sou · H3B3100 · 2015-11-30 00:00:00 — bl.a. personal med legitimation inom hälso- och sjukvård eller tandvård. Till skillnad från skadeståndslagen (1972:207) betalas ersättning ut oavsett om patienten kunnat visa att behandlaren vållat skadan. Det handlar alltså om en s.k. ”no fault” försäkring. För ersättning krävs att det finns övervägande sannolikhet för att skadan är orsa- kad t.ex. av undersökning, vård, behandling eller liknande åtgärd under förutsättning att skadan kunnat undvikas antingen genom ett annat utförande av det valda förfarandet eller genom val av ett annat tillgängligt förfarande som enligt en bedömning i efterhand från medicinsk synpunkt skulle ha tillgodosett vårdbehovet på ett mindre riskfyllt sätt. Man har således inte rätt till ersättning enbart av det skälet att behandlingen inte lett till önskat resultat eller att det uppstått en komplikation under behandlingen. I flera fall som prövats av har estetiska be- handlingar bedömts utgöra hälso- och sjukvård och patientskade- lagen har därmed ansetts tillämplig. Se t.ex. 1998–2009, s. 210, avgörande 2005:11, där en kvinna som hade fått injektioner med Dermalive, ett ämne vars syfte är att släta ut rynkor och fylla ut huden runt läpparna, till följd av injek- tionerna fått missprydande knölar och missfärgad hud i ansiktet. bedömde att behandlingen utgjorde hälso- och sjukvård och att kvinnan var att anse som patient. Bedömning- en gjordes mot bakgrund av att den aktuella injektionsbehandlingen gavs av en legitimerad sjuksköterska som före behandlingen gjort en medicinsk genomgång av kvinnans hälsotillstånd. Om patientskadelagen inte är tillämplig, är den skadelidande vid personskada hänvisad till att begära ersättning enligt allmänna skadeståndsrättsliga och kontraktsrättsliga principer eller från en privat ansvarsförsäkring om utföraren har tecknat en sådan. Det kan nämnas att enligt produktansvarslagen (1992:18) kan skadestånd betalas för personskada som en produkt har orsakat på grund av en säkerhetsbrist. Den skadeståndsskyldige är bl.a. den som har tillverkat, frambringat eller insamlat den skadegörande pro- dukten. Lagen bygger på ett fullharmoniserat EU-direktiv och möj- ligheten att införa nya produktansvarssystem är mycket begränsade. I den s.k. behörighetsutredningens betänkande Kompetens och ansvar (SOU 2010:65) finns förslag om en försäkringslösning för den typ av verksamhet som vanligtvis kallas alternativ- och kom- plementärmedicin och som förkortas AKM. I likhet med vad som är fallet för den verksamhet som avses i dessa direktiv handlar det om behandlingsmetoder som ligger hälso- och sjukvården nära, men som inte regleras inom ramen för hälso- och sjukvårdslagstift- ningen. Under remissbehandlingen var många av remissinstanserna positiva till förslaget men flera avstyrkte det eller ansåg att de be- hövde utredas ytterligare. Med hänsyn till det splittrade gensvaret på betänkandet och att fått i uppdrag att se över vissa gränsdragningsfrågor inom samma område, ett arbete som vid den aktuella tidpunkten fortfarande pågick, lämnade inte reger- ingen några förslag i denna del (prop. 2012/13:175). Mot bakgrund av det sagda kan det konstateras att en person som råkar ut för en skada i samband med en behandling som inte räknas som hälso- och sjukvård har en mer begränsad möjlighet till ersättning än en person som råkar ut för en skada inom hälso- och sjukvården, trots att verksamheten och dess risker i vissa fall kan vara jämförbara. –klargöra vilka möjligheter till ersättning för personskador vid estetiska och därmed jämförliga behandlingar som finns, –med beaktande av gällande EU-rätt, ta ställning till om en för- säkringslösning bör införas för personskador vid estetiska och därmed jämförliga behandlingar och i så fall lämna förslag på hur den ska utformas. Konsumentskydd vid behandling av person Tillhandahållandet av estetiska och därmed jämförbara behand- lingar innebär utförande av en tjänst som i de allra flesta fall bygger på ett avtal mellan en näringsidkare och en konsument. Till skillnad från de behandlingar som omfattas av den offentligt finansierade sjukvården har konsumenten betalat hela kostnaden för behand- lingen. Det kan i vissa fall handla om stora kostnader. Begreppet tjänst är brett och inrymmer ett stort antal verksam- hetsområden av skilda slag. Endast ett fåtal av alla tjänster är regle- rade i konsumenttjänstlagen (1985:716) och behandling av person är inte en av dessa. Konsumenttjänstlagen ger dock uttryck för all- männa civilrättsliga principer på området av vilka det bl.a. följer att konsumenten har rätt till någon form av påföljd vid fel i den utförda tjänsten, t.ex. prisavdrag, hävning eller skadestånd. I vissa mer vik- tiga avseenden får lagen även anses ge uttryck för ett grundläggande konsumentskydd som inte kan åsidosättas genom avtal (prop. 1984/85:110 s. 142 och prop. 2011/12:28 s. 19 f. samt Ds 2009:13 Konsumenttjänster m.m.). Såväl allmänna domstolar som () har i viss utsträckning tillämpat konsumenttjänstlagen ana- logt på tjänster som avser behandling av person. Huvudprincipen är att inte prövar tvister som rör hälso- och sjukvård eftersom ärenden som kräver medicinska bedömningar inte lämpar sig för ARN:s prövning. Nämnden har likväl alltid en möjlighet att göra en bedömning i varje enskilt fall om den aktuella tvisten ändå lämpar sig för en prövning. I praktiken prövas alltså inte ärenden som är en följd av brister i den medicinska kompetensen eller omvårdnaden. Den information en näringsidkare lämnar vid marknadsföring av exempelvis estetiska behandlingar måste uppfylla marknadsförings- lagens (2008:486) krav. Marknadsföringslagen gäller för marknads- föring av alla varor och tjänster. Enligt lagen ska en näringsidkares marknadsföring stämma överens med god marknadsföringssed (5 §), inte vara otillbörlig (6 §) eller vilseledande (8–17 §§). En närings- idkare kan förbjudas vid vite att fortsätta med viss marknadsföring eller åläggas att lämna viss information. Marknadsföringslagen har generell räckvidd och kompletteras av särskilda bestämmelser i annan lagstiftning, t.ex. för försäljning av alkohol- och tobak, samt för användningen av vissa försäljningssätt, t.ex. distans- och hemför- säljning. utövar tillsyn över att reglerna i mark- nadsföringslagen följs. Utredaren ska utreda och vid behov lämna förslag på ett flertal områden som syftar till att stärka skyddet för den enskilde när det gäller estetiska och därmed jämförliga behandlingar, t.ex. i fråga om tillsyn, patientsäkerhet och försäkring. Estetiska och därmed jäm- förliga behandlingar kan vara dyrbara och riskfyllda tjänster och det är viktigt att konsumenten har möjlighet att få sin sak prövad om denne t.ex. anser att en behandling är felaktigt utförd. Utredaren bör därför även undersöka om det konsumenträttsliga skyddet är tillräckligt eller om åtgärder, vid sidan av utökad patientsäkerhet, behövs även inom detta område. –med beaktande av det konsumentskydd som finns och de övriga förslag som föreslås, bedöma om konsumentskyddet vid estetiska och därmed jämförliga behandlingar är tillräckligt och vid behov föreslå åtgärder som innebär att konsumenternas ställning stärks. Förslagens konsekvenser ska redovisas i enlighet med vad som anges i 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). I de delar förslagen innebär ökade kostnader eller minskade intäkter för det offentliga ska förslag till finansiering redovisas. Utredaren ska särskilt belysa vilka konsekvenser som förslagen och bedömningarna skulle få för företag inom verksamheten med estetiska behandlingar, t.ex. hur konkurrensförhållanden eller pris- nivåer kan påverkas. Utredaren ska också belysa hur förslagen förhåller sig till det EU-rättsliga regelverket, särskilt i förhållande till tjänstedirektivet och proportionalitetsprincipen, och vilka eventuella åtgärder som förslagen ger upphov till och vad ska göra för att uppfylla sina skyldigheter enligt . Utredaren ska vidare beskriva hur förslagen förhåller sig till () konvention om barnets rättigheter (barn- konventionen). Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med , Kon- sumentverket, , Inspektionen för vård och omsorg, , , för estetisk plastkirurgi, , Hudtera- peuters samt med andra myndigheter och organi- sationer som utredaren bedömer vara relevanta i sammanhanget. Uppdraget ska redovisas . Undersökning bland allmänheten och genomförd 2015 av TNS – på uppdrag av kommer några frågor om behandlingar som genomförs för att förändra utseendet. Vi menar inte sådant som görs av medicinska skäl. Genom vilka av följande behandlingar skulle du kunna tänka dig att ändra ditt utseende? a.Injektioner för rynkbehandling eller läppförstoring, t ex Botox eller olika lipfillers b.Laser- eller IPL-behandling t.ex.hårborttagning, hudföryngring, borttagning av pigmentfläckar och andra hudförändringar c.Kirurgiska ingrepp, (t ex bröstförstoring) d.Tandblekning hos tandläkare eller annan professionell e.Piercing, förutom håltagning i öronen h.Hudingrepp t.ex. Dermabrasio (hudslipning), ultraljud eller kemisk alternativt termisk behandling Ingen av dessa behandlingar. 2.Vilka om några av dessa behandlingar har du gjort (36 månaderna)? a.Injektioner för rynkbehandling eller läppförstoring, (t ex Botox eller olika lipfillers) b.Laser- eller IPL-behandling (t.ex hårborttagning, hudföryngring, borttagning av pigmentfläckar och andra hudförändringar) c.Kirurgiska ingrepp (t ex bröstförstoring) d.Tandblekning hos tandläkare eller annan professionell e.Piercing, förutom håltagning i öronen h.Hudingrepp (t.ex. Dermabrasio (hudslipning), ultraljud eller kemisk alternativt termisk behandling) Ingen av dessa behandlingar. 3.Innan du genomförde behandlingen eller behandlingarna, fick du information om eventuella risker av den som utförde behandlingen? Fråga för varje angiven behandling IP uppger att de gjort (a-h i fråga 2), filtrera bort övriga alternativ a.Injektioner för rynkbehandling eller läppförstoring, (t ex Botox eller olika lipfillers) b.Laser- eller IPL-behandling (t.ex.hårborttagning, hudföryngring, borttagning av pigmentfläckar och andra hudförändringar) c.Kirurgiska ingrepp, (t ex bröstförstoring) d.Tandblekning hos tandläkare eller annan professionell e.Piercing, förutom håltagning i öronen h. Hudingrepp (t.ex. Dermabrasio (hudslipning), ultraljud eller kemisk alternativt termisk behandling) Ingen av dessa behandlingar. 4.Fick du någon komplikation eller andra besvär i samband med behandlingen? Fråga för varje angiven behandling som IP uppger att de gjort (a-h i fråga 2), filtrera bort övriga alternativ a.Injektioner för rynkbehandling eller läppförstoring, (t ex Botox eller olika lipfillers) b.Laser- eller IPL-behandling (t.ex.hårborttagning, hudföryngring, borttagning av pigmentfläckar och andra hudförändringar) c.Kirurgiska ingrepp (t ex bröstförstoring) d.Tandblekning hos tandläkare eller annan professionell e.Piercing, förutom håltagning i öronen h.Hudingrepp (t.ex. Dermabrasio (hudslipning), ultraljud eller kemisk alternativt termisk behandling) Ingen av dessa behandlingar. 5.Om du genomgått en behandling som medfört komplikation, vart vände du dig för att få hjälp? Fråga endast om IP uppgett ett eller flera av alternativen a-h Den allmänna hälso- och sjukvården Till den behandlare som genomförde behandlingen Har ej sökt hjälp Annat* öppet svarsalternativ Frågor från (S 2014:12) Syftet med frågorna är att få en uppfattning om hur tillsynen utförs bland hygieniska verksamheter, vilka verksamheter som är vanligast och vilka problem som uppmärksammats i kommunen. Bifoga gärna den statistik ni har samt om ni har annan statistik som kan vara relevant i sammanhanget. 1.Hur många hygieniska verksamheter är anmälda i er kommun? 2.Går det att uppskatta förekomsten av oanmälda verksamheter? 3.Vilka typer av verksamheter har ni i kommunen? Hur ofta utför ni tillsyn av varje enskild anmäld hygienisk verksamhet? 1gr/3 år 1 gr/5 år Annat intervall: Utför ej Förekommer tillsyn på oanmälda verksamheter? 6.Vilka är de vanligaste nedslagen i tillsynen? 7.Vilka verksamheter har ni fått in anmälan om? 8.Hur många smittskyddsanmälningar upprättar ni ? 9.Tycker ni att och bistår med vägledning i tillsynsarbetet? Om nej, vad saknas? Anser ni att det finns brister i dagens regelverk? Frågor från (S 2014:12). Syftet med frågorna är att få er bild av omfattningen av personer med komplikationer till följd av skönhetsbehandlingar som behöver uppsöka den offentliga sjukvården. Beskriv så utförligt som möjligt och bifoga gärna den statistik ni har samt om ni har annan statistik som kan vara relevant i sammanhanget. 1.Har ni information/statistik över patienter som söker vård hos er för komplikationer till följd av olika skönhetsbehandlingar? Hurmångapatienterrördetsigom/år? Från vilkentyp av verksamheter/behandlare kommer patienter med komplikationer? Vilka typer av komplikationer handlar det om? Vilka komplikationer ärvanligast förekommande? Vilka av era verksamheter har störst erfarenhet av dessa komplikationer? Händerdet attnigöranmälningartillIVO,inspektionenförvårdochomsorg,avdessakomplikationer? Händer det att ni hänvisarpatienterna återtill denverksamhet som utfört behandlingen? 2.Om ni inte har någon samlad statistik eller information, går det att göra någon uppskattning av antalfall ? 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän- nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situa- tioner – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. 78.Upphandling och villkor enligt kol- lektivavtal. 79.Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Stöd och hjälp till vuxna vid ställnings- taganden till vård, omsorg och forsk- ning. 81.Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. 82.Ökad insyn i fristående skolor. 83.Översyn av lex . En livsviktig verksamhet. 85.Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boende- miljöer. Mål och myndighet. En effektiv styr- ning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets utredningen. 87.Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. 88.Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. 91.Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 92.Utvecklad ledning av universitet och högskolor. 93.Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdes- skatt. 94.Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldig- heter – möjligheter och ansvar. 95.Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser. Låt fler forma framtiden! Bilaga till betänkande. 98.Träning ger färdighet. Koncentrera vården för patientens bästa. 99.Planering och beslut för hållbar utveckling. Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. Översyn av lex . MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt. Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Tillsyn och kontroll på hälso- och miljö- området inom försvaret. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . [52] Europeisk kvarstad på bankmedel. Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. För att brott inte ska löna sig. Personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet. Skydd för vuxna i internationella situationer – . Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. [88] Ny museipolitik. Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar. Låt fler forma framtiden! Bilaga till betänkande. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Planering och beslut för hållbar utveckling. [99]. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. EU och kommunernas bostadspolitik. En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. En fondstruktur för innovation och tillväxt. Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. För lärande i staten. Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. Upphandling och villkor enligt kollektiv- avtal. Stöd och hjälp till vuxna vid ställningsta- ganden till vård, omsorg och forskning. En livsviktig verksamhet. Träning ger färdighet. Koncentrera vården för patientens bästa. Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknik programmet. SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. [45] Högre utbildning . En rymdstrategi för nytta och tillväxt. Mer tid för kunskap – förskoleklass, för- längd skolplikt och lovskola. Ökad insyn i fristående skolor. Mål och myndighet. En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets- utredningen. Utvecklad ledning av universitet och högskolor. Gränser i havet. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor.