sou · H2B388 · 2015-01-01 00:00:00 — During the structural work, the Committee found that under the conditions that it studied, an air defence structure able to reasonably fulfil the operational capability requirements that could arise within the framework of defence against an armed attack cannot be achieved at an unchanged level of financial ambition. Such an air defence structure would substantially exceed an unchanged level of financial ambition. The Committee considers that there should be a basic air defence capability of this type, regardless of the choice of military strategic direction and concept of operations as examined within the framework of this report, if an armed attack is to be countered in a reasonable way. It is estimated that a smaller but, in the Committees opinion, well-balanced and economically feasible air defence structure could manage tasks falling within the demands of territorial integrity, albeit with certain limitations. These tasks would include detecting and repulsing aerial vehicles violating Swedish airspace. Such a structure should constitute a basis and objective of Swedish air power and air defence forces, so as to be open to increasing the defence capability in the longer term, if a decision is taken to do so. In this connection, one should be aware that such decisions can only gain full effect after 10–15 years. Such a structure allows flexibility for various forms of cooperation by military defence. Even given this smaller structure, Swedish air power and air defence forces are deemed capable of contributing to international crisis management operations through appropriate units that can participate in tasks where they can contribute to the overall effect sought. War games and analysis have shown that the Swedish Armed Forces, including Swedish air power, depend on society remaining robust and functional, even in crisis and war. Air power and air defence forces do not function in isolation from society at large, whether in peace, crisis or war. As there is uncertainty about the financial framework 2040, the Committee considers it valuable to describe to its principals the path that current Swedish air power should pursue to achieve what the Committee considers a well-balanced structure. Operational and financial considerations relating to the tasks and resources of the Swedish Armed Forces should be expected at regular intervals all the way to 2040, the date for the analysis. has studied a number of areas in air defence that interact in a complicated . For reasons of clarity the Committee has chosen to give special attention to a number of proposals taken from the areas in Chapter 9 Considerations. The proposals will make it easier to gradually improve Swedish air power and air defence capability. The proposals are presented on two priority levels. Priority 1 is for measures that, in the Committee's assessment, should be given top priority, the financial position permitting. warning is of great importance for the air defence of society, the Swedish Armed Forces and Swedish air defence forces themselves. It increases the ability of the Swedish Armed Forces to provide protection and step into action. Air defence plays an important role together with the other parts of the Swedish Armed Forces. Situational awareness is vital for the future air defence system to achieve full effect. Several of the aerial vehicles now under development have been designed in a way that makes great demands on future sensor systems intended to detect them. therefore considers that the challenge in the future is likely to lie in the increasing complexity of creating a complete air situation picture as stealth technology becomes more advanced. Defence of airbases tailored to threats As history has repeatedly shown, air platforms are at their most vulnerable when on the ground. Aircraft have to take off and land at known airbases/airports. The threat posed by long-range precision weapons increases this vulnerability. Airbases must therefore be given stronger protection against both airborne and ground-based threats. A capability to strike airborne targets at a greater distance than today Anti-aircraft systems can provide persistent, flexible, protection against airborne threats at varying distances. The need for protection against airborne threats applies not only to Swedish air defence forces, but also to the Swedish Armed Forces in general and society as a whole. Anti-aircraft systems need to secure a capability to combat airborne targets at considerably greater distance than at present. An operationally relevant combat aircraft The tactical and operational value of a combat aircraft is a consequence of security policy choices, strategic and operational concepts and, not least, technical and systemic conditions. It is therefore important to continuously monitor developments in these areas and to continuously evaluate the continued operational relevance of existing combat aircraft. Defence against cyber threats Already now, cyberspace has obvious significance as an arena for affecting an adversary and its importance will grow as society becomes more dependent on computers and communications between computers and people acting as users in one way or another. Knowledge and capability in this area is important to be able to meet tough requirements. Balance between aircraft and weapons The need for long-range weapons systems, for example air-to-air missiles, increases drastically in a war situation. There must be a balance between the number of weapons and the number of combat aircraft, based on the operational direction. Defence against conventional ballistic missiles and cruise missiles The need for protection against conventional ballistic missiles and cruise missiles applies not only to Swedish air defence forces, but also to the Swedish Armed Forces in general and society as a whole. Already now – and all the more so in 2040 – conventional ballistic missiles and cruise missiles pose so serious a threat that this threat demands attention. will need to work with other states to create reasonable protection against this threat. protection against conventional ballistic missiles can only be achieved through cooperation with other nations, for financial reasons as well as to be able to detect and combat incoming missiles. A secure and robust command and control system Robust command and control systems are an important functioning of air defence. Securing a robust and well-balanced common command and control system for the Swedish Armed Forces is not merely of concern for the air defence system but ultimately a significant component of the entire defence system and civil society. Access to qualified personnel and a robust human resources system Access to qualified personnel will be highly important in order to ensure that units in the future air defence achieve the maximum possible effectiveness. Issues of recruitment, education and training/exercises for future employees in the air defence are vital here. As a personnel structure must also be able to resist antagonistic and non-antagonistic strains and stress, such a structure should have sufficient redundancy. Short-range anti-aircraft system for use against small targets The threat posed to objects such as camps and airbases by rockets, artillery shells, missiles and small remotely piloted aircraft systems (RPAS) is expected to grow, which will increase the need for sensors and units designed to detect and combat these types of small targets. Passive sensors as a complement to sensors In the longer term, passive sensors will be an important complement to sensors, with which they should be integrated more extensively than at present. A secure and sufficient commitment to R&D Finally, the Committee would like to underscore the need for R&D and study activities in relevant areas. To be a competent procurer of advanced defence systems and to have high international competence in certain niches, so as to be an interesting partner for cooperation, more resources must be allocated to R&D than is now the case. In particular, measures are important in areas that are vital for reasons of integrity. These are areas in which it can be difficult to obtain access to results of international research and technology that are classified or subject to other limitations imposed by international agreements. Increased measures to develop demonstrators can strengthen the development of defence materiel in Swedish air defence, as well as in the Swedish Armed Forces as a whole. 1 Kommitténs uppdrag och arbete Utredningens uppdrag i dess helhet framgår av kommittédirektivet (Dir. 2012:68), se bilaga 1. En parlamentarisk kommitté ska utreda, analysera och bedöma helheten av och behoven inom luftförsvaret tiden . –analysera den framtida utvecklingen avseende teknik, taktik, förmågeutveckling m.m., –bedöma framtida operativa behov och förmågekrav samt –föreslå mål för luftförsvaret bortom 2040. Kommittén ska utgå ifrån en i huvudsak bibehållen ekonomisk ambitionsnivå för luftförsvaret. har pekat på att luftförsvaret är en mycket väsentlig del av försvarsförmåga och utgör ett viktigt element i våra internationella försvarssamarbeten (bet.2010/11:FöU4). Utskottet anförde i betänkandet att stridsflygsystem är mycket komplexa system med långa utvecklingstider (10–) och mycket långa livs- cykler (50–). Utvecklingen pekar, enligt utskottets bedömning, mot en ytterligare integrering av utvecklingskapacitet och stärkt sam- arbete mellan länder. Det är därför, enligt utskottets mening, vik- tigt att ha en långsiktig strategi för vilka förmågor behöver och för hur anskaffningen av kostnadseffektiva system kan genom- föras. Kommitténs uppdrag och arbete beslutade mot den bakgrunden att tillkännage för regeringen som sin mening att en parlamentarisk luftförsvars- utredning skulle tillsättas för att utreda vårt framtida luftförsvar (rskr. 2010/11:232). Utredningen har sammanlagt genomfört 32 kommittémöten, med ledamöter, sakkunniga och experter samt ytterligare 32 expertmöten med sakkunniga och experter. Vid kommittémöten har sammanlagt 14 presentationer genomförts av medarbetare från Försvarsmakten, (), () och Försvarshögskolan (FHS). har samverkat med Försvarsberedningen. Kommittén har inom landet besökt 1. strilbataljonen, Luftvärns- regementet, och Flygvapnets luftstrids- simuleringscentrum (FLSC) vid , , Transport- och specialflygenheten (TSFE) och Luft- stridsskolan/TU Flyg i samt flygflottilj, med 171. stridsflygdivisionen, 1. flygbasbataljonen, 3. helikopterskvadro- nen och Flygbasjägarskolan. Kommittén har utomlands besökt Forsvarsdepartementet i och fått föredragningar av representanter från såväl departementet som det norska Forsvaret. Vid besök i fick kommittén föredragningar från försvarsavdelningen på svenska ambassaden och representanter från Ministère de la Defénce, Armée de l´Air, et de l´Espace och Institute de Relations Internation et Strategiques (). Vid besök i fick kommittén föredragningar av försvarsavdelningen på svenska ambassaden och representanter från , , (DCDC) och () samt en representant från Kommittén har vidare besökt Huvudstaben i , och fått flera föredragningar under ledning av kommendören för Flygvapnet. Även Satakunta flygkommando och 21:a stridsflygdivisionen besöktes, med bland annat presentation av stridsflygssystemet Hornet, inklusive bas- och underhållsfrågor. Kommitténs uppdrag och arbete I besöktes i , med flera föredragningar om framtida luftstridskrafter. I Kommando i Gatow, utanför , mottogs kommittén av Flyg- vapeninspektören, som presenterade sin syn på framtida luftstrids- krafter. Kommittén besökte avslutningsvis () på , vid den tyska gränsen mot . Kommittén mottogs av COMUSAFE1, varpå flera föredragningar och visningar på basen följde. Ordföranden och sekretariatet har besökt Försvarsmaktens Flyg- taktiska stab vid genomförandet av Flygvapenövningen 2013 samt Luftstridsskolan i och (). Sekretariatet har följt ett antal av de olika seminarier som anordnats av bland annat Folk och Försvar med koppling till luft- försvarsområdet . En sekreterare deltog vid Chief of the 2013 i . Kommittén ska utreda, analysera och bedöma helheten av och be- hoven inom luftförsvaret tiden . Kommittén ska bland annat föreslå mål för luftförsvaret bortom 2040. Olika system löser olika uppgifter i luftförsvaret och ligger olika i sin livscykel, men måste passa ihop tillsammans. Luft- stridskrafterna är komplexa system av system som tillsammans med andra stridskrafter i Försvarsmakten löser de uppgifter som regering och riksdag givit. Resultatet från utredningen ska kunna utgöra ett underlag för en långsiktig strategi för vilka förmågor som behöver inom området och hur anskaffningen av kostnadseffektiva system kan genomföras. 1 Commander U.S. Kommitténs uppdrag och arbete Uppgiftens studietidpunkt innebär att de flesta systemen som Försvarsmakten nyttjar har passerat sin tekniska2 och/eller taktiska3 livslängd. Beslutet om en vidareutveckling av JAS 39 C/D till en version E är en given förutsättning i kommitténs uppdrag. JAS 39 E kommer att successivt uppgraderas och kommer 2040 förmodligen att kunna utgöra kärnan i det svenska luftförsvaret, med en återstående teknisk livslängd . Det ovanstående innebär att en stor del av dagens luftstrids- krafter kommer att ha omsatts . Luftstrids- krafternas funktioner; flyg, underrättelsetjänst, bas, stridsledning och luftbevakning (stril), samband, vädertjänst och luftvärn måste successivt anpassas till de krav på förmåga som kan ställas på luft- stridskrafterna, som helhet betraktad, fram till denna tidpunkt och därefter. Eftersom studietidpunkten ligger så långt fram i tiden är det inte rimligt att försöka sig på prognoser om den säkerhetspolitiska ut- vecklingen och det därav följande behovet av luftstridskrafter. Det är dock nödvändigt att studera alternativa omvärldsutvecklingar som ställer olika krav på luftstridskrafterna för att se vad konsekvenserna av olika inriktningar innebär. De resultat som kommittén presenterar bör även kunna använ- das som ett underlag för de beslut som tas , som får konsekvenser för luftstridskrafternas förmåga . Bland annat bör den realiserbarhetsprövning som kommittén genomfört kunna ge bättre underlag för de löpande beslut som måste tas för att uppnå kommitténs förslag. Utredningen omfattar luftstridskrafterna. Med luftstridskrafter av- ses här flygstridskrafter och de luftvärnssystem som ingår i luft- operationerna. Det innebär att luftvärn avsett för förbands egen- 2Den tid ett tekniskt system med hjälp av normalt underhåll kan användas för avsett ända- mål. Förlängning av teknisk livslängd kan ske genom utbyte av kompontenter vars tekniska livslängd är på väg att ta slut eller genom renovering. 3Den tid en funktion, som kan realiseras med ett eller flera tekniska system, är relevant för den uppgift som funktionen bidrar till att lösa. Förlängning av taktisk livslängd kan ske ut- byte, eller modifiering, av de ingående tekniska systemen, för ändrad funktion som svarar upp mot förändrade krav. Kommitténs uppdrag och arbete skydd (till lands eller till sjöss) inte ingår i det studerade luftvärnet. Utredningens omfattning skulle växa avsevärt om armé- och de förbandens krav på luftvärn för att lösa sina uppgifter skulle ingå i uppdraget. Med flygstridskrafter avses flygförband och helikopterförband. Kommittén anser att helikopterförband inte ingår i kommitténs uppdrag, med hänsyn till att dessa system bedöms bidra till luft- operationerna endast i mindre omfattning. Uppdragstypen flyg- räddning kan dock komma att behandlas. Luftstridskrafter kan indelas i funktionerna; flyg, underrättelse- tjänst, bas, stril, samband, vädertjänst och luftvärn.4 Underrättelse- funktionen ingår som en integrerad del i taktisk ledning och stude- ras därför inte särskilt. Vädertjänstfunktionen bedöms inte vara alternativskiljande och studeras därför inte heller särskilt i utred- ningen. Luftförsvar är en av flera typer av uppdrag, som luftstrids- krafterna kan genomföra. En kommitté som ska studera och be- döma helheter bör inte begränsa sig till endast en typ av uppdrag. Det skulle begränsa slutsatsernas giltighet. Uppdraget bör således kunna omfatta alla uppdragstyper ingående i luftoperationer, bero- ende på de krav på luftstridskrafterna som kommittén ser kan komma att ställas . Kommittén kommer således att behandla alla relevanta upp- dragstyper ingående i luftoperationer, som enligt Doktrin för luft- operationer5 omfattar luftförsvarsoperationer, markmålsoperationer, sjömålsoperationer, luftburen transport, flygunderrättelseinhämt- ning, flygräddning och luftburen ledning. Även om transportflyg inte ska omfattas av utredningen, bör uppdragstypen luftburen transport; flygtransporter och lufttankning, kunna ingå. Kommittén kommer inte att värdera Försvarsmaktens effekt som helhet, utan luftstridskrafternas bidrag därtill. Luftstridskraf- ternas påverkan på övriga stridskrafters utformning (till exempel mark- eller sjöstridskrafter) kommer att hanteras med hjälp av ett gränsyteresonemang; det vill säga om en föreslagen luftförsvars- struktur ställer stora – eller jämfört med – annorlunda krav på, till exempel, markstridskrafterna, bör detta framgå. 4Doktrin för luftoperationer 2005, M7740-774022, s. 103 5Ibid, s. 54. Kommitténs uppdrag och arbete Kommitténs huvuduppgift är inte att beräkna framtida ekonomiska nivåer för Försvarsmakten och luftstridskrafterna. Ekonomin kan i stället ses som en restriktion i huvuduppgiften att bland annat föreslå mål för framtida luftstridskrafter. Med tanke på utredningens studietidpunkt (2040) är det rimligt att i huvudsak föra principiella resonemang och räkna överlags- mässigt på ekonomiska nivåer och utfall. Kostnadsuppskattningar av framtida system är osäkra. Studietidpunkten innebär, som nämnts tidigare, att få av dagens system är operativa och att den förmåga de representerar måste omsättas i nya system om de befinns bidra till att lösa framtidens uppgifter i framtidens insats- miljöer. Vid denna omsättning anpassas kravet på operativ förmåga efter den försvarspolitiska inriktning som fattar beslut om. En förändrad operativ förmåga tar tid att uppnå (cirka 10–, i de flesta fall). En bibehållen ekonomisk ambitionsnivå Kommittén ska enligt direktivet utgå från en i huvudsak bibehållen ekonomisk ambitionsnivå för luftförsvaret. Med denna skrivning antar kommittén att det är en ekonomisk ram som avses, inte en ambition om viss operativ förmåga. Dagens (2012) anslagsnivå för Försvarsmakten är sammantaget cirka 40 282 miljoner kronor6. Anslaget delas upp i ett antal poster7 och redovisas i Försvarsmaktens årsredovisning uppdelat på bland annat verksamhetsgrenar8 och produktgrupper9. Svårigheterna att finna en ekonomisk redovisning i den valda avgränsningen och definitionen av luftstridskrafter, innebär att kommittén gör följande förenklade antagande. 6Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten, . 7Förbandsverksamhet och beredskap, Fredsfrämjande förbandsinsatser, Anskaffning av materiel och anläggningar, Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar samt Forskning och teknikutveckling. 8Insatser, Uppbyggnad av insatsorganisationen och beredskap, Utveckling, Övriga verksam- heter, Fredsfrämjande verksamhet och Stöd till samhället. 9Bland andra Internationella insatser, Flygvapenförband och Forskning och utveckling. Kommitténs uppdrag och arbete Verksamhetsgrenen 2 Uppbyggnad av IO och beredskap, används för att uppskatta hur stor andel av anslaget för stridskrafterna som luftstridskrafterna förbrukar, vilket kan ses som en indikator på regeringens ekonomiska ambitionsnivå. Verksamhetsgrenen redo- visar den ekonomiska uppoffringen för att producera Försvars- maktens krigsförband i olika beredskap. Verksamhetsgrenens andel av det totala anslaget är . Den andel av verksamhets- grenen som produktgruppen Flygvapenförband förbrukade 2012, antas vara en representativ andel av anslaget för stridskrafterna, som luftstridskrafterna kommer att tilldelas för att pro- ducera luftstridskrafterna enligt den definitionen som kommittén har valt. Det skulle innebära cirka en tredjedel10. Kostnader för insatser räknas då inte med. Det kan nämnas att i var andelen som tilldelades luftförsvaret cirka en sjundedel av de totala kostnaderna för krigsmakten. Då inräknades alla åtgärder som vidtas inom totalförsvaret för att förhindra eller försvåra för en angripare att uppnå sitt syfte vid operationer genom luften mot vårt territorium.11 Pris- och lönekompensation och Försvarsprisindex Pris- och löneomräkning, PLO, är ett sätt att rensa kostnads- förändringen från prisförändringen så att förhandlingar i budget- arbetet ska avse enbart reala förändringar. Syftet är att skapa förut- sägbarhet och att budgetförhandlingarna ska avse enbart volym och att alla prisförändringar – inflationen – ska hanteras via prisomräk- ningen.12 Försvarsmakten har en egen konstruktion av PLO som kallas Försvarsprisindex, FPI. 10Försvarsmaktens årsredovisning 2012, s. 26. 11690/35301=0,33. Motsvarande beräkning för de åren 2007–2011 ger samma storleksordning på resultatet; 0,31, 0.37, 0.36, 0.35, 0.34. Det finns en osäkerhet avseende om åren 2007–2012 kan anses vara representativa, med tanke på hur olika materielsystem ligger i sin livscykel och därmed följande ersättningsbehov och betalningsutfall. Indelningen av studieobjektet luftstridskrafterna jämfört med produkt- gruppen Flygvapenförband är också en felkälla, då vi uppskattar den representativa andelen. 11Svenskt luftförsvar enligt luftförsvarsutredning, och Försvar, AB 1970, s. 78. 12Översyn av försvarsprisindex ESV . Kommitténs uppdrag och arbete har redovisat svårigheterna med att använda ett försvarsprisindex.13 () har undersökt hur Försvarsmaktens planering och ekonomi påverkas14. Att skilja ut vad som är prisförändring och vad som är volym/kvalitetsförändring mellan två tidpunkter är relativt enkelt så länge man mäter kostnaden för en och samma vara, som inte modifierats . Ju mer komplexa produk- terna är, desto större är vanligen problematiken att bestämma vad som är pris och vad som är volym (eller egentligen prestanda). Grundläggande är dock att kvalitetsförbättringar i en tjänst eller vara är en volymkomponent, inte en prisförändring.15 Kostnads- ökningar som beror på högre volym/kvalitet ska förhandlas och beslutas politiskt.16 En teknikfaktor på fanns inbyggd i materialanslaget fram till omkring . Den avsåg kompensera för en erfaren- hetsmässig fördyring av försvarsmateriel, utöver vad som var känt vid beställningstillfället. Teknikfaktorn togs bort, vilket innebär att statsmakterna vill lyfta fram krav på förändringar (rationalise- ringar) i lagd planering. Ett användbart försvar17 uttrycktes det på följande sätt, I takt med att resurser frigörs ska det nya mer användbara försvaret skapas, där kostnads- och ambitionshöjningar i operativ verksamhet balanseras mot rationaliseringar och ambitions- sänkningar. En rationalisering kan ske dels i produktionen av förband, dels hur man använder ett färdigproducerat förband. Ett förband skulle kunna användas under insats på andra, mer effektiva sätt, kanske med hjälp av teknikutvecklingen. Det skulle efter hand driva på en utveckling mot mer effektiva förband. Trots detta är försvarsmaktstukturen till sitt innehåll i princip lika den som fanns . Rationaliseringarna verkar främst ha påverkat mängden förband. 13Översyn av försvarsprisindex ESV . 14Försvarsmaktens ekonomiska förutsättningar – Anslagstilldelning, kostnadsutveckling och priskompensation. , , , --3901-SE. 15Översyn av försvarsprisindex ESV . 17Prop 2008/09:140, s. 2. Kommitténs uppdrag och arbete En balans mellan uppgifter och resurser