sou · H3B356 · 2015-06-08 00:00:00 — Den sista rekommendationen (nr 5) i denna del är att utöka inkomstmåtten så att de inkluderar aktiviteter utanför marknaden, till exempel hushållsarbete och barnomsorg. Även fritid bör tas upp, då mer ledig tid även vid oförändrad konsumtion kan ses som ett uttryck för en förbättrad levnadsstandard. I rapportens andra del, Quality of Life, slår man fast att livskvalitet är ett flerdimensionellt begrepp och att följande dimensioner bör bedömas parallellt: –Materiell levnadsstandard (inkomst, konsumtion och förmögenhet) –Individers verksamhet i och utanför arbetet –Politisk röst och styrning –Osäkerhet (ekonomisk och fysisk). Den första rekommendationen (nr 6) i denna del är att utveckla och förbättra objektiva mått på människors förutsättningar. Författarna menar att en utvärdering av människors livskvalitet måste sträcka sig längre än till människors uppfattningar om sin situation. Trots att det finns olika uppfattningar om vad som mer exakt ska ingå i en förteckning över elementen i livskvaliteten, varav några inbegriper subjektiva värderingar, råder det konsensus kring flera komponenter, vilket gör det möjligt att sätta upp en lista som de flesta kan vara överens om. Enligt den sjunde rekommendationen ska ojämlikhet kunna identifieras inom respektive komponent, och nivån för de olika indikatorerna ska kunna jämföras mellan skilda socioekonomiska grupper, kön och generationer. Vidare påtalas värdet av att förstå hur värden inom olika livskvalitetsdimensioner samvarierar och påverkar varandra för att därigenom kunna identifiera interaktionseffekter och konsekvenser av att vara missgynnad i flera dimensioner. Rekommendation åtta är följaktligen att utforma undersökningar på så sätt att samband mellan flera livskvalitetsdomäner kan bestämmas på individnivå. Rekommendation nio är att statistikkontor bör tillhandahålla indikatorer som möjliggör skapande av olika sammanvägda index, då detta bedöms ha ett stort värde för den politiska diskussionen. Vidare, enligt rekommendation tio, bör mått, som fångar människors utvärdering av sin livskvalitet, inkluderas som komplement till de objektiva indikatorerna. Det kan röra sig om mått på lycka, livstillfredsställelse och positiva och negativa känslor. Den första rekommendationen (nr 11) i rapportens tredje och sista del – Sustainable Development and Environment – är att uppskatta hållbarhet oberoende av mätningar av livskvalitet. Mått på hållbarhet avses då bygga på en väldefinierad uppsättning indikatorer, där kvalitet och kvantitet mäts för ett antal stockar.7 Att försöka avgöra om dagens välfärd kan upprätthållas i framtida generationer ger uppenbara problem med antaganden och normativa val. Det är dessutom ännu svårare än att mäta nuvarande livskvalitet. Författarna betonar betydelsen av en distinktion mellan 7 Vid beräkning av nationalräkenskaper brukar man tala om stockar och flöden. Flöden är händelser som äger rum , medan stockar är innehav av tillgångar och skulder . nuvarande livskvalitet och framtida livskvalitet, det vill säga att man bör hålla isär de två begreppen livskvalitet och hållbarhet.8 Rekommendation tolv, slutligen, är att miljömässig hållbarhet även bör följas upp med ett antal väl valda fysiska indikatorer. Dessa ska kunna indikera när olika farliga miljönivåer nås, exempelvis sådana som kan förvärra klimatförändringen eller påverka artbestånd. Även om flertalet av dessa förslag redan tidigare förts fram inom den sociala forskningen (Noll 2011), har de fått stor uppmärksamhet och blivit vägledande för internationella och nationella aktörers välfärdsstatistik. De mesta som publicerats inom området hänvisar på ett eller annat sätt till Stiglitzrapporten, endera som inspirationskälla eller som milstolpe i forskningen. OECD-samarbetet har sedan starten varit ett viktigt forum för globala ekonomiska och sociala frågor, och utvecklade sociala indikatorer. Med ett övergripande uppdrag att främja en politik som förbättrar ekonomisk och social välfärd har kommit att bli en av de viktigaste internationella aktörerna i arbetet med att utveckla mått på samhällsutveckling. Utöver ett stort antal publikationer inom ämnet har de anordnat fyra världsforum under titeln , kunskap och politik. , under det andra världsforumet i , undertecknade bland andra , , och en deklaration9 med en gemensam handlingsplan för att kunna mäta framsteg i alla samhällen i fråga om politik, demokrati och medborgarnas välbefinnande. En av punkterna i deklarationen 8“The assessment of sustainability is complementary to the question of current well-being or economic performance, and must be examined separately. This may sound trivial and yet it deserves emphasis, because some existing approaches fail to adopt this principle, leading to potentially confusing messages. For instance, confusion may arise when one tries to combine current well-being and sustainability into a single indicator.” (Stiglitz m.fl. 2009:17). 9http:///site/worldforum/49130123.pdf var att utbyta information om hur man bäst mäter samhälleliga framsteg med sunda och tillförlitliga metoder, en annan var att stimulera den internationella debatten om globala samhällsfrågor och göra jämförelser av framsteg i skilda nationer. Detta har för del lett till utvecklandet av nya välfärdsindikatorer10 och sedermera till publikationen How’s life?, där fokus är skiftat från ett makroekonomiskt perspektiv till att inkludera fler individanknutna aspekter. arbete har influerats av . Society at a Glance I denna rapport11 som getts ut 2001 presenterar sina sociala indikatorer med jämförelser mellan medlemsländerna. Fyra ämnesområden: självförsörjning, kapital, hälsotillstånd och social sammanhållning presenteras med indikatorer utifrån tre olika perspektiv: den sociala kontexten, det sociala tillståndet och samhällets reaktion. Även om de redovisade indikatorerna har varierat följer rapporterna i serien samma upplägg: i den första delen presenteras ländernas sociala situation med hjälp av ett antal aggregerade genomsnittsmått – avseende exempelvis hushållsinkomst, fruktsamhet, migration, familjestruktur och försörjningstal12 – för att sätta de efterföljande indikatorerna i ett sammanhang. I den andra delen presenteras jämförelser mellan ländernas sociala tillstånd och samhällets respons, där man med det sociala tillståndet avser att beskriva de utfall som är påverkningsbara via politik och med samhällets respons de åtgärder som görs i respektive land för att påverka det sociala tillståndet. Exempelvis jämförs hälsostatusen med landets utgifter för vård och inkomstskillnaden med de sociala utgifterna. Indikatorerna är av objektiv karaktär med undantag för några indikatorer inom området social sammanhållning, där bland annat upplevd livstillfredsställelse och attityder redovisas. 10Se Compendium of Well-Being Indicators (2011). 12Förhållandet mellan arbetsföra och icke arbetsföra i befolkningen, här definierat som andel av befolkningen i ålder 20–64 i förhållande till dem i åldrarna över 64. Factbook13, som getts ut , är mest omfattande statistikpublikation. Med över 100 indikatorer jämförs situationen i medlemsländerna inom områden som ekonomi, jordbruk, utbildning, energi, miljö, bistånd, hälsa och livskvalitet, industri, information och kommunikation, befolkning, arbetskraft, handel och investeringar, skatter, offentliga utgifter och skulder, och forskning och utveckling. För vissa indikatorer presenteras även tidsseriedata, i de flesta fall . I rapporten presenteras respektive indikator på ett tvåsidigt uppslag där den första sidan behandlar indikatorns definition, jämförbarhet, och dess långsiktiga trender, och den andra sidan innehåller datatabeller och grafer med internationella jämförelser. How’s life? I rapportserien How’s life?14 jämförs medlemsländernas välfärd utifrån medborgarnas genomsnittliga livskvalitet och materiella levnadsstandard. Livskvaliteten definieras utifrån de åtta huvuddomänerna hälsa, balans mellan arbete och fritid, utbildning och färdigheter, sociala nätverk, medborgarinflytande, miljö, personlig säkerhet och subjektivt välbefinnande. Materiell levnadsstandard definieras utifrån de tre områdena inkomst och förmögenhet, arbete och lön, och bostadsförhållanden. Dessa mäts i sin tur med en eller flera objektiva och subjektiva indikatorer och redovisas som genomsnitt och fördelningar. Till skillnad från rapporten at a Glance redovisas inga kontextindikatorer eller data över samhällets utgifter, dock avses att How’s life? ska ge en mer omfattande beskrivning av det sociala tillståndet i landet. Rapporten inkluderar både individanknutna och globala indikatorer,15 liksom subjektiva mått. 14OECD 2011;2013. 15Globala indikatorer avser förhållanden för hela grupper, men kan inte hänföras till enskilda individer, t.ex. BNP eller förväntad återstående livslängd. 16 Indikatorn baseras på regeringstjänstemäns uppfattningar om öppenhet i beslutsprocessen. En annan viktig internationell aktör inom social rapportering är Europeiska kommissionen. Dess statistik behandlar i huvudsak situationen i den europeiska unionen, och syftar till att följa upp olika politiska mål och strategier med fokus på arbetsmarknad och den sociala situationen i medlemsländerna i perspektiv av exempelvis Lissabonstrategin och den efterföljande tillväxtstrategin 202017, som antogs av 2010. har – två gånger – följt upp det allmänna opinionsläget i medlemsländerna rörande diverse olika frågor. Bland mycket annat har 2020 strategin, , euro, sociala förhållanden samt hälso-, kultur- och miljöfrågor behandlats. Resultaten publiceras i olika delrapporter och . Standardrapporteringen (standardbarometern) kompletteras även med specialrapporter som bygger på djupare tematiska analyser, och tillfälliga rapporter som bygger på tematiska telefonintervjuer som på begäran utförs med specifika målgrupper. Dessutom genomförs kvalitativa analyser där information hämtas in från diskussionsgrupper och intervjuer. Med utgångspunkt i Istanbuldeklarationen från världsforum 2007, samt i Stiglitzrapportens rekommendationer, startade projektet – Att mäta framsteg i en föränderlig värld18 med målet att utveckla bättre sociala och miljömässiga indikatorer som komplement till BNP-måttet. Arbetet inleddes med en konferens där , , Club of och Världsnaturfonden deltog, 17Se Europeiska Kommissionen 2010a. 18GDP and Beyond – Measuring progress in a changing world. vilket resulterade i en handlingsplan19 med åtgärder för att utveckla en tillförlitlig kunskapsbas för att förbättra underlaget för offentlig debatt och beslutsfattande. I handlingsplanen presenteras fem nyckelåtgärder: 1.Komplettering av BNP med miljömässiga och sociala indikatorer: –Ett omfattande miljöindex –Indikatorer för livskvalitet och välbefinnande 2.Närmare realtidsinformation för beslutsfattande: –Tätare uppföljning av miljöindikatorer och sociala indikatorer 3.Bättre rapportering av fördelningar och ojämlikheter 4.Utveckling av en uppsättning europeiska indikatorer för hållbar utveckling 5.Utvidgning av nationalräkenskaperna till att omfatta miljö och sociala frågor: –Integrerad miljö- och ekonomiredovisning –Öka användandet av befintliga sociala indikatorer i nationalräkenskaperna. har inte publicerat någon komponentlista med livskvalitetsindikatorer inom projektet, men de har initierat en rad utvecklingsprojekt samt fört vidare förslag och rekommendationer till bland annat . På sin hemsida har de byggt upp en kunskapsbas med information om olika indikatorer och index, samt aktuella uppdateringar om vad som görs ”bortom ” internationellt och nationellt. 19 EU Roadmap (COM/2009/0433 final). Som ett svar på Stiglitzrapporten och projekt inrättades inom det europeiska statistiksystemet (ESS)20 en arbetsgrupp för att översätta dessa rekommendationer till konkreta förslag för att förbättra och utveckla den europeiska statistiken. I slutrapporten21 – som presenterar nära 50 förslag – konstateras bland annat att en flerdimensionell strategi är nödvändig för att mäta livskvalitet, att indikatorer som mäter hållbarhet behöver utvecklas och att hushållsperspektivet behöver lyftas fram mer. På grundval av dessa rekommendationer inrättade en expertgrupp med uppdraget att utveckla nya livskvalitetsindikatorer. publicerade 2013 en komponentlista med följande livskvalitetsindikatorer: –Materiella levnadsförhållanden (inkomst, konsumtion och materiella villkor) –Förvärvsarbete eller annan huvudsaklig sysselsättning –Fritid och sociala interaktioner –Ekonomisk och fysisk säkerhet –Sociala kontakter och relationer –Politisk styrning och grundläggande rättigheter –Natur- och livsmiljö –Samlad livsupplevelse. I EU-SILC undersökningen infördes en särskild modul som tar upp livstillfredsställelse, av vilka några variabler enligt hemsida även ska komma att ingå i den årliga huvudundersökningen. Ett samarbete mellan , medlemsländers nationella statistikbyråer och andra institutioner som arbetar med europeisk statistik, för att säkerställa jämförbar och tillförlitlig statistik enligt gemensamma kriterier och definitioner. Employment and Social Developments in Europe ersattes rapportserierna Social Situation Report22 () och Employment in Europe23 () av publikationen Employment and Social Developments in Europe (ESDE). Syftet med är att främja en informerad offentlig debatt genom att tillhandahålla omfattande analyser av de utmaningar som EU står inför när det gäller sysselsättning och socialpolitik – kopplat till tillväxtstrategin 2020. Rapporten är uppdelad i två delar, där den första delen ägnas en djupare analys av ett utvalt ämne, och den andra delen presenterar indikatorer med en bredare omfattning. Indikatorerna bygger på de kvartalsrapporter om sysselsättning och sociala förhållanden i EU som publicerat . Denna rapport publiceras kvartalsvis och ger en översikt över den senaste utvecklingen av arbetsmarknad och den sociala situationen i , innefattande kortfristiga förändringar i BNP, sysselsättning och arbetslöshet, liksom i efterfrågan på arbetskraft. Särskilt behandlas också situationen för utsatta grupper. Varje rapport kompletteras dessutom med en eller flera artiklar där specifika ämnen analyseras. Slutligen behandlas situationen inom ett roterande urval av medlemsstaterna närmare. European quality of life survey har Eurofound publicerat rapporter utifrån undersökningen European quality of life survey (EQLS), som genomförs med syfte att belysa EU-medborgarnas livskvalitet utifrån objektiva levnadsförhållanden och subjektiva aspekter. Till de objektiva förhållandena hör sysselsättning, inkomst, utbildning, bostad, familj, hälsa och balans mellan arbete och privatliv, medan 22Europeiska Kommissionen 2010b. 23Europeiska Kommissionen 2010c. de subjektiva ämnen som behandlas är lycka, livstillfredsställelse, samt preferenser och attityder. På basis av varje undersökning publiceras ett antal analyser och rapporter med olika fokus, där vissa är särskilt riktade till politiker och beslutsfattare. Eftersom EQLS undersökningarna genomförs regelbundet möjliggörs även analys av trender i livskvaliteten 24. FN publicerar sitt Human Development Index (HDI), som är en sammanvägning av BNP per capita, förväntad livslängd vid födelsen, genomsnittligt antal utbildningsår bland vuxna (25+) och förväntade antal utbildningsår för barn som ska börja skolan.25 HDI är ett globalt mått som framför allt är anpassat till att beskriva hur situationen i mindre utvecklade länder förändras. FN redovisar även ett 20-tal sociala indikatorer uppdelade på områdena befolkning, hälsa, boende, utbildning och arbete. De flesta indikatorer kan härledas till den minimiförteckning (MSDS)26 som antogs av FN:s statistikkommission 199727. MSDS bestod initialt av 15 indikatorer som valdes utifrån policyrelevans, internationell acceptans gällande definitioner och klassifikation, samt möjlighet till uppdelning efter kön. Dessutom skulle indikatorerna vara möjliga att mäta i de flesta länder. FN:s sociala indikatorer är tydligt riktade mot fattiga länder och inkluderar bland annat förväntad livslängd, läskunskap, utbildningsnivå, antal hiv-smittade, antal rum per person i bostaden, vattenförsörjning och sanitära anläggningar. Data för respektive indikator finns att ladda ner i tabellform på . 24Se exempelvis Eurofound (2013) för trender i livskvalitet mellan 2003–2012. 25http://hdr.undp.org/en/content/human-development-index-hdi 26Minimum national social data set, se FN 1996. antog en resolution28 med uppmaningen att medlemsstaterna bör samla in mått på lycka. Året därpå publicerade () en rapport inom området med den brittiske nationalekonomen som medförfattare. Denna rapport, , som senast gavs ut , ger en omfattande redovisning av tillgängliga lyckodata, med jämförelser mellan länder29. Både livstillfredsställelse och affektivt välbefinnande (positiva och negativa känslor) mäts. 3.3Aktuella nationella initiativ i Till följd av Stiglitzrapportens rekommendationer har ()30 inkluderat flera nya mått på livskvalitet i den officiella statistiken i syfte att fånga den subjektiva aspekten.31 har frågor om livstillfredsställelse och domäntillfredställelse inkluderats i SRCV, den franska versionen av EU-SILC. På en skala mellan 0 och 10 bedöms generell livstillfredsställelse samt tillfredsställelse inom områdena: bostäder, anställningstrygghet, fritid och relationer till nära släktingar. Därtill har ett urval av hushållen fått frågor om känslor om framtiden, förhållningssätt till risker och jämförelser med andra människor. För att kalibrera svaren har man även samlat in respondenternas bedömningar av vissa fiktiva livsscenarier32. Vidare har INSEE inkluderat subjektivt värderande frågor i den franska tidsanvändningsundersökningen, där varje tiominutersaktivitet ska 28FN:s generalförsamling 2011. 29Helliwell m.fl. 2015. 30Institut national de la statistique et des études économiques. 31Tavernier m.fl. 2015. 32”is . He is a middle-school teacher. He lives with his wife, who is unemployed, and their three children in a small apartment in the suburbs, purchased with a mortgage. The neighbours are fairly noisy. Although his children do not lack anything, it's not always easy to make ends meet. has no health problems, but he has trouble sleeping because he has a difficult class this year.” (Tavernier m.fl. 2015:appendix 5). bedömas på en skala -3 till +3, i syfte att fånga respondenternas affektiva välbefinnande. INSEE:s senaste projekt är den experimentella undersökningen Quality of Life Survey som genomfördes med avsikt att – utifrån en och samma datakälla – erhålla data som belyser de olika objektiva och subjektiva dimensionerna enligt rekommendation.33 Att samtliga indikatorer kan härledas till specifika individer möjliggör analyser av samband mellan domäner och av konsekvenser av att vara missgynnad inom flera. Utöver subjektiva frågor om livstillfredsställelse behandlas följande områden i rapporten: –Dålig fysisk hälsa –Lågt emotionellt välbefinnande –Psykosociala risker i arbetet (lågt välbefinnande på arbetet) –Bristande förtroende för samhället (samhällsstyrning och individuella rättigheter) –Svaga sociala relationer –Ekonomisk och fysisk otrygghet. system för sociala indikatorer utvecklades med syfte att ge en omfattande beskrivning av den långsiktiga utvecklingen av välfärden – utifrån objektiva levnadsvillkor och subjektiv livskvalitet. Följande komponenter ingick i den första rapporten, som publicerades av den västtyska regeringen: 33 Se m.fl. 2011. –Social ojämlikhet och social rörlighet –Sysselsättning och arbetsvillkor –Konsumtion och tillgång –Delaktighet socialt och politiskt. har systemet utvecklats inom forskningsinstitutet , varvid listan har kompletterats med tre komponenter: –Offentlig säkerhet och brottslighet –Fritid och mediekonsumtion. Dessutom har en komponent med globala välfärdsmått inkluderats som innehåller mer generella indikatorer på välbefinnande, livstillfredsställelse, social isolering vilka inte hänvisar till något specifikt ämne. Totalt innehåller det tyska indikatorsystemet nära 400 indikatorer, av vilka 90 anses vara nyckelindikatorer. började indikatorerna främst publiceras i digital form och de finns tillgängliga i onlinedatabasen , där även det europeiska systemet för sociala indikatorer kan nås. I SIMon kan användaren bläddra mellan indikatorer, visualisera data i form av diagram, kartor och tabeller, genomföra grundläggande analyser samt exportera data i olika format. Indikatorsystemet används även som underlag för publikationen Datenreport, som 34German , inrättat 1986. 35http://gesis-simon.de/simon_eusi/pre_index.php publicerats 1983 i ett samarbete mellan det tyska statistikkontoret och GESIS. Ett annat aktuellt tyskt initiativ är , ett set om fem indikatorer som följs upp av Denkwerk – förnyelse. version36 redovisas följande indikatorer för EU27-länderna: –BNP per capita –Fördelningen av hushållens disponibla inkomster (80/20) –Den sociala utslagningstakten –Det ekologiska fotavtrycket i förhållande till global biokapacitet per capita –Statsskuld i relation till BNP. Syftet med indikatorerna är att på ett enkelt och transparent sätt sammanfatta nationers välstånd utifrån fler dimensioner än den ekonomiska. Kvintetten har – utöver BNP – en socioekonomisk dimension (inkomstfördelningen), en social dimension (social utslagning), en miljödimension (ekologiskt fotavtryck) och en framtidsdimension (statsskuld). skapade det nederländska ()37 SCP Life Situation Index som väger ihop indikatorer i åtta dimensioner, där varje dimension beskriver ett antal sociala utfall.38 –Hälsa (begränsande) –Bostäder (typ av hem, antal rum) –Mobilitet (innehav av en bil eller årskort för kollektivtrafik) –Semester (antal semesterdagar, utländska semesterdagar) –Innehav av varaktiga konsumtionsvaror (dator, diskmaskin) 36Wahl och Gödderz 2014. 37Social and cultural planning office. 38Se Boelhouwer 2010. –Sociokulturella fritidsaktiviteter (besök på museer och teatrar, medlemskap i klubbar och föreningar, hobbyverksamhet) –Social delaktighet (volontärarbete, social isolering) –Sport (idrottsverksamheter – mångfald och intensitet). Utöver att inga subjektiva indikatorer har inkluderats39 skiljer sig SCP Life Situation Index från andra index och komponentlistor i och med att det inte har med indikatorer på utbildning och arbete. Förklaringen som ges är att dessa snarare bör ses som resurser som kan användas för att förbättra livssituationen än som indikatorer för individsituationer. Indexet publicerades i Sociaal en Cultureel Rapport , därefter i den årliga Sociale en Culturele Verkenningen (Social och kulturell utblick), och i dess efterföljare, The in the , som ges ut . Inspirerad av och arbete lanserade den nytillträdde premiärministern programmet Well-being med syfte att börja mäta samhälleliga framsteg ”inte bara genom hur vår ekonomi växer, utan genom hur våra liv blir bättre; inte bara genom vår levnadsstandard, utan genom vår livskvalitet”40. fick uppdraget att utveckla måtten och publicerades den första årliga Life in the UK rapporten. Med 41 indikatorer mäts samhällets utveckling inom kategorierna personligt välbefinnande, ”våra relationer”, hälsa, ”vad vi gör”, ”där vi bor”, privatekonomi, ekonomi, utbildning och kompetens, politisk styrning, och miljö. Subjektivt värderande indikatorer och välbefinnande ges ett relativt stort utrymme, och 39“Whether people are happy and satisfied with what they have and do is of course important for the quality of life, but it is not part of the life situation. After all, how people perceive a particular situation may be different from what that situation actually is.” (Boelhouwer 2010:20). 40Från tal om välbefinnande (wellbeing) . ”not just by how our economy is growing, but by how our lives are improving; not just by our standard of living, but by our quality of life”.