sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Regeringen beslutade att tillsätta utredningen följning av utvecklingen mot jämställdhet samt jämställdhetspoliti- kens genomförande och effektivitet (dir. 2014:55). Landshövding utsågs till särskild utredare. Utredningen fick i uppdrag att följa upp och analysera hur jäm- ställdheten mellan kvinnor och män har utvecklats och att analysera och bedöma måluppfyllelse och effektivi- tet i jämställdhetspolitiken och dess genomförande. Genom tilläggs- direktiv (dir: 2015:52) förlängdes utredningstiden till . förordnades som experter i utredningen , föreståndare sekretariatet för genus- forskning, , , forskare , , jurist , Per Lärkeryd, VD , , VD , , programchef , , utredare och , författare. Som sakkunniga förordnades , kansliråd, , ämnesråd och , ämnes- råd. entledigades kanslirådet som sakkunnig. , ämnessakkunnig, förordnades som sak- kunnig . Som sekreterare i utredningen anställdes ämnesrådet , fil. , departementssekreteraren , kanslirådet och pol.master . var också praktikant hos utredningen mellan –. I betänkandet används växelvis ”vi-formen”. Med ”vi” avses utre- daren och utredningens sekretariat. svarar dock som särskild utredare ensam för innehållet i betänkandet. Utredningen, som har antagit namnet , får härmed överlämna betänkandet Mål och myndighet – En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken (SOU 2015:86). Därtill publiceras utredningens forskarrapporter i Forskarrapporter till Jämställdhets- utredningen. 1.1Förslag till ändring i förordning (2007:825) med Den nuvarande jämställdhetspolitiken .................................. Inriktning och avgränsningar av utredningens arbete .......... Grundläggande begrepp i jämställdhetspolitiken.................. Hur vi har genomfört vårt arbete........................................... Nuvarande styrning av jämställdhetspolitiken ............... Mål och delmål ........................................................................ Nuvarande mål för jämställdhetspolitiken............. Jämställdhet inom andra utgiftsområden .............................. 3.3.1Få utgiftsområden som har explicita 3.3.2Något vanligare att jämställdhet tas upp i 3.3.3Målen rör i första hand delmålen makt och inflytande och ekonomisk jämställdhet................. 3.4Lagstiftning, regleringar i EU och internationella Regeringsformen ställer krav.................................. Från jämställdhets- till diskrimineringslag ............ Jämställdhet regleras i olika lagar ........................... 3.4.4I samband med ny myndighetsförordning regleras inte längre sektorsövergripande krav ....... Generella förordningar med krav på 3.4.6Regleringar rörande jämställdhet i Europeiska Internationella konventioner ställer krav .............. 3.5 Organisation och struktur ..................................................... 3.5.2Myndigheter med anknytning till 3.6 Reglering av myndigheternas jämställdhetsuppdrag ............ Instruktioner och regleringsbrev med 3.6.2Antal myndigheter med krav eller uppdrag om jämställdhet har ökat något .................................... 3.6.3Myndigheter som saknar uppdrag om Myndigheternas uppdrag ser olika ut .................... 3.7Styrningen av jämställdhetspolitiken i jämförelse med styrningen av andra tvärsektoriella områden ........................ 3.7.2Jämställdhetspolitiken särskiljer sig genom att inte ha en central myndighet som ska verka för att politikens mål nås ........................................ 3.8 Ekonomiska medel ................................................................. Nuvarande anslag för särskilda Jämn fördelning av makt och inflytande....................... 4.2Beskrivning av delmålet en jämn fördelning av makt 4.3Utvecklingen på området en jämn fördelning av makt 4.4 Representation i politiken – riksdag, regering och EU ........ Andelen kvinnor och män i ................... Politiska partier som grindvakter ......................... Topplaceringar på riksdagslistan .......................... 4.4.5Inrikes och utrikes födda kvinnor och män i Kvinnor och män i ................................ 4.4.7Andelen kvinnor och män i regeringen och Andelen kvinnor och män i ...... 4.5 Representation i politiken – kommuner och landsting ...... 4.5.1Ordförandeposter i kommun- och 4.5.2Utrikes födda i kommun- och 4.5.3Könsmönster i kommun- och Representation i offentlig sektor ......................................... Representation i näringslivet................................................ Könsfördelningen på chefspositioner .................. Könsfördelningen i styrelser och ledningar......... 4.7.3Könsfördelningen inom statligt hel- och 4.7.4Förklaringar till representationsmönster i Högre utbildning och forskning.......................................... Deltagande i medborgerliga aktiviteter............................... Medlemskap i politiska partier ............................. Medlemskap i fackliga organisationer.................. Personal inom kultursektorn................................ Insatser på kulturens område ............................... Makt och inflytande i medier ............................... Kvinnor och män i nyhetsmedierna..................... Gestaltningar av kvinnor och män i media.......... Internet – traditionella och sociala medier .......... Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning ............. Beskrivning av delmålet ekonomisk jämställdhet............... 5.3Utvecklingen på området ekonomisk jämställdhet, Deltagande i arbetskraften och sysselsättning.................... Etablering av utrikes födda på arbetsmarknaden................ Könssegregeringen i arbetslivet ........................................... Kvinnors och mäns löner...................................................... Kvinnors och mäns inkomster ............................................. Närings- och kapitalinkomster............................. Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten, inom Könsfördelning på skolledarbefattningar m.m.... Deltagande i folkbildningen.................................. Vissa regionala aspekter ........................................ Jämn fördelning av det obetalda hem- 6.2Beskrivning av delmålet det obetalda hem- och 6.3Utvecklingen på området en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet...................................... Föräldrapenning och föräldraledighet ................................. Familj och lön ....................................................................... Jämställdhetsbonus och vårdnadsbidrag ............................. Omsorgen om de äldre......................................................... Mäns våld mot kvinnor ............................................. Beskrivning av delmålet mäns våld mot kvinnor................ 7.3Mäns våld mot kvinnor blir en del av Våldsutsattheten i siffror ..................................................... Våldsutsatthet i ett livstidsperspektiv.................. Våldsutsatthet som polisanmäls........................... Våldsutsatthet som lagförs ................................... Hedersrelaterat våld och förtryck ....................................... Prostitution och människohandel ....................................... 7.6.1Förekomst av prostitution och Kön, ålder, etnicitet och region............................ Anmälningar och lagföringar................................ 7.7 Kostnaderna för våld mot kvinnor ...................................... 7.8Nya digitala kanaler och förutsättningar för mäns våld mot kvinnor och flickor....................................................... Beskrivning ...............................................av området hälsa Varför analyserar utredningen hälsa som ett Alltid kön – aldrig bara kön.................................. 8.3 Utvecklingen på området hälsa ............................................ 8.3.1Det allmänna hälsoläget är sämre för kvinnor än för män, men stora skillnader inom 8.3.2Faktorer som påverkar hälsan utöver och tillsammans med kön............................................. 8.3.3Medellivslängden ökar, men mer för män än Sjukdomar och läkemedel är inte könsneutrala... Bemötande i och erfarenheter av vården.............. Arbetsrelaterad ohälsa och sjukfrånvaro.............. Det obetalda hem- och omsorgsarbetet............... Idrott, fritid, rekreation – och hälsa..................... IIIHur jämställdhetspolitiken har genomförts –erfarenheter och resultat Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 och regeringens styrning av jämställdhetspolitiken ............ Hur har medlen fördelats ..................................................... Främst till myndigheter men även till Flera myndigheter som fått flera uppdrag ........... 9.2.3Mest medel till att bekämpa mäns våld mot Länsstyrelserna har fått mest medel..................... 9.3 Hur uppdragen har utformats.............................................. 9.3.1Fokus på att öka kunskap och utveckla 9.3.2Kommuner, landsting och organisationer har 9.3.3Fokus på mäns våld mot kvinnor, arbetsmiljö och kvinnors företagande i början........................ 9.3.4Handlingsplaner har tagits fram för insatser mot mäns våld mot kvinnor ................................. 9.4Stöd till myndigheternas arbete med Stöd till myndigheterna 2005–2007 – JämStöd ... 9.4.2Stöd till myndigheterna 2008–2010 – Program för jämställdhetsintegrering i staten (Jämi)......... 9.4.3Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM), 2012–2015.............................................................. Erfarenheter av JiM-uppdraget 2013–2014.......... 9.5 Hur myndigheterna arbetar med jämställdhet.................... 9.5.1Både som projekt och som del i ordinarie 9.5.2Myndigheterna ser det interna jämställdhetsarbetet som en del i arbetet med 9.5.3Inte bara jämställdhet utan även andra 9.6 Resultat av regeringens särskilda jämställdhetssatsning .... Kunskap och insikt har ökat................................. 9.6.2Betydelsen av särskilda åtgärder om 9.6.3Utvärderingar och uppföljningar som har 9.6.4Redovisade effekter – ett urval av uppföljningar och utvärderingar........................... 9.6.5Inga dokumenterade resultat som avser 9.7Regeringens uppföljning och resultatredovisning till 9.7.1Redovisning av den särskilda Redovisning av den särskilda 9.8 Återkoppling och analys....................................................... 9.8.1Myndigheterna upplever att återkopplingen 9.8.2Förhållanden som är viktiga för att säkerställa ett jämställdhetsperspektiv i myndigheternas 9.9 Insatser som rör mäns våld mot kvinnor............................. En institutionalisering av arbetet har påbörjats... Utvärderingar visar på brister ............................... Ökad samordning och mer analys efterfrågas ..... 9.9.5De nationella kompetens- och Länsstyrelsernas uppgifter och uppdrag ..................... Jämställdhetsuppdrag enligt instruktionen.......... 10.2.2 Jämställdhetsuppdrag enligt 2015 års Genomförande av länsstyrelsernas uppdrag avseende 10.3.1 Länsstyrelserna utvecklar jämställdhet (LUJ)..... Övriga strategier och verktyg............................................... Handlingsplaner och strategier............................. Könsuppdelad regional statistik ........................... Enkätundersökning bland de särskilt sakkunniga för Syfte och bakgrund................................................ Kommunerna, landstingen och regionerna.................. Kommunernas, landstingens och regionernas ansvar för satsningar på lokalt jämställdhetsarbete............... Program för hållbar jämställdhet, HåJ ................................ Utvärderingar av HåJ ........................................................... Enkätundersökning om arbetet med jämställdhet i ett Syfte och bakgrund ............................................... IV Överväganden och förslag Bedömningar och slutsatser...................................... En samlad bild av utvecklingen rörande jämställdhet de 12.1.1 Jämn fördelning av makt och inflytande ............. 12.1.2 Ekonomisk jämställdhet – arbetsmarknad och 12.1.3 Ekonomisk jämställdhet – utbildning.................. 12.1.4 Jämn fördelning av det obetalda hem- och 12.1.5 Mäns våld mot kvinnor......................................... 12.1.6 Hälsa, vård och omsorg ........................................ utvecklingen rörande jämställdhet de senaste En samlad bild av jämställdhetspolitikens effekter och 2007–2014.............................................................. 12.2.2 Regeringens styrning av myndigheter och 12.2.3 Jämställdhetsarbetet på regional och lokal nivå... Överväganden och förslag......................................... Förslag till utgångspunkter för jämställdhetspolitiken ...... 13.2.1 En feministisk politik som tar sikte på maktstrukturer genom hela livet .......................... 13.2.2 Jämställdhetsintegrering som strategi ligger 13.2.3 Särskilda åtgärder krävs också............................... 13.2.4 Jämställdhetspolitiken riktar sig till hela 13.2.5 Kommuner, landsting och regioner har ett särskilt ansvar för jämställdhetsarbetet................ 13.2.6 Jämställdhetspolitiken styrs utifrån hur myndigheter och verksamheter styrs i övrigt ...... 13.2.7 En mer sammanhållen styrning av politiken........ Förslag till mål för jämställdhetspolitiken........................... 13.3.2 Övergripande mål för jämställdhetspolitiken...... Jämn fördelning av makt och 13.3.4 Delmål 2. 13.3.5 Delmål 3. 13.3.6 Delmål 4. Mäns våld mot kvinnor ........................ 13.3.7 Delmål 5. Jämställd hälsa, vård och omsorg ........ 13.4 Hur ska myndigheternas ansvar att verka för de jämställdhetspolitiska målen säkras? 13.4.1 Uppgift att integrera ett jämställdhetsperspektiv bör regleras i 13.4.2Myndigheter som bör omfattas av uppgifter i fråga om jämställdhet ............................................ 13.4.3 De jämställdhetspolitiska målen ska få genomslag inom respektive utgiftsområde.......... 13.4.4 Säkerställ kravet på att redovisa officiell statistik fördelat på kön och ge berörda myndigheter i uppdrag att även redovisa annan statistik fördelat på kön........................................ 13.5 Arbetet med jämställdhetsintegrering i 13.6 Förslag på uppgifter och organisation för jämställdhetspolitiken på nationell nivå.............................. 13.6.1 En jämställdhetsmyndighet bör inrättas.............. 13.6.2 Alternativ till en jämställdhetsmyndighet ........... uppföljning och analys.......................................... 13.6.4Jämställdhetsmyndighetens uppgifter – samordning av vissa uppdrag som rör flera departement och uppdrag som rör mäns våld 13.6.5Jämställdhetsmyndighetens uppgifter – stöd i jämställdhetsarbetet till myndigheter, kommuner, landsting och regioner...................... statistik, fördelning av bidrag, och stöd i EU- 13.7 Länsstyrelsernas uppdrag och uppgifter ............................. Ett fortsatt uppdrag .............................................. Regeringens uppföljning bör bli tydligare........... 13.7.3Särskilt sakkunniga bör inte längre regleras i 13.7.4Länsstyrelsernas uppdrag att samordna och stödja det regionala jämställdhetsarbetet............. 13.7.5 Stöd i länsstyrelsernas arbete med Kostnadsberäkningar och konsekvensanalyser ............ Förslag till finansiering......................................................... Konsekvenser för berörda myndighetger............................ Tillägg i länsstyrelsernas instruktion.................... 14.3.2 Konsekvenser för länsstyrelserna i och samt Myndigheten för civilsamhälles- och ungdomsfrågor (MUCF) ..... 507 (Nationella sekretariatet för genusforskning)..... 14.3.4 Konsekvenser för (), Bilaga 3 Intervjuer och sammanträden ...................................... Bilaga 6 Myndigheter med jämställdhetsperspektiv i uppdrag har bestått av fyra delar. För det första har vi analyserat och följt upp utvecklingen gällande jäm- ställdhet mellan män och kvinnor . För det andra har vi analyserat och bedömt hur effektivt jämställd- hetspolitiken har genomförts. I detta har ingått att analysera rege- ringens särskilda jämställdhetssatsning som genomfördes –2014.1 En tredje del har varit att bedöma om det funnits skäl att se över de jämställdhetspolitiska målen och indikatorerna. Av- slutningsvis har det ingått i utredningens uppdrag att utifrån en samlad analys av utvecklingen gällande jämställdhet pröva om det finns skäl att överväga förändringar om hur jämställdhetspolitiken ska organiseras och genomföras. Att fullt ut analysera utvecklingen rörande jämställdhet är en om- fattande uppgift. Vi har därför gjort avgränsningar. Det innebär att vi inte har följt upp och analyserat alla områden som är av relevans för jämställdhetspolitiken. Vi har i vår analys av utvecklingen som rör jämställdhet i första hand utgått från jämställdhetspolitikens del- mål.2 Vår analys avser också skillnader mellan kvinnor och män inom hälsoområdet. Vi har i de delar det har funnits underlag belyst hur jämställdheten mellan kvinnor och män har utvecklats på såväl nationell som på 1Under perioden –2014 avsatte regeringen på Anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder under utgiftsområde 13 för en särskild jämställdhetssatsning. 2Dessa är en jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, en jämn för- delning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Vidare har vi utifrån befintlig statistik och annan data analyserat utvecklingen för utrikes födda kvinnor och män. Utred- ningens uppdrag att redovisa och analysera utvecklingen gällande jämställdhet har varit omfattande. Det har därför inte varit möjligt att ge en heltäckande bild av utvecklingen. Vi har i enlighet med våra direktiv inte prövat diskriminerings- lagens (2008:567) bestämmelser om diskriminering på grund av kön och inte heller () uppdrag som rör dessa bestämmelser. Vi har när det gäller jämställdhetspolitikens genomförande inte utvärderat enskilda jämställdhetspolitiska insatser inom regeringens särskilda jämställdhetssatsning, eller andra enskilda insatser och refor- mer som har gjorts i syfte att stärka jämställdheten mellan kvinnor och män. Vår analys av hur politiken har genomförts avser den sär- skilda jämställdhetssatsningen 2007–2014 som helhet och regeringens styrning av jämställdhetspolitiken som sådan. Hur vi genomfört utredningens arbete Utredningen har uppdragit åt åtta forskare att analysera utveckling- en rörande jämställdhet inom olika områden. Deras rapporter har legat till grund för vår analys av utvecklingen. Vi har genomfört tre enkätundersökningar om jämställdhets- politikens genomförande. Dessa undersökningar har vänt sig till myndigheter och kommuner. Vi har intervjuat företrädare för myn- digheter och organisationer samt tagit del av andra pågående utred- ningars arbete, i första hand Utredningen om strategi för att mot- verka mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55). Vidare har vi uppdragit åt (Ramböll) att analysera hur regeringens särskilda jämställdhetssatsning har genomförts. Vi redovisar i det följande en sammanfattning av de huvudsakliga iakttagelserna i utredningens analys av utvecklingen rörande jämställd- het . En jämnare könsfördelning inom politiken Politiken är det samhällsområde som är mest könsbalanserat när det gäller ledande positioner. riksdag och regering består av ungefär lika många kvinnor som män. I EU- parlamentet har andelen kvinnor av de svenska ledamöterna över- stigit vid de tre senaste valen. Även på regional nivå har andelen kvinnor ökat . Könsfördelningen ligger i de flesta fall inom intervallet 40–. Detta förhållande gäller inom lands- tingsfullmäktige och landstingsstyrelse, liksom i kommunfullmäk- tige och kommunstyrelse. Könsfördelningen i landstingen ligger nära 50/50. I kommunerna är den genomsnittliga könsfördelningen förhållandevis jämn, även om det finns stora skillnader mellan kom- munerna. Generellt gäller att könsfördelningen är bättre i direktvalda politiska församlingar, där synlighet råder, än i icke direktvalda för- samlingar. Även inom den statliga förvaltningen har en jämnare könsfördelning nåtts Den statliga förvaltningen tillhör det samhällsområde där könsför- delningen på ledande positioner har blivit avsevärt jämnare . ökade exempelvis andelen kvin- nor som myndighetschefer för statliga myndigheter från 31 till 42 pro- cent. ökade andelen kvinnor bland landshöv- dingarna från . I likhet med politiska församlingar gäller att när tydliga mål för en jämnare könsfördelning på ledande positioner sätts upp, såsom målsättningar om 50/50 och varvade listor, förbättras också könsfördelningen på dessa positioner. Ökande skillnader och fortsatt dominans av män inom centrala områden Även om könsfördelningen på ledande positioner i politiken och i den offentliga förvaltningen har blivit jämnare kvarstår stora skillnader. Mäns dominans på centrala maktpositioner i politiken, offentlig förvaltning och näringslivet består. kvinnor i har dessutom exempelvis minskat två val i rad. Det finns stora skillnader mellan de politiska partierna. Andelen kvinnor har också minskat i riksdagsutskotten. Stora skillnader inom näringslivet På de ledande positionerna i näringslivet finns stora skillnader mellan kvinnor och män. I det privata näringslivet består, trots vissa fram- steg, en ordning med en hög grad av mansdominans i styrelser och bland chefer. I näringslivet finns i likhet med politikens domäner ett tydligt mönster: ju högre befattningar, desto färre kvinnor. Kvin- nors underrepresentation blir ännu tydligare på de högsta chefs- positionerna, i ledningsgrupper och i bolagsstyrelser. Nämnas bör dock att andelen kvinnor bland cheferna i närings- livet har ökat stadigt det . har andelen kvinnor bland cheferna ökat från till . Liknande mönster inom övriga områden – andelen kvinnor ökar men männen dominerar på de viktigaste posterna Inom högre utbildning och forskning är den manliga dominansen särskilt markant. Andelen kvinnor bland landets professorer har för- visso ökat, från till , men det är bra bit kvar till en jämn könsfördelning. Könsfördelningen är dock jämn när det gäller doktorander. På kultur- och medieområdena är mönstret detsamma som i samhället i stort. Kvinnor deltar på de flesta områden, men inte högt upp i hierarkierna. Kvinnors arbetstid har ökat, men kvinnor arbetar mer deltid än män vilket ger lägre inkomster och pension Kvinnors arbetstid har ökat det senaste årtiondet, men kvinnor fort- sätter att arbeta deltid i större omfattning än män. Den vanligaste orsaken till att kvinnor och män arbetar deltid är att lämpligt hel- tidsarbete saknas. Deltidsarbete påverkar framför allt inkomsten. Färre arbetade tim- mar ger en lägre inkomst, vilket i sin tur påverkar såväl ersättningen vid föräldraledighet, arbetslöshet och sjukdom som den framtida pen- sionen. Deltidsarbete kan också leda till en sämre löneutveckling och sämre karriärmöjligheter . Arbetsmarknaden har blivit mindre könsuppdelad genom att fler kvinnor har börjat arbeta i mansdominerade yrken Även om både kvinnor och män förvärvsarbetar i hög grad arbetar de i olika sektorer och yrken. De har även ofta olika positioner även om de befinner sig i samma sektor och yrke. Det råder således en segregering på arbetsmarknaden som är både horisontell och vertikal. Könssegregeringen efter yrke är fortsatt hög, även om den har minskat något . Kvinnor återfinns främst inom vården och omsorgen samt inom serviceyrken, medan män är i majoritet inom tekniska och yrken.