsättningar även Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen etableringstillägg och bostadsersättning. Detsamma gäller en nyanländ som medverkar till upprättandet av en etableringsplan och som inte har rätt till bistånd enligt LMA. Kommuner som har haft kostnader till följd av åtaganden enligt lagen har rätt till ersättning enligt förordningen om statlig ersätt- ning för insatser för vissa utlänningar (se avsnitt 4.5.5). Förordning om ersättning till vissa nyanlända invandrare Förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invand- rare innehåller föreskrifter om ersättning enligt lagen om etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare. Den som medverkar i upp- rättandet av en etableringsplan och som deltar i aktiviteter enligt planen har rätt till etableringsersättning. En nyanländ som har rätt till etableringsersättning har också rätt till etableringstillägg om han eller hon har hemmavarande barn. En nyanländ som har rätt till etableringsersättning och som är ensamstående utan hemmavarande barn har rätt till bostadsersättning. Frågor om etableringsersättning prövas av Arbetsförmedlingen. prövar frågor om etableringstillägg och bostads- ersättning samt betalar ut etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning. Förordning om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare Förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare innehåller bland annat bestämmelser om anvis- ning av bosättning för vissa nyanlända invandrare. Med nyanländ avses en person som omfattas av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, dock utan begränsning till viss ålder. Det åligger att beräkna mottagningsbehovet, dvs. hur många nyanlända som omfattas av lagens tillämpnings- område och som har behov av plats för bosättning i en kommun . Arbetsförmedlingen ska, efter samråd med länsstyrelserna och , fastställa en fördelning av mottagningsbehovet i varje län (länstal). Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen överenskommelser med kommuner inom länet om mottagande för bosättning av nyanlända. Arbetsförmedlingen ska, när det finns behov, anvisa bosättning i en kommun till en nyanländ som har rätt till en etableringsplan enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, om uppehållstillstånd har beviljats på annan grund än enligt 5 kap. 2 § UtlL, dvs. en utlänning som tagits emot i inom ramen för ett beslut som regeringen har meddelat om överföring av skydds- behövande till , s.k. vidarebosättning. Anvisning får också göras innan det är klarlagt att den nyanlände har rätt till en etable- ringsplan. Den nyanlände ska anvisas en kommun som har träffat överenskommelse med en länsstyrelse om mottagande för bosättning. ska anvisa bosättning i en kommun till ny- anlända som har beviljats uppehållstillstånd enligt 5 kap. 2 § UtlL. Detsamma gäller nyanlända som inte har rätt till en etableringsplan enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och som har behov av anvisning för bosättning i en kommun. Förordning om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare innehåller föreskrifter om etableringssamtal samt om etableringsinsatser och anordnares upp- giftsskyldighet enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Arbetsförmedlingen ska genomföra etableringssamtal med en nyanländ möjligt efter det att han eller hon har be- viljats uppehållstillstånd. Vid etableringssamtalet ska Arbetsförmed- lingen kartlägga den nyanländes utbildningsbakgrund, tidigare arbets- livserfarenhet, behov av utbildning och andra insatser samt andra förhållanden av betydelse för hans eller hennes etablering på arbets- marknaden. Etableringssamtalet ska även omfatta frågan om fram- tida boende. När den nyanlände har tagits emot för bosättning i en kommun ska Arbetsförmedlingen upprätta en etableringsplan för en nyanländ. Anordnare av aktiviteter för nyanlända ska till Arbetsförmed- lingen lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och för- ordningen. Om det behövs ska lämna uppgifter Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen till Arbetsförmedlingen i fråga om en nyanländs utbildningsbak- grund, tidigare arbetslivserfarenhet och andra uppgifter av betydelse för den nyanländes etablering på arbetsmarknaden. Lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare I lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invan- drare finns bestämmelser om kommuners ansvar att erbjuda samhälls- orientering för vissa nyanlända invandrare. Lagen gäller inte nyanlända som omfattas av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Varje kommun ska erbjuda samhällsorientering till de nyanlända invandrare som är folkbokförda i kommunen och som omfattas av lagen. Kommunen ska aktivt verka för att nå de nyanlän- da i kommunen som har rätt till samhällsorientering och motivera dem att delta i samhällsorienteringen. Förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare innehåller före- skrifter om den samhällsorientering som varje kommun ska se till att nyanlända invandrare erbjuds enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Samhällsorienteringen syftar till att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet och ska ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande. Målet ska vara att deltagar- na utvecklar kunskap om de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande demokratiska värderingarna, den enskildes rättigheter och skyldigheter i övrigt, hur samhället är organiserat och praktiskt vardagsliv. Förordning om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. reglerar utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdomar som avses i 1 § första stycket LMA. Det är barn och ungdomar som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller som annan skydds- Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen behövande eller motsvarande äldre bestämmelser, har beviljats uppe- hållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter till- fälligt skydd och som inte är folkbokförda här i landet eller har ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. I förordningen ges vidare föreskrifter om utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdomar som inte är folkbokförda här i landet och som vistas här enligt ett beslut om tidsbegränsat uppehållstillstånd. I för- ordningen regleras också förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Barn som omfattas av bestämmelserna ska anvisas plats i förskole- klass och ha rätt att få utbildning i , den obligatoriska särskolan, specialskolan och sameskolan på samma villkor som barn som är bosatta i , med den skillnaden att rätten inte medför någon skolplikt. Ungdomar ska som huvudregel erbjudas utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan på samma villkor som ung- domar som är bosatta i . Hemkommunen ska svara för att utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg enligt denna förordning kommer till stånd. Med hemkommun avses den kommun där barnet vistas. Lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. inne- håller bestämmelser om landstingens skyldigheter att, utöver vad som följer av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt tandvårds- lagen (1985:125), erbjuda hälso- och sjukvård samt tandvård åt asylsökande och vissa andra utlänningar. Bestämmelserna omfattar utlänningar som har ansökt om uppehållstillstånd i som flyk- ting eller som annan skyddsbehövande eller motsvarande äldre be- stämmelser eller har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd och som inte är folk- bokförda här i landet. Reglerna gäller även för utlänning som hålls i förvar och som inte har placerats i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest eller vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstill- stånd. Ett landsting ska erbjuda sådana utlänningar som inte har fyllt vård i samma omfattning som erbjuds den som är bosatt inom Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen Den som har fyllt ska erbjudas vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgiv- ning. Ett landsting ska vidare, om det inte är uppenbart obehövligt, erbjuda utlänningar som omfattas av lagen en hälsoundersökning. har rätt till ersättning från staten för kostnader för hälso- och sjukvård och tandvård, se avsnitt 4.5.5. Enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyk- tingar och vissa andra utlänningar handlägger Centrala studiestöds- nämnden ärenden om beviljande, utbetalning och återbetalning av lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Under vissa förutsättningar kan i förordningen definierade personer som har behov av pengar till hemutrustning beviljas lån. Ett sådant behov kan anses föreligga då utlänningen flyttar in i en omöblerad bostadslägenhet, men även i andra fall. I förordningen finns bestäm- melser om lånets storlek och lånevillkor, amortering, ränta, förfaran- det i låneärenden m.m. får med hjälp av automatiserad behandling föra ett personregister för administration av lån enligt förordningen. Personuppgifter i registret får behandlas för fullgöran- de av uppgiftsskyldighet enligt lag eller förordning. Lagen (2005:429) om god man för ensamkommande barn innehåller bestämmelser om god man i vissa fall för den som är och som är utländsk medborgare eller statslös. God man ska förordnas av Överförmyndaren efter ansökan av eller social- nämnden i den kommun där barnet vistas. Överförmyndaren får också självmant ta upp frågan. Förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund innehåller bestämmelser om statsbidrag till organi- sationer bildade på etnisk grund. Syftet med statsbidraget är att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter som rör kultur, språk, identitet och delaktighet i samhället. Frågor om bidrag enligt Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen denna förordning prövas av Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor. 5Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet Enligt utredningsdirektiven ska utredaren noggrant kartlägga använd- ningen av personuppgifter i all verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Utredaren ska också analysera om den användning som förekommer är nödvändig och vilka eventuella ytterligare behov av personuppgiftsbehandling som finns för att skapa förutsättningar för en effektiv verksamhet. I utredningsdirektiven anges att verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen främst bedrivs av , men även av domstolarna, polisen och utlandsmyndigheterna. Nedan följer en översiktlig beskrivning av den personuppgiftsbehandling på verksamhetsområdet som utförs av Migrations- verket, domstolarna, , Säkerhetspolisen och utlands- myndigheterna. Centrala utlänningsdatabasen () är den centrala databasen inom . CUD utgör en databas till vilket ett antal appli- kationer med olika funktioner, till exempel och , se nedan, är kopplat. CUD innehåller samtliga en- heters ärendehantering av bland annat tillståndsärenden, medborgar- skapsärenden, diarieföring, asylprövningar, flyktingmottagning, bi- dragshantering och kommunplaceringar. Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet Personuppgifterna i CUD behandlas med stöd av personupp- giftslagen (1998:204) och förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter enligt utlännings- och medborgarskapslagstift- ningen (utlänningsdataförordningen). Behörighet till de olika applikationerna administreras centralt inom . Innan behörighet medges görs en prövning om och i så fall vilka delsystem varje anställd ska ha åtkomst till. De handläggare, beslutsfattare och assistenter som har behörighet får bara tillgång till de delar av systemet, s.k. applikationer, som de be- höver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. För att komma in i verkets datasystem krävs ett särskilt kort och en kod. De anställ- das slagningar m.m. loggas och loggarna arkiveras. När en person blir aktuell i ett ärende hos läggs en dossier upp. I denna dossier samlas sedan alla uppgifter i ärendet och, om det är aktuellt, senare ärenden som rör personen. Alla uppgifter i CUD är således knutna till en viss indi- vid. använder () både per- sonakter och elektroniska personakter. Verkets mål är att övergå till endast elektroniska akter. innehöll CUD information om 3 877 189 per- soner. CUD innehåller en mängd personuppgifter, även känsliga sådana. Det rör sig inte bara om uppgifter avseende de utlänningar som har sökt eller söker svenskt medborgarskap eller tillstånd att be- söka, bo, arbeta eller studera i , utan även de som ansökt om till exempel uppehålls- eller arbetstillstånd men som fått avslag på sina ansökningar. Även utlänningar som avvisats vid gränsen, tagits i förvar eller dömts till utvisning från är registrerade. De personuppgifter i CUD som bedöms vara inaktuella överför- des tidigare till en avställdadatabas.