sou · H2B392 · 2015-01-01 00:00:00 — En tydlig skiljelinje är staters olika syn på hur grund- läggande mänskliga rättigheter som yttrandefrihet förhåller sig till nationellt definierade säkerhets- och suveränitetsaspekter. För att alla på bästa sätt ska kunna nyttja de möjligheter som informa- tionstekniken ger behöver frihet, öppenhet och säkerhet för använd- arna baserat på rättsstatsprincipen utgöra en självklar grund för informationssäkerhetsarbetet. Att kunna upprätthålla en öppen, säker, motståndskraftig och tillförlitlig elektronisk kommunikationsmiljö är betydelsefullt för alla länder, och säkerheten för är beroende av den globala ut- vecklingen. I strategin för Europeiska unionens inre säkerhet (ISS) konsta- teras att it-brottslighet är ett hot särskilt mot medlemsstaternas informationssystem. och utrikestjänsten (EEAS) har presenterat en övergripande europeisk cybersäkerhetsstrategi som berör både EU-interna som EU-externa aspekter av it-frågor ((2013) 1 final). Den digitala agendan för ägnar ett avsnitt åt it-brottslighet och it-attacker mot informationssystem samt ett avsnitt om tillit och säkerhet. har antagit flera rekommendationer som berör informationssäkerhet och internetpolicy. Organisationen genomför också analyser av området, bl.a. av nationella informationssäkerhetsstrategier som antagits i ett flertal länder. Föreslå en strategi och mål för samhällets informationssäkerhet Myndigheternas arbete med informationssäkerhet ska bedrivas utifrån en nationell strategi som tar sin utgångspunkt i att värna befolkningens liv och hälsa, samhällets funktionalitet samt förmågan att upprätthålla grundläggande värden som demokrati, rättsäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Att stärka samhällets säkerhet kräver att skyddsvärden, hot och skyddsmedel ses i ett samman- hang. Denna helhetssyn bör genomsyra verksamhet över hela kedjan från orsaksförebyggande och sårbarhetsreducerade till hanterande och återuppbyggande verksamhet. Informationssäkerhet är en betydelsefull del i arbetet med att nå målen för säkerhet och samhällets krisberedskap. Därför bör arbetet med att stärka informationssäkerheten vara en del av det allmänna säkerhets- och krisberedskapsarbetet. För att hålla samman såväl det nationella som det internationella arbetet inom informationssäkerhetsområdet och för att nå politiska mål är det viktigt med en nationell strategi som bl.a. tar sin utgångs- punkt i en bred säkerhetspolitisk kontext. Strategin ska ta sin ut- gångspunkt i målen för säkerhet och målen för samhällets krisberedskap. Strategin ska utgå från, och även kunna bidra till, fortsatt ut- veckling av politiska prioriteringar på området. Strategin ska inne- hålla övergripande mål samt utgångspunkter för hur aktörer i sam- hället ska samverka i arbetet med att förebygga, upptäcka, ingripa mot och agera i samband med allvarliga it-incidenter som drabbar samhällsviktig verksamhet. De övergripande målen ska utformas så att de ger mål, riktlinjer för och prioriteringar som kan ligga till grund för myndigheternas eget informationssäkerhetsarbete. Utredaren ska ta hänsyn till den internationella samverkan som existerar på området, åtaganden som ålagts till följd av internationella konventioner samt förpliktelser som EU-medlem. Den nationella strategin för hante- ring och överföring av information i elektroniska kommunikations- nät och it-system ska ses som ett övergripande sammanhållet ramverk för hur arbetet med informationssäkerhet ska bedrivas i . Det förutsätts att mer nedbrutna detaljerade riktlinjer och handlingsplaner skapas för delområden och sektorer i samhället inklusive det militära försvaret och försvarsunderrättelseverksam- heten. Den nationella strategin för hantering och överföring av infor- mation i elektroniska kommunikationsnät och it-system ska han- tera risker på alla nivåer i samhället. Informationssäkerhetsområdet är tvärsektoriellt och omfattar många aktörer i samhället på lokal, regional och central nivå. Även näringslivet har en stor roll i detta arbete. Till detta kommer också den internationella dimensionen där olika aspekter måste beaktas. Den nationella strategin bör inkludera alla relevanta aspekter och aktörer. Syftet med strategin ska vara att uppnå ett effektivare och mer samordnat arbete