sou · H3B370 · 2015-08-04 00:00:00 — Högskole- ingenjör har varit ett bristyrke i samtliga prognoser utom den senast publicerade där man istället beräknar överskott.31 Arkitektutbild- ningen har gått från beräknat överskott till balansläge. 31 I tidigare prognoser har dock s.k. gymnasieingenjörer ingått, vilket förklarar denna förändring. Utbildningsvolymen inom teknik och tillverkning har ökat . Antalet nybörjare har ökat på både civilingenjörs- och hög- skoleingenjörsutbildningarna. Civilingenjörsutbildningen, och än mer högskoleingenjörsutbildningen, har ett lågt söktryck, och det kan därför vara svårtatt utöka dessa utbildningar. Det är också svårt att utifrån UKÄ:s prognoser avgöra vilka inriktningar av utbildningen som i så fall skulle behöva öka. Figur 8.4 Antal helårsstudenter (hst) inom teknik och tillverkning 1994– 2013 samt prognoser för nybörjarkullar 2006/07–2015/16 Källa: SCB:s universitets- Anm: 2006/07–2013/14 ingår s.k. gymnasieingenjörer i högskoleingenjörer. Källa: Egna bearbetningar av HSV/UKÄ:s planeringsunderlag för universitet och högskolor åren 2006– 2015. Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration Inom området samhällsvetenskap, juridik, handel, administration finns inga utbildningar som leder till bristyrken enligt UKÄ:s senaste prognos. Grupperna samhällsvetare32 samt psykologer har tidigare ansetts vara bristyrken, men har därefter gått mot ett balanserat läge. 32 2006/07–2010/11 redovisades samhällsvetare tillsammans med beteendevetare. Biblioteks- och informationsvetare har gått från ett prognosticerat överskott, till bristyrke ochdärefter ett yrke i balans. För jurister har prognosen varierat mellan balans och överskott. Ekonomyrket har varit ett yrke där antalet examinerade har beräknats överskrida rekryteringsbehovet under nästan hela perioden. Överskottet har dock blivit mindre i de två senaste prognoserna, och på beräknas det bli ett balanserat läge med nuvarande examination. För journalister och medievetare har prognoserna pekat på ett stort överskott. Den totala utbildningsvolymen inom samhällsvetenskap, juridik, handel, administration har ökat kraftigt. I de utbildningsgrupper som ingår i UKÄ:s planeringsunderlag är det dock enbart jurister och psykologer som har ökat antalet nybörjare. För psykolog- utbildningen har ökningen inneburit en övergång från bristyrke till yrke i balans. Antalet nybörjare på biblioteks- och informations- vetarutbildningar har minskat, vilket har lett till att yrket gått från överskott till balans. Såväl ekonomutbildningensom utbildningarna till journalist- och medievetare samt personal- och beteendevetare har minskat kraftigt , men för dessa yrken beräknas alltså fortfarande över- skott. Figur 8.5 Antal helårsstudenter (hst) inom samhällsvetenskap, juridik, handel, administration 1994–2013 samt prognoser för nybörjarkullar 2006/07–2015/16 Källa: SCB:s universitets- Källa: Egna bearbetningar av HSV/UKÄ:s planeringsunderlag för universitet och högskolor åren 2006– 2015. Antalet personer med konstnärlig utbildning har i samtliga prognoser beräknats vara större än rekryteringsbehovet. Det prognosticerade överskottet har dock blivit något lägre . Gruppen humanister har gått frånett balanserat läge till ett beräknat överskott, medan antalet utbildade teologer har befunnits vara i balans med rekryteringsbehovet. Utbildningsvolymen inom humaniora och konst har ökat måttligt, från 34 900 till 37 100 helårsstudenter, . Enligt det underlag som UKÄ använder i sina prognoser har antalet ny- börjare i humanistisk utbildning minskat med en fjärdedel , och även nybörjare i den teologiska utbildningen har minskat. Antalet nybörjare i konstnärlig utbildning har däremot ökat. Figur 8.6 Antal helårsstudenter (hst) inom humaniora och konst 1994– 2013 samt prognoser för nybörjarkullar 2006/07–2015/16 Källa: SCB:s universitets- 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2013/14 2015/16 Källa: Egna bearbetningar av HSV/UKÄ:s planeringsunderlag för universitet och högskolor åren 2006– 2015. Lant- och skogsbruk, djursjukvård Inom området lant- och skogsbruk, djursjukvård redovisar UKÄ prognoser för veterinärer samt för agronomer och hortonomer tillsammans. Antalet veterinärer har i samtliga prognoser, utom den senaste, visat på ett balanserat läge i förhållande till rekryterings- behovet. Den senaste prognosen visar dock på viss brist. För agronomer och hortonomer har utbildningen i alla prognoser legat i balans med rekryteringsbehovet. Utbildningsvolymen har ökat . Antalet nybörjare på både veterinär- och agronomutbildningen har ökat något. Antal helårsstudenter (hst) inom lant- och skogsbruk, djursjukvård 1994–2013 samt prognoser för nybörjarkullar 2006/07–2015/16 Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Källa: Egna bearbetningar av HSV/UKÄ:s planeringsunderlag för universitet och högskolor åren 2006– 2015. 8.2Koppling mellan utbildning och yrke33 har relativt få yrken där det i lag är definierat vad som krävs för att få arbeta i yrket. De flesta sådana yrken finns inom hälso- och sjukvården. I flera andra europeiska länder är regleringen av såväl yrke som yrkestitlar betydligt mer omfattande än i Sverige.34 Kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad är olika tydlig för olika högskoleutbildningar. För utbildningar som leder till reglerade yrken är kopplingen ofta stark, medan andra utbildningar är vägar till många olika yrken. Detta kan beskrivas genom att mäta utbildningens yrkesspridning, dvs. inom vilka yrken de som har en 33Avsnittet bygger på SCB (2010b). 34Ds 2003:4, s. 53–55. viss utbildning arbetar. En liten yrkesspridning är vanligtvis tecken på att det är en stark koppling mellan utbildning och yrke. En stor yrkesspridning kan bero på att utbildningen saknar ett tydligt målyrke, även om det också kan bero på att de med viss utbildning har svårt att få arbete i sitt målyrke och därför söker sig till andra yrken. Statistiken har förvisso sina begränsningar eftersom spridnings- måttet påverkas av hur olika yrkesgrupper definieras och avgränsas i yrkesregistret35, men visar ändå att många utbildningar är vägar till flera olika yrken. Endast ett fåtal utbildningar leder entydigt till ett specifikt yrke. I tabellen nedan redovisas anställda utifrån deras utbild- ning. Därefter anges det yrke som var vanligast bland personer med denna utbildning, och hur stor andel (procent) av de utbildade som fanns i detta yrke. De utbildningar som har en stark koppling till ett specifikt yrke återfinns i början av tabellen, medan utbildningar som leder till många yrken – där andelen i det vanligaste yrket är låg – återfinns längre ner i tabellen. Denna relation beskrivs också genom ett spridningsindex. 35 Yrkena i yrkesregistret är klassificerade enligt Standard för svensk yrkesklassificering (SSYK 96). Tabell 8.1 Yrkesspridning bland anställda 2008 i åldern 25–, utifrån deras utbildning. Tabellen är sorterad enligt spridningsindex. Andel (%) i 36SSYK4 enligt Standard för svensk yrkesklassificering 1996 (SSYK96). 37Ju högre index desto större är yrkesspridningen. Om alla arbetar inom samma yrke är spridningsindex = 1. 38Spridningen för sjuksköterskor beror på att sjuksköterskegruppen är indelad i flera yrken beroende på inriktning, t.ex. akutsjuksköterska och barnsjuksköterska. av de anställda sjuksköterskeutbildadearbetade som sjuksköterskor, med eller utan särskild kompetens. SOU 2015:70 Högskoleutbildning och arbetsmarknad Matematiker-, statistiker-, tekn fysik, data Företags-, förvaltnings- och maskin, fordon, farkost väg- och vatten, byggn, Ingenjörsutbildning*; väg- tekn fysik, data kemi- och bioteknik, Geologer, geofysiker m.fl. maskin, fordon, farkost, Ingenjörsutbildning*; kemi- och bioteknik, material- Kompositörer, musiker och sångare inom klassisk musik Anm: I gruppen ingenjörer Källa: SCB (2010) Yrkesspridning och utbytbarhet på arbetsmarknaden. 8.2.1Yrkesspridningen är minst för legitimationsyrken Tabell 8.1 visar att de utbildningsgrupper som har liten yrkes- spridning framför allt är utbildningar som leder till ett legitima- tionsyrke. Lägst yrkesspridning fanns bland personer med läkar- utbildning (arbetade som läkare) och personer med tandläkarutbildning (arbetade som tandläkare). Flera andra utbildningar mot legitimationsyrken hade låg yrkes- spridning. Det gäller receptarie-, psykolog-, arbetsterapeut-, veterinär- och sjukgymnastutbildning som alla hade eller mer i sitt målyrke. Det gäller egentligen också för sjuksköterskeutbildning, som förvisso hade stor yrkesspridning, men enbart mellan olika sjuk- sköterskeinriktningar (akutsjuksköterska, barnsjuksköterska etc.). Det finns dock några legitimationsutbildningar som hade relativt stor yrkesspridning. Det gäller apotekarutbildning och biomedicinsk analytikerutbildning. Bland personer med apotekarutbildning var yrket apotekare förvisso vanligast, men endast drygt en tredjedel arbetade inom det yrket. De apotekarutbildade som inte återfanns inom målyrket arbetade framför allt som administratörer i offentlig förvaltning, receptarier eller kemister. Bland de biomedicinskt analytikerutbildade arbetade två tredjedelar inom målyrket, dvs. som biomedicinska analytiker. Övriga återfanns framför allt inom yrkena laboratorieingenjörer och företagssäljare. De olika lärarutbildningarna är svåra att följa eftersom utbildningen har förändrats mycket med avseende på inriktningar m.m. Dessutom har lärarlegitimation införts sedan SCB:s studie gjordes, vilket förändrar förutsättningarna för yrkesspridning inom undervisnings- området bland lärarutbildade. I undersökningen hade personer med förskollärarutbildning lägstyrkesspridning; 85 procentarbetade inom yrket förskollärare och fritidspedagoger. Det finns också utbildningar som inte är inriktade mot ett legitimationsyrke, men ändå har liten yrkesspridning. Det gäller för personer med biblioteks- och informationsvetenskaplig utbildning där arbetade som bibliotekarier, för fritidspedagog- utbildade där fanns i yrkesgruppen förskollärare och fritidspedagoger samt för arkitektutbildade där arbetade som arkitekter och stadsplanerare. 8.2.2Vissa yrkesexamensprogram har stor yrkesspridning Bland de yrkesexamensprogram som inte leder fram till ett legiti- mationsyrke har flera en stor yrkesspridning. Det gäller bland annat för socionomutbildade där återfanns inom yrkesgruppen socialsekreterare och kuratorer. Även juristutbildade har stor yrkesspridning. Drygt hälften arbetade inom traditionella juristyrken såsom företags-, förvaltnings- och organisationsjurister och advokater och åklagare. Civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningar har stor yrkes- spridning, men många är sysselsatta inomyrkesgrupper som knyter an till ingenjörsyrket. Drygt en tredjedel av civilingenjörsutbildade (oavsett inriktning) arbetade som civilingenjörer, arkitekter m.fl. Lägst yrkesspridning av de civilingenjörsutbildade hade de med inriktning mot elektroteknik, teknisk fysik och data, där återfanns i yrkesgruppen systemerare och programmerare och i civilingenjörer m.fl., elektronik och teleteknik. Andra undersökningar visar att kännetecknande för personer med civilingenjörsutbildning är att en stor andel har någon typ av ledningsfunktion. Bland de civil- ingenjörsutbildade männen hade en chefs- befattning, bland kvinnorna var det 10 procent.39 8.2.3Generella utbildningar har stor yrkesspridning Många generella utbildningar är breda och utbildar till flera yrken. Detta är typiskt för utbildningar inom humaniora, samhälls- och beteendevetenskap, biologi och ekonomi. Personer med humanistisk utbildning har mycket stor yrkes- spridning. Den vanligaste yrkesgruppen var journalister, författare, informatörer m.fl. där av de utbildade fanns. Personer med examen inom humaniora och teologi etablerar sig dessutom igenom- snitt i lägre grad på arbetsmarknaden än övriga ämnesområden (konstnärligt område undantaget).40 Bland de anställda med samhällsvetenskaplig- och beteendeveten- skaplig utbildning var denvanligaste yrkesgruppen administratörer i 39SCB (2007), s. 21. 40UKÄ (2013c), s.20. offentlig förvaltning, inom vilken av de med samhälls- vetenskaplig- och beteendevetenskaplig utbildning arbetade. Det finns många inriktningar inom biologisk utbildning och arbetsuppgifterna för personer med biologiutbildning spänner över ett brett område. Den vanligaste yrkesgruppen för biologer var administratörer i offentlig förvaltning (). Även för ekonomutbildade är yrkesspridningen stor. Den enskilt största yrkesgruppen bland ekonomer var revisorer m.fl., där av de ekonomutbildade återfanns. Många återfinns också inom olika chefsyrken, vilket visas av en annan undersökning från SCB. Detta gäller i synnerhet för män, bland vilka mer än var fjärde hade en chefsbefattning. Bland kvinnor var andelen med chefs- befattning 13 procent.41 8.2.4Utbildningsspridning inom de flesta ej reglerade yrken Ett annat sätt att se på kopplingen utbildning-yrke är att mäta vilka utbildningar de som arbetar i olika yrken har. Att det till samma yrke rekryteras personer med olika utbildningar kan vara ett tecken på att utbildningarna är lika väl avpassade för yrket i fråga – de är utbytbara. Det kan också bero på att yrket rymmer olika arbets- uppgifter och att olika kompetenser därför efterfrågas för samma yrke. Utbildningsspridningen är naturligtvis liten inom de yrken som är reglerade enligt lag – där har alla har samma utbildning. I andra yrken varierar det däremot vilket utbildning de anställda har. Inom de olika civilingenjörsyrkena finns framför allt civilingenjörs- utbildade och högskole- och gymnasieingenjörsutbildade. Dessutom finns i dessa yrken en mängd personer med avklarade högskolepoäng inom teknik men som inte har avlagt examen. Flera olika inriktningar är ofta representerade inom en och samma yrkesgrupp, vilket tyder på viss utbytbarhet mellan ingenjörsutbildade. Inom t.ex. yrkesgruppen civilingenjörer m.fl. maskin finns civilingenjörs- och ingenjörsutbildade med såväl inriktning mot maskin, fordon, farkost som inriktning mot elektroteknik, teknisk fysik och data. 41 SCB (2007), s. 15. Yrkesgruppen systemerare och programmerare tillhör de grupper som har stor utbildningsspridning. Bland de anställda i yrkesgruppen 2008 hade en programmerar- och systemerar- utbildning. Ungefär lika stor andel utgjordes av personer med ingenjörs- och civilingenjörsutbildning med inriktning mot elektro- teknik, teknisk fysik och data. Dessutom hade av de anställda avklarade högskolepoäng inom teknik utan att ha avlagt examen. Såsom visades i avsnitt 8.2.2. arbetade ungefär hälften av de socionomutbildade i yrkesgruppen socialsekreterare och kuratorer. Den yrkesgruppen domineras dock av personer med socionom- utbildning, av de anställda hade sådan utbildning. Därtill hade minst 180 hp inom området hälso- och sjukvård, social omsorg, men ingen examen. Personer med samhälls- och beteendevetenskaplig utbildning eller personer med minst 180 hp inom samhällsvetenskap, ekonomi, juridik utgjorde tillsammans av de anställda. Flera ekonomyrken har stor utbildningsspridning. I avsnittet om yrkesspridning framkom att den vanligaste yrkesgruppen bland ekonomutbildade var revisorer m.fl. Inom denna yrkesgrupp är dock utbildningsspridningen stor. Knappt hälften () av de anställda i denna grupp var förvisso ekonomutbildade, men nästan en femtedel () hade avklarade poäng inom sam- hällsvetenskap, ekonomi, juridik utan att ha avlagt examen. Därtill hade enbart ekonomiutbildning på gymnasial nivå. En annan grupp där ekonomiutbildade finns är marknads- analytiker och marknadsförare. Inom denna grupp hade ekonomutbildning. Också i denna yrkesgrupp återfinns personer med avklarade poäng inom samhällsvetenskap, ekonomi, juridik utan att ha avlagt examen. Dessutom hade en relativt stor andel av de anställda () gymnasial utbildning med samhällsveten- skaplig eller ekonomisk inriktning. 9Slutsatser, bedömningar och förslag I utredningen har vi inventerat, beskrivit och analyserat utbudet av utbildningar vid svenska lärosäten . I den bild som framträder kan följande sexton punkter identifieras. •Högskolorna har haft den största tillväxten men traditionella universitet är ännu sammantaget störst. Under den första delen av perioden –2013 har det varit statsmakternas intention att prioritera nya högskolor – ännu under uppväxt. Nya högskolor har tillkommit och befintliga högskolor har tilldelats ökade utbildningsresurser. Men i absoluta tal är traditionella universitet fortfarande störst och tillsammans med nya universitet och fackinriktade universitet utgör de tre fjärdedelar av högskolan – mätt i antal helårsstudenter. Forskningsresurserna har växt mycket mer vid traditionella universitet och fackinriktade universitet än vid högskolor varför forskningsgapet mellan högskolor och universitet har ökat. •Det har skett en programmifiering av svensk högskola: programutbildningens andel har ökat från 2013. Programmifieringen innebär att både antalet och andelen program har ökat, och att antalet och andelen helårsstudenter på program har ökat. Det senare är delvis en följd av att några stora yrkes- program förlängdes vid examensreformen . En annan orsak till programmifieringen är examensreform som introducerade en ny examenskategori på avancerad nivå och stimulerade till att skapa fler program. Studenter har också i högre utsträckning efterfrågat program. Slutsatser, bedömningar och förslag •Fristående kurser har minskat i antal framför allt vid Om program ökar så minskar fristående kurser om resursramen är oförändrad. Men minskningen av fristående kurser har varit ojämn. Den har skett inom den del av högskolan som har haft den största andelen fristående kurser, nämligen traditionella universitet och i viss mån nya universitet. Att fristående kurser har minskat beror på att de fungerat som ekonomisk buffert vid ekonomiska neddragningar. Det är inte möjligt att nå omedelbara effekter av nedskärningar på fleråriga program varför fristående kurser blir det naturliga dragspelet. •De nya program som skapats leder till generella examina – ej yrkesexamina. Programmifieringen har koncentrerats till en kategori – generella program. Som ovan anfördes så medförde examensreformen nya examina på avancerad nivå. Införandet av framför allt master- examen stimulerade till att skapa flera nya masterprogram, inte minst för inresande studenter. Yrkesexamina är hårdare styrda och har inte lämpat sig för nyskapande i samma grad. Även nästa punkt har påverkat tillkomsten av generella program. •Nya program har delvis bildats genom att terminslånga fristående kurser omvandlats till (generella) program inför examensreformen . Det står klart att en stor del av programmifieringen består i att fristående kurser inordnats i programform. En bidragande orsak till detta är 2011–utvärderingssystem. Dettasystem utvärderade huruvida examensmålen uppnåtts. Om en student självständigt bygger sin examen av fristående kurser är det svårt för lärosätet att garantera att den väg studenten valt leder till att samtliga examens- mål uppnås. Detta kan bättre säkras i ett program. En annan orsak är att studenter, som ovan angetts, efterfrågat programutbildning i ökad grad. •Yrkesinriktade program har haft en måttlig tillväxt som följer den generella expansionen i högskolan. Den ökning i antal yrkesinriktade program som finns kan förklaras med att examenstillstånd för yrkesexamina medgetts fler lärosäten. Ökning av antal helårsstudenter förklaras av att några stora SOU 2015:70 Slutsatser, bedömningar och förslag yrkesprogram förlängdes med examensreformen . Att ökningen inte blir större beror på att lärarutbildning är det största yrkesexamensområdet och detta område minskar . Minskat söktryck på lärarutbildningen är alltså en viktig förklaring till att yrkesinriktade program har en måttlig utveckling. Totalt sett är yrkesinriktade program mätt i antal helårsstudenter den största kategorin, följt av generella program, fristående kurser och konstnärliga program. •Fristående kurser domineras av humaniora och samhällsvetenskap. Tillsammans är utbildningsområdena (SUN-kategorierna) humaniora och konst samt samhällsvetenskap, juridik, handel, administration helt dominerande inom fristående kurser. Dessa utbildningsområden domineras av ämnen somtraditionellt organiseras i formav kurser där progressionen sker genom ämnesfördjupning. Yrkesinriktade program, inom t.ex. teknik och vård, organiseras traditionellt i program där progressionen är bredare definierad. •Mer än hälften av fristående kurser ges på deltid (campus , distans ). Det är en hög andel av det fristående kursutbudet som erbjuds på deltid. Det är inte möjligt att avgöra i vilken utsträckning även fristående kurser är planerade att läsas parallellt och därmed avse heltidsstudier. Normalt föreligger sådan planering bara inom program varför detta sannolikt inte kan förklara den höga andelen deltids- kurser. •Utbildningsutbudet för fortbildning och vidareutbildning har minskat . Det är svårt att avgränsa vad som utgör fortbildning och vidare- utbildning eftersomsyftet med en utbildning bestäms av varje enskild individ. Men – eftersom hela området fristående kurser minskar och fortbildning och vidareutbildning nästan enbart finns inom fristående kurser (det finns bara ett fåtal korta program som kan definieras som fortbildning och vidareutbildning) torde slutsatsen vara ovedersäglig. •Distansutbildning har – trots färre fristående kurser – ökat kraftigt . Vad som utgör distansutbildning är också svårt att avgränsa. All högre utbildning nyttjar olika former av IT-plattformar varför Slutsatser, bedömningar och förslag det kan bli oklara gränser. Lärosätena måste trots detta i utlys- ningen av en kurs klassificera denna som distansutbildning eller icke. Den statistiska bearbetningen blir därför, trots grundläggande osäkerhet av vad som utgör distansutbildning, i förhållande till annan kurskarakteristik, ganska oproblematisk att göra. Distans- utbildning har ökat både mätt i antal och andel kurser, och mätt i antal och andel helårstudenter. Att distansutbildningen ökar följer en stark internationell trend. •Under hela perioden utgör samhällsvetenskap, juridik, handel, administration det största utbildningsområdet (teknik och tillverkning näst störst). Utbildningsområdet (SUN-kategorin) samhällsvetenskap, juridik, handel, administration har varit störst och också ökat mycket. Området är av traditionell fristående kurs- karaktär men har programmifierats tydligt. Det rymmer stora programutbildningar som ekonomutbildning, jurist- utbildning och kommunikationsutbildningar. •Utbildningsområdet hälso- och sjukvård samt social omsorg har haft den proportionellt kraftigaste tillväxten (). Utbildningsområdet (SUN-kategorin) hälso- och sjukvård samt social omsorg tillhör dagens problemområden i diskussionen om var brister på arbetsmarknaden finns. Det är därför viktigt att notera att detta område trots allt har haft den kraftigaste utbyggnaden . •Utbildningsområdet pedagogik och lärarutbildning utgör det enda området som minskat . Utbildningsområdet (SUN-kategorin