sou · H3B311 · 2015-02-23 00:00:00 — Osäkerhetsanalysen försöker på ett strukturerat sätt kvantitativt uppskatta osäkerheterna i kostnadsberäkningarna. SKB använder ett system som kallas Successiv Kalkyl eller Successivprincipen utvecklad av Lichtenberg.10 Arbetet görs i en Analysgrupp och samordnas av några Moderatorer, som ska vara väl förtrogna med Successivprincipens metoder. Medlemmarna i Analysgruppen förutsätts känna till avfallssystemets principer och ha viss kännedom om Referenskalkyl och Kalkyl 40 (real). Processen börjar med brainstorming där deltagarna i Analysgruppen förslår egenskaper, händelser och processer (FEPs), vilka kan påverka kostnaderna för avfallshantering. FEPs samlas till övergripande strukturer, som kallas generella villkor i metoden. I nästa fas definieras dessa villkor med hänsyn till deras betydelse för planering och vilka möjligheter och risker de representerar. Figur 7.3 Processen för Successivprincipen. RK = Referenskalkyl, FEP = Fatures, Events, Processes, SLH = Sannolikhet 10 , S. (2000), Proactive management of uncertainty using the successive principle: a practical way to manage opportunities and risk. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … Målet är att kvantifiera osäkerheterna. Moderatorerna bygger upp en kalkyl för att kunna hantera Analysgruppens sifferbedömningar. Varje medlem i Analysgruppen bedömer varje villkors påverkan på resultatet från de deterministiska kalkylerna (Referenskalkyl och Kalkyl 40 [real]) under rubriken minimum/trolig/maximum. Siffran ”0” för ”trolig” för ett givet villkor innebär att medlemmen anser att resultatet från den deterministiska kalkylen fortfarande ger det mest sannolika kostnadsutfallet, dvs. effekten av villkoret är troligtvis helt omhändertaget i den deterministiska kalkylen. Enligt metodiken anger beloppet för ”minimum” att sannolikheten är att kostnaden blir lägre än detta belopp jämfört med de mest troliga utfallet och beloppet för ”maximum” att sannolikheten är för att kostnaderna blir högre än detta belopp. Baserat på Analysgruppens sifferbedömningar beräknar kalkylprogrammet en sannolikhetsfördelning för kostnaden för projektet. De dominerande villkoren diskuteras inom och nya sifferbedömningar görs. Sifferbedömningarna görs om till Analysgruppen är överens om att processen återger de olika villkorens betydelse för osäkerheten. Slutprodukten från processen är en kurva som beskriver den sannolika fördelningen av kostnaden för projektet. I det dokumenterade förfarandet11 utgörs kalkylprogrammet av standardiserade statistiska test. SKB använder en modell för att väga samman osäkerheterna från de olika villkoren, vilket minskar transparensen i en komplex process. Exempelvis är det inte möjligt att se bidragen till den totala standardavvikelsen från de olika osäkerheterna.12 11Lichtenberg, S. (2000). 12Torp et al, (2014), ”Vurdering av usikkerhetsanalyse: Sluttlagring for svensk kjernekraftavfall”. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … 7.6.2Den administrativa barriären – granskning av den successiva kalkylen Figur 7.3 konstaterar att osäkerhetsanalysen har två fasta ramar, fasta förutsättningar och Analysgruppens sammansättning. Betydelsen av dessa ramar diskuteras i och Borgs rapport till SSM om Plan 201013 och i NTNU:s rapport till SSM över Plan 2013.14 En fast förutsättning är ett givet helt säkert villkor för beräkningarna. Enligt Plan 2013 beslutas de fasta förutsättningarna ”på hög nivå inom SKB”.15 Exempel på fasta förutsättningar är ”Ingen övervakning efter förslutning”, ”KBS-3-metoden används” och ”Återtagning av kapslar ska vara möjlig, men inte ingå i kalkylen”. NTNU konstaterar att: forutsetninger er faste bare hvis noen med troverdige garantier for at de tar det fulle ansvaret for at forutsetningene holder prosjektet gjennom.16 Detta innebär att någon utanför Kärnavfallsfonden måste betala om man under projektet tvingas bryta mot en fast förutsättning. Vad händer om man måste öppna och återta felaktiga kapslar i en pluggad deponeringstunnel? Under byggandet av var man tvungen att riva en nästan färdigbyggd pylon på grund av felaktig betonggjutning. Återtag är inte ovanligt i stora projekt. NTNU konstaterar i sin uppsummering av fasta förutsättningar: Vi har inntrykk av det hersker en viss interessekonflikt mellom SSM, som sterkt vektlegger å sikre tilstrekkelig fondsoppbygging for å redusere Statens risiko, og SKB, som vel har det samme overordnede målet, men med et naturlig ønske om å holde avgiften på produksjonen så lav som mulig.17 Analysgruppens sammansättning bestämmer processens perspektiv. och , Klakegg & Austeng understryker vikten av en bred sammansättning med kompetens från många olika 13Lichtenberg, S. & , L. (2011), Granskning av SKB:s användning av den successiva kalkylmetoden – undersökning av SKB:s kostnadsberäkningar för Plan 2010, s. 3. 14Torp et al. (2014). 15SKB (2013), Plan 2013 Kostnader för kärnkraftens radioaktiva restprodukter, s. 19. 16Torp et al. (2014), s. 20. 17Torp et al. (2014), s. 20. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … professioner utanför det rent tekniska området. och pekar på behovet av en eller flera medlemmar vilka agerar som ”Advokat”. SKB hävdar i Plan att man fått en brett sammansatt grupp ”med deltagare från såväl områden med kärnteknisk anknytning som från områden som är helt fristående från sådan verksamhet”.18 NTNU-granskarna menar att man delvis lyckats men konstaterar: Imidlertid fremstår gruppen fortsatt som meget teknologitung, mannsdominert og med høy gjennomsnittsalder. Det er også en faktor som gjør denne gruppen annerledes enn vanlige ressursgrupper i usikkerhetsanalyser: Denne har karakter av et fast utvalg og er ikke sammensatt for en spesifikk analyse. gir gruppen grunnlag for å samle mer erfaring og kunnskap – og dermed potensiale for gode vurderinger, men også sterkt eierskap til prosjektet og dermed naturlige begrensninger i perspektiv.19 NTNU-granskarna rekommenderar dels att Analysgruppen vidgas med minst 2–3 individer som inte känner ägarskap till processen men med relevant kompetens inom aktuella samhällsområden, dels att en intern och en extern moderator samarbetar i processen. Huvudkritiken mot såväl Plan 201020 som Plan 201321 gäller bredden på kurvan som beskriver sannolikheten för projektkostnaden. Det är en allvarlig kritik eftersom bredden på kurvan bestämmer kompletteringsbeloppet. Bredden på sannolikhetsfördelningen mäts av standardavvikelsen.22 Enligt Kalkyl 40 (real) i Plan är förväntad kostnad med en standardavvikelse , dvs. en relativ standardavvikelse på . För Plan 2010 var motsvarande relativ standardavvikelse . Enligt och , Klakegg & Austeng borde standardavvikelsen för ett projekt motsvarande kärnavfallsprojektets storlek och mognad vara minst 20–. Det finns alltså en 18SKB Plan 13, s. 16. 19Torp et al. (2014), s. 53. 20Lichtenberg, S. & , L. 21Torp et al. (2014). 22För den symmetriska normalfördelningen är medelvärde=förväntat värde=mest sannolika värde. För denna fördelning ligger 2/3 av alla kostnadsutfall inom en standardavvikelse från det förväntade värdet, dvs. inom intervallet mellan (förväntat värde – standardavvikelse) och (förväntat värde + standardavvikelse). Man brukar också uttrycka det som att ”två tredjedelar av alla värden ligger inom två standardavvikelser”. Det förtjänas att ständigt påpekas att detta innebär att 1/3 av alla kostnadsutfall ligger utanför två standardavvikelser. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … betydande risk för att det av SKB föreslagna kompletteringsbeloppet på är kraftigt underskattat. NTNU-granskarna tar i sina avslutande kapitel upp frågan var ansvaret för expertbarriären ska ligga: SKB er i utgangspunktet satt i et stort dilemma: Skal de bidra til å få frem en kostnad som medfører høyt avgiftsnivå for kjernekraftindustrien og dermed dårlige økonomiske resultater, eller skal de bidra til å få frem en kostnad som gir lavt avgiftsnivå og dermed god økonomi for eierne? Vi sier ikke at SKB gjennom sitt kalkylearbeid fremstiller kostnadene tendensiøst, men minner om hvor krevende det er å klare å beholde et nøytralt perspektiv på et prosjekt som direkte påvirker økonomien til sine eiere. må fortsatt ha høy grad av oppmerksomhet i SKB:s videre arbeid. For svenske myndigheter kan det være relevant å spørre seg om det er riktig å sette SKB i en slik posisjon.23 Den verkliga kostnaden för hantering av kärnavfall och rivning bestäms på projektnivå. Den är bl.a. en funktion av kärnkraftindustrins och SKB:s förmåga att få på plats en organisation som på ett effektivt, legitimt och autentiskt sätt kan integrera säkerhetsfrågor, rivning av kärnkraftverk, hantering av avfallsströmmar och byggande, drift och förslutning av avfallssystemets anläggningar. Rådet har i andra sammanhang diskuterat utformningen av en organisation för att hantera slutförvar för använt kärnbränsle. Ur kostnadsperspektivet förefaller en egenskap hos organisationen nödvändig: kostnadsramarna kräver kontinuerligt lärande på alla nivåer i organisationen. Under forsknings- och utvecklingsfasen för avfallssystemet har SKB visat sig vara en väl fungerande lärande organisation med förmåga att både initiera, genomföra och ta till vara forsknings- och utvecklingsprojekt. Övergång till industriell verksamhet skapar nya utmaningar vad gäller tillämpning av Fud-resultat samt egna och andras erfarenheter i löpande arbete med exempelvis rivning, kapselproduktion och deponering. Slutförvar enligt KBS-3-metoden representerar internationellt sett ett pionjärarbete, men inom projektet ackumuleras efterhand en stor erfarenhet av kapseldeponering 23 Torp et al. (2014), s. 72. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … och drivning av deponeringstunnlar. Denna erfarenhet bör leda till kontinuerlig förbättring av produktiviteten. Rivning av kärnkraftverk är ingen unik verksamhet. Här är utmaningen att ta tillvara det lärande som sker på internationell nivå. I både fallen är lärkurvor ett etablerat verktyg för planering, styrning och uppföljning av verksamheten.24 Lärkurvorna visar hur kostnader minskar och tekniska egenskaper förbättras som funktion av ackumulerad produktion. Lärandet är således inte en funktion av tiden utan helt beroende av verksamheten i organisationen. Mätt med specifika kostnader verkar kärnkraftindustrin varit dålig på att tillgodogöra sig erfarenheter; specifika kostnaderna för att bygga kärnkraftverk har ökat i stället för att minska, som varit fallet för övriga kraftslag.25 En förklaring kan vara att lärandet fokuserats på att öka säkerheten i stället för att minska kostnaderna. En annan förklaring kan vara att kärnkraftverk är stora enheter, som byggs under ständig kontroll av statliga tillsynsmyndigheter. Detta gör det svårt för projektteamen att uppnå den operativa autonomi (operational closure), som krävs för lärande.26,27 Men jämfört med att bygga ett kärnkraftverk är kapselproduktion och deponering närmast att beskriva som modulär verksamhet. Avsikten med detta avsnitt är att peka på de vinster som kan uppnås med en organisation inriktad på lärande. Fokus är på specifika repetitiva verksamheter inte på kostnaden för hela projektet, men detta tekniklärande är en kostnadsreducerande process som kan motverka de kostnadsdrivande faktorerna identifierade i osäkerhetsanalysen. Tekniklärande blir därigenom en viktig barriär för att skydda statskassan och skattebetalarna mot eskalerande kostnader. Figur 7.4 visar lärkurvan för att installera 80 vindturbiner i en vindkraftpark vid Horns Rev utanför . Den tredje vindturbinen tog att installera, men den sista turbinen installerades på mindre än . Installationstiden för vindturbin nr N ges av följande ekvation: 24Jaber, M.Y. (editor) (2011), Learning Curves – Theory, Models, and Applications. 25Junginger, M., van , W. & Faaij, A. (2010), Technological Learning In The Energy Sector: Lessons for Policy, Industry and Science. 26Wene, C.-O. (2007), “as Non-Trivial ”, Kybernetes 36(3/4), s. 348–363. 27Wene, C.-O. (2008), “Learning through deployment in competitive markets”, The Economist 53(4), s. 340–364. SOU 2015:11 Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … (Installationstid för turbin N) = (Installationstid för tredje turbinen) ▪ (N/3)-E E är en som ger lärhastigheten. Lärhastigheten är här , vilket innebär att installationstiden minskar för varje fördubbling av installerade turbiner. Den blåa triangeln visar vinsten av tekniklärande. Den totala installationstiden för vindkraftparken reduceras på grund av tekniklärande. Figur 7.4 Lärkurva för installation av en vindkraftpark i havet vid Horns Rev utanför . Båda axlarna är logaritmiska. Montering av vindkraftverk vid Horns Rev Monteringstid (dagar/vindkraftverk) Marginaltid för montering av verken Junginger et al (2004) 1 1 10 100 Källa: Junginger et al, 2004.28 Den omfattande litteraturen om lärkurvor och tekniklärande visar att praktiskt taget alla konkurrensutsatta verksamheter uppvisar lärande av den typ som visas i figur 7.4. Det matematiska sambandet mellan resursåtgång (installationstid) och kumulativ produktion (antal installerade turbiner) är densamma oavsett bransch, 28 Junginger, M., Faaij, A. & Turkenburg, W.C. (2004), “Cost Reduction for Offshore ”, 28(1), s. 97–118. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … plats och teknik. Stabilitet, lärhastighet och tolkning av olika brott i kurvan diskuteras, men man är överens om att effekten finns. Effekten utnyttjas också exempelvis vid lansering av nya produkter, där de första exemplaren kan prissättas under produktionskostnaden därför att man vet att denna kommer att sjunka efterhand om man kan komma in på marknaden och få igång produktionen. Den utgör också ett argument för statlig subventionering av ny teknik.29 Figur 7.5 illustrerar en tänkt tillämpning av lärkurvor på produktion och deponering av 6200 kopparkapslar. Man kan argumentera för att när projektteamet nått operativ autonomi (operational closure) så kan resan nerför lärkurvan påbörjas och – förutsatt att teamet får behålla sin autonomi – fortsätta till den sista kapseln deponerats. Lärhastigheten antas vara 20 procent.30 I figuren görs det konservativa antagandet att autonomi uppnås först vid den 100:e kapseln. Fram till dess antas SKB experimentera med organisation och teknik som tillsynsmyndigheten söker nya rutiner, vilket sammantaget innebär att projektteamet inte har full kontroll över sina operationer. Om arbetsinsatsen för den 100:e kapseln sätts lika med 100 enheter så är arbetsinsatsen för den sista kapseln 26 enheter. Tekniklärandet har reducerat den totala arbetsinsatsen med jämfört med ett fall där alla kapslar från 100 till 6200 kräver samma arbetsinsats som den 100:e kapseln. 29IEA (2000), Experience curves for energy technology policy. 30Wene, C.-O. (2011), “Learning – to Transform into a Low – ” och Wene, C.-O. (2007), “as Non-Trivial ”, Kybernetes 36(3/4), s. 348–363. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … Figur 7.5 Exempel på en möjlig lärkurva för kapsellinjen. Den stora bilden visar lärkurvan i ett lineärt diagram. Den infällda bilden visar samma lärkurva i samma dubbellogaritmiska format som för vindkraftturbinerna i figur 7.4. SKB:Arbetstid kapsel/deponering Arbetstid per kapsel.INDEX = 100 för kapsel 100 Lärhastighet 20%.Index = 100 för kapsel nummer 100 Regeringen beslutade på regeringssammanträdet att kärnavfallsavgiften skulle höjas till i genomsnitt /kWh producerad kärnkraftsel för perioden 2015−2017, dvs. för samtliga i perioden. Höjningen är densamma som SSM föreslagit. Men myndighetens förslag var, som tidigare nämnts, att avgiften bara skulle gälla . SSM ville ha ett bättre underlag från SKB för att kunna föreslå avgifter –2017. SSM menar att SKB:s metod för beräkning av den reala prisutvecklingen leder till att kostnadsberäkningen underskattas med . SSM anser därför att SKB:s beräkning av de förväntade kostnaderna måste göras om.31 31 Se SSM:s , finansierings- och kompletteringsbelopp . (SSM2013-6255). Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … I det inledande kapitlet nämndes att SSM:s granskning av SKBs beräkningar utgör en viktig statlig administrativ barriär mot påtvungna bidrag till rivning och avfallshantering från framtida skattebetalare. En andra statlig finansiell barriär utgörs av Kärnavfallsfonden och dess förmåga att förvalta inbetalade avgifter. Både dessa barriärer är emellertid beroende av den tredje sociala barriären som utgörs av en remisshantering, beredning i och beslut av regeringen om avgiftens och säkerhetsbeloppens storlek. Den sociala barriären bidrar till att det använda kärnbränslet i slutförvaret inte tillåts skada människan och miljön.32 Regeringens beslut om kärnavfallsavgiften för perioden –2017 är exempel på den sociala barriären där regeringen gör en annan bedömning än expertmyndigheten. Under en långt följd av år har de beslutade avgifterna legat under de förslag till avgifter som redovisats av tidigare myndigheter Omräknat till prisnivå har avgiften också sänkts . Se figur 7.6. 32 Se SOU 2007:38 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007, s. 78. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … Figur 7.6 Regeringens beslut om kärnavfallsavgiften jämfört med expertmyndighetens förslag. Förslag (nivå) Avgiftsbeslut (prisnivå) Källa: SSM. En grundläggande princip för hantering och slutförvaring av kärnavfall och använt kärnbränsle är att kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av intäkterna från den produktion av energi som gett upphov till dem. Denna princip återspeglas i finansieringslagstiftningen. Den återfinns också i kärntekniklagen33 och miljöbalken.34 I sitt yttrande över SSM:s förslag till avgifter och säkerheter för perioden –2014 framhöll att det kunde ifrågasättas om inte Kärnavfallsfonden är underfinansierad.35 33Jfr 13 § kärntekniklagen. 34Jfr 16 kap 3 § . 35Kärnavfallsrådets yttrande över förslag till kärnavfallsavgifter och säkerhetsbelopp –2014. (Dnr 42/2011). Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … IEA (2000), Experience curves for energy technology policy. (editor) (2011), Learning Curves – Theory, Models, and Applications. CRC Press: . Junginger, M., Faaij, A. & Turkenburg, W.C. (2004), “Cost Reduction for Offshore ”, 28(1), s. 97–118. Junginger, M., van , W., and Faaij, A. (2010), Technological Learning In The Energy Sector: Lessons for Policy, Industry and Science. : Cheltenham, U.K. (2014), ”Kommentarer till beräkningar av externa ekonomiska faktorer I SKB:s rapport 2013 Underlag för kostnadsberäkningar (Dnr 6.1-74-14)”, Bilaga till SSM:s Yttrande avseende kärnavfallsavgifter samt finansierings- och kompletteringsbelopp –2017 enligt lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hantering av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. (Dnr SSM2013-6256). (2014), yttrande över förslag till kärnavfallsavgifter och säkerhetsbelopp –2014. (Dnr 42/2011). , (2000), Proactive management of uncertainty using the successive principle: a practical way to manage opportunities and risk. Polyteknisk Press: Lyngby. & , L. (2011), Granskning av SKB:s användning av den successiva kalkylmetoden – undersökning av SKB:s kostnadsberäkningar för Plan 2010. (SSM2011-153-28). SKB (2013), Plan 2013 Kostnader för kärnkraftens radioaktiva restprodukter. SOU 2007:38 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 – nu levandes ansvar, framtida generationers frihet. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … SOU 2004:125 Betalningsansvaret för kärnavfallet. SSM (2014), Yttrande avseende kärnavfallsavgifter samt finansierings- och kompletteringsbelopp –2017 enligt lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hantering av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. (SSM2013-6256). SSM (2014), Förslag på kärnavfallsavgifter, finansierings- och kompletteringsbelopp . (SSM2013-6255). SSM (2013)Förändringar i lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet och förordningen (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. (SSM2011-4690). Torp, O., Klakegg, O.J. og Austeng, K. (2014), ”Vurdering av usikkerhetsanalyse: Sluttlagring for svensk kjernekraftavfall”, Bilaga till SSM:s Yttrande avseende kärnavfallsavgifter samt finansierings- och kompletteringsbelopp –2017 enligt lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hantering av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. (SSM2013-6256). Wene, (2007), “as Non- Trivial ”, Kybernetes 36(3/4), s. 348–363. Wene, (2008), “Learning through deployment in competitive markets”, The Economist 53(4), s. 340–364. Wene, (2011), “Learning – to Transform into a Low – ”, Climate Change – Research and Technology for Adaptation and Mitigation, and Houshang Kheradmand (Ed. ), , InTech. /articles/show/title/energy-technology- learning-key-to-transform-into-a-low-carbon-society (hämtad ). Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … internationella överenskommelser (SÖ) SÖ 1999:60 Konvention om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall. Regeringens proposition 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart . Lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. (1998:808). Förordning (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar m.m. Beslut vid regeringssammanträde . Chefen för och naturresursdepartementet, statsrådet , anför. Jag föreslår att en särskild kommitté med vetenskaplig inriktning tillsätts med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar och för att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor. I propositionen 1991/92:99 om vissa anslagsfrågor för /93 samt om ändringar i den statliga organisationen på Kärnavfallsområdet föreslog regeringen att läggs ned som egen myndighet och att verksamheten förs över till . I propositionen anfördes att det vetenskapliga råd – KASAM – som finns knutet till skulle ges en mer fristående ställning och knytas direkt till Miljö- och naturresursdepartementet som en utredning i stället för att i administrativt hänseende vara knutet till en myndighet. (1991/92:NU22, rskr.226) har beslutat i enlighet med regeringens förslag till ändrad statlig organisation på kärnavfalls om rådet. En särskild kommitté med vetenskaplig inriktning med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar och med uppgift att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor, bör alltså tillsättas. vart tredje år med början , , i ett särskilt betänkande redovisa sin självständiga bedömning av kunskapsläget på kärnavfallsområdet. senast efter den tidpunkt som anges i 25 § förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet redovisa sin självständiga bedömning av det program för den allsidiga forsknings och utvecklingsverksamhet och de övriga åtgärder som den som har tillstånd att inneha och driva en kärnkraftsreaktor skall upprätta eller låta upprätta enligt 12 § Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Kommittén bör även lämna råd i ärenden med anknytning till kärnavfallsområdet till och när detta begärs av dem. I mån av behov och tillgång på medel bör kommittén få företa Utrikes resor för att studera anläggningar och verksamhet inom kärnavfallsområdet samt anordna seminarier kring övergripande frågor inom kärnavfallshanteringen. Kommittén bör beakta regeringens direktiv till statliga kommittéer och särskilda utredare angående utredningsförslagens inriktning (Dir. 1984:5) samt angående EG-aspekter i utredningsverksamheten (Dir. 1988:43). Kommittén bör bestå av en ordförande och högst tio andra ledamöter.