med informationssäkerhet i samhället. Strategin ska vara ett stöd för myndigheternas arbete och kopplas till styr- medel och åtgärder för att åstadkomma ett operativt och verksamt arbete med informationssäkerhet i hela samhället. Nuvarande ansvars- förhållanden och åtaganden ska beaktas men inte begränsa utred- ningen, som ska utgå från ansvarsprincipen och gällande ekono- miska ramar. föreslå en nationell strategi för hantering och överföring av information i elektroniska kommunikationsnät och it-system och föreslå övergripande mål för samhällets informationssäkerhets- arbete, och hur ska upprätthålla säkerhet och integritet i samhällsviktig it-infrastruktur. Inför arbetet med strategin ska utredaren ta del av de nationella strategier som redan tagits fram av ett flertal länder. Utredaren ska också beakta det arbete som sker på informationssäkerhetsområdet inom bl.a. EU, Nato och . Definiera begrepp inom området Uttrycket informationssäkerhet används bl.a. i regeringens propo- sitioner, skrivelser och i vissa författningar, t.ex. myndighets- instruktioner. Internationellt förekommer information security och cyber security. Dessa uttryck används delvis med överlapp- ande betydelse, delvis med olika betydelse utifrån skilda utgångs- punkter. Informationssäkerhet är enligt terminologi för informations- säkerhet (SIS handbok 550 utgåva 3) säkerhet för informations- tillgångar avseende förmågan att upprätthålla önskad konfidentialitet, riktighet och tillgänglighet (även ansvarighet och oavvislighet). Informationssäkerhet är även ett legaldefinierat begrepp i säker- hetsskyddslagen (1996:627) där det finns bestämmelser om infor- mationssäkerhet till skydd för rikets säkerhet. Säkerhetsskydds- lagstiftningen är under översyn och utredningen ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2011:94). Mot bakgrund av en ökad internationalisering och behov av inter- operabilitet är även en jämförelse med andra nationer och orga- nisationers syn på definitioner viktig. En särskild utmaning är staters skilda syn på hotbilder, regleringsbehov m.m. inom området som lett till skillnader i definitioner och begreppsanvändning. Begreppet informationssäkerhet kopplas av vissa länder till censur och statlig kontroll av medborgarna. har även andra begrepp börjat användas i det svenska språket, framför allt cybersäkerhet och cyberförsvar men även be- nämningar som digital säkerhet och it-säkerhet förekommer utan att den närmare innebörden av dessa förklarats. Det finns således ett behov av att definiera begrepp och reda ut hur de förhåller sig till varandra samt vid behov ensa dessa begrepp för att undvika missförstånd. De begrepp eller benämningar som används i dessa kommittédirektiv ska inte föregripa eller begränsa utredarens arbete i detta avseende. klargöra begrepp som används inom informationssäkerhets- området och vid behov föreslå förtydligande eller alternativa benämningar och definitioner, särskilt sådana som används i för- slaget till nationell strategi. Utredningsuppdraget omfattar inte att föreslå förtydligande defini- tioner av begrepp som används inom ramen för säkerhetsskydds- lagstiftningen. Redovisa roller och ansvar på området Grunden för samhällets krisberedskap är ansvarsprincipen. Det finns flera statliga myndigheter med särskilda uppgifter eller uppdrag på informationssäkerhetsområdet, såväl nationellt som internationellt, och frågorna spänner över en mängd olika områden och nivåer. De statliga myndigheterna bör utveckla sin förmåga att samverka inom informationssäkerhetsområdet. För att underlätta denna förmåga behövs en enhetlig och samlad beskrivning av respektive myndig- hets ansvar och roll utifrån dagens uppgifter och uppdrag på infor- mationssäkerhetsområdet. med utgångspunkt i uppdraget redovisa statliga myndigheters ansvar och roller utifrån de uppgifter och uppdrag på informa- tionssäkerhetsområdet som de har . Utredaren ska beskriva eventuella konsekvenser av sina förslag för statliga myndigheter, landsting, kommuner och andra relevanta aktörer som kan beröras. Om förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, landstingen, kommunerna eller enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas och utredaren föreslå finansiering för detta. Om förslagen får samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminsk- ningar för staten, landstingen eller kommunerna ska utredaren föreslå en finansiering. Sådan finansiering ska föreslås ske inom området och gällande ekonomiska ramar. Om något av förslagen påverkar det kommunala självstyret ska utredaren särskilt redovisa dessa konsekvenser och de särskilda avvägningar som lett till förslagen, i enlighet med bestämmelserna i 14 kap. 2 och 3 §§ regeringsformen. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska löpande hålla (Försvarsdeparte- mentet) informerat. Vidare ska utredaren hålla sig informerad om och beakta relevant arbete om informationssäkerhetsfrågor som pågår inom och i utredningar, som t.ex. Försvarsberedningens arbete. Utredaren ska även hålla sig informerad om och beakta Utred- ningen om säkerhetsskyddslagen (Ju 2011:14), Utredningen om förbättrad tillgång till personuppgifter inom och mellan hälso- och sjukvården och (S 2011:13), Kommuner och Landstings insatser inom området eSamhället, den Digitala agendan för , e-förvaltningsstrategin, den europeiska cybersäkerhets- strategin, kommissionens förslag till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (COM (2013) 48 final), det arbete som pågår inom ramen för regeringens arbete med EU:s digitala agenda, e-förvalt- ning och allmän uppgiftsskyddsförordning (COM(2012) 11 final) samt andra relevanta internationella dokument. I det fall EU beslutar om direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen ska det beaktas i arbetet med strategin. Utredaren ska också beakta andra länders samt nationella och internationella organisationers strategier för informationssäkerhet. Utredaren bör även beakta nuvarande politik som bedrivs på området. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till NISU 2014 (Fö 2013:04) Regeringen beslutade kommittédirektiv om strategi och mål för hantering och överföring av information i elektroniska kommunikationsnät och it-system (dir. 2013:110). Utredningen har tagit namnet NISU 2014. Utöver det ursprungliga uppdraget ska utredaren undersöka de rättsliga förutsättningarna för (SOS Alarm) att inrätta och driva ett system för viktigt meddelande till allmän- heten (VMA) via mobil och fast telefoni vid allvarliga olyckor och kriser. Utredaren ska i det sammanhanget undersöka om det finns behov av ny eller ändrad lagstiftning och i så fall lämna fullständiga författningsförslag. Detta tilläggsuppdrag ska redovisas . Det ursprungliga uppdraget ska fortfarande redovisas . Viktigt meddelande till allmänheten Programföretag som sänder radio och tv har om- fattats av krav att sända viktiga meddelanden till allmänheten. Av 4 kap. 9 § 15 radio- och tv-lagen (2010:696) framgår att ett tillstånd att sända tv eller sökbar text-tv får förenas med villkor om skyldig- het att kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmän- heten, om en myndighet begär det. Det finns möjlighet att ställa sådana villkor även för ljudradio, se 11 kap. 3 § 15 samma lag. En- ligt sändningstillstånden för och , vilka beslutades av regeringen , ska bolagen kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det (Ku2013/2524/MFI och Ku2013/2525/MFI). Att ett system för varning och information genom mobiltele- foner bör införas stegvis anges i propositionen Samverkan vid kris – för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133, bet. 2005/06:FöU9, rskr. 2005/06:295–296). Regeringen bemyndigade (Fö2008/3431/SSK) chefen för att under- teckna alarmeringsavtalet (Fö2008/3587/SSK) mellan Svenska staten och SOS Alarm. I regeringsbeslut (Fö2013/468/SSK) anges att parterna efter förhandling enats om tillägg till alarmeringsavtalet som innebär att SOS Alarm ska inrätta ett nytt tekniskt system för VMA via mobil och fast telefoni vid allvarliga olyckor och kriser. SOS Alarm ska där- efter svara för driften och underhållet av systemet. Det nya tek- niska systemet ska komplettera de befintliga systemen för varning. SOS Alarm ska enligt tilläggsavtalet även i samverkan med berörda aktörer undersöka förutsättningarna för att med det nya tekniska systemet nå svenska mobilabonnenter som befinner sig i annat land i händelse av en allvarlig olycka eller kris. SOS Alarm ska vidare säkerställa att ansvariga aktörer bereds möjlighet att leverera samordnad och kvalitetssäkrad VMA vid allvarliga olyckor och kriser. Tjänsten ska vara en del av det totala VMA-systemet. I regeringsbeslut (Fö2014/280/SSK) anges att parterna enats om att ovan nämnda uppdrag ska fortsätta . Under arbetet med att inrätta ett system för VMA via mobil och fast telefoni vid allvarliga olyckor och kriser har SOS Alarm upp- märksammat regeringen på att det kan finnas behov av ändringar i befintlig lagstiftning för att SOS Alarm ska kunna inrätta och driva systemet. SOS Alarm gör bedömningen att föreslagen behandling av abonnentuppgifter kan ske med stöd av personuppgiftslagen (1998:204). Enligt SOS Alarm krävs det emellertid reglering i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation för att teleoperatörer ska kunna skicka VMA per sms till de mobilabonnenter som be- finner sig inom ett visst drabbat område, (N2013/5082/ITP). Tilläggsuppdraget om ett system för viktigt meddelande till allmänheten Att varna eller informera allmänheten vid olyckor eller vid över- hängande fara för olyckor, andra allvarliga händelser eller för sprid- ning av allvarlig smittsam sjukdom är viktigt för att hindra och begränsa skador på liv, hälsa, egendom eller miljö. Utnyttjande av informationsteknik och elektroniska kommunikationsnät kan vara ett värdefullt komplement till det befintliga VMA-systemet. Det är angeläget att varnings- och informationsarbetet präglas av snabbhet och tydlighet. Detta ställer stora krav på de tekniska systemens tillgänglighet och säkerhet. Det är också viktigt att det finns rätts- liga förutsättningar för att systemet ska kunna användas på ett lämpligt och effektivt sätt. Utöver det ursprungliga uppdraget ska utredaren undersöka de rättsliga förutsättningarna för SOS Alarm att in- rätta och driva ett system för VMA via mobil och fast telefoni vid allvarliga olyckor och kriser, i sitt arbete särskilt uppmärksamma behovet av skydd för den personliga integriteten, och undersöka om det finns behov av ny eller ändrad lagstiftning och i så fall lämna fullständiga författningsförslag. I uppdraget ingår inte att bedöma eller ta ställning till olika tek- niska lösningar som kan användas för att inrätta eller driva VMA. Utredaren ska beskriva eventuella konsekvenser av sina förslag för statliga myndigheter, landsting, kommuner, operatörer och andra relevanta aktörer som kan beröras. Om förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, landstingen, kommunerna eller enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas och utredaren ska föreslå finansiering för detta. Om förslagen får konkurrensmässiga eller samhällsekono- miska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kost- nadsökningar och intäktsminskningar för staten, landstingen eller kommunerna ska utredaren föreslå en finansiering. siering ska föreslås ske inom området och gällande ekonomiska ramar. Om något av förslagen påverkar det kommunala självstyret ska utredaren särskilt redovisa dessa konsekvenser och de särskilda av- vägningar som lett till förslagen, i enlighet med bestämmelserna i 14 kap. 2 och 3 §§ regeringsformen. Samråd och redovisning av tilläggsuppdraget Utredaren ska löpande hålla (Försvarsdeparte- mentet) informerat om arbetet. Vid genomförande av tilläggs- uppdraget ska utredaren inhämta synpunkter från SOS Alarm, Datainspektionen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och . Detta tilläggsuppdrag ska redovisas . Det ursprungliga uppdraget ska fortfarande redovisas . Tilläggsdirektiv till NISU 2014 (Fö 2013:04) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om bl.a. en nationell strategi för hantering och överföring av information i elektroniska kommunikationsnät och it-system (dir. 2013:110). Regeringen beslutade tilläggsdirektiv till utred- aren. Enligt tilläggsdirektivet ska utredaren även undersöka de rätts- liga förutsättningarna för SOS Alarm att inrätta och driva ett sys- tem för viktigt meddelande till allmänheten (VMA) via mobil och fast telefoni vid allvarliga olyckor samt undersöka om det finns be- hov av ny eller ändrad lagstiftning och i så fall lämna fullständiga författningsförslag (dir. 2014:66). Det ursprungliga uppdraget (dir. 2013:110) skulle redovisas . Uppdraget ska istället redovisas . Tilläggsuppdraget enligt dir. 2014:66 ska fortfarande redovisas . Bilaga 7 till alarmeringsavtalet 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. –några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. 33.Från hyresrätt till äganderätt. 34.Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. 35.I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. 36.Frågor om följerätt och om museernas kopiering. –en samhällsekonomisk analys. 38.Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. 39.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. 40.Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. 41.Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. 42.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2013. 43.Synnerligen grova narkotikabrott. 44.F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. 45.Unik kunskap genom registerforskning. 47.Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny EU-lagstiftning och en översyn av det svenska systemet. 48.Registerutdrag i arbetslivet. 49.Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. 50.Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. 51.Nya regler om upphandling. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. 53.Material i kontakt med dricksvatten –myndighetsroller och ansvarsfrågor. –om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. 55.Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. 56.Genomförande av Omnibus II- direktivet. 57.En ny reglering för tjänstepensions- företag. Del 1 + 2. 58.Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. 59.Bostadsförsörjning och riksintressen. –ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. –förfälts- och underlåtenhetsansvar, kvalifikationsgrunder m.m. Ju. 64.En ny modell för åldersklassificering av film för barn och unga. 65.Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst Civil och militär samverkan. 66.Myndigheter och organisationer under – en kartläggning. 67.Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen. 68.Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. 69.En lag om upphandling av koncessioner. 71.Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar 2010–2014. 72.Handel med begagnade varor och med skrot – vissa kontrollfrågor. – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret. 74.Jämställdhet i socialförsäkringen? 75.Automatiserade beslut – färre regler ger tydligare reglering. 76.Fortsatt utveckling av förvaltnings- processen och specialisering för skattemål. 77.Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen. 78.Ersättning för s.k. dold mervärdes- skatt vid upphandling av luftburen ambulanssjukvård. 79.Internationella säkerheter i flygplan m.m. – Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet.Ju. Ökad medvetenhet men långsam förändring – om kvinnor och män på ledande positioner i svenskt näringsliv. 81.Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden. 82.Nya bestämmelser om säkerhetsutredning av olyckor. 83.Sanktionsväxling – effektivare sanktioner på exportkontrollområdet. 84.Planera för effekt! 85.Telefonförsäljning av finansiella tjänster och produkter. 87.Läkemedel för djur, maskinell dos och sällsynta tillstånd – hantering och prissättning. 89.Elsäkerhet – en ledningsfråga. Kartläggning och strategi för minskad exponering. 91.Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering. 92.Viktigt meddelande till allmänheten via mobil telefoni. Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. Registerutdrag i arbetslivet. Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. Jämställdhet i socialförsäkringen? Ökad medvetenhet men långsam för- ändring – om kvinnor och män på ledande positioner i svenskt näringsliv. Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbets- marknaden. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. – en samhällsekonomisk analys. Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. Genomförande av Omnibus II- direktivet. En ny reglering för tjänstepensionsföretag. Del 1 + 2. [61] . Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Ersättning för s.k. dold mervärdesskatt vid upphandling av luftburen ambulans- sjukvård. Telefonförsäljning av finansiella tjänster och produkter. Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. Genomförande av Seveso III-direktivet. Ett ansvar för hela samhället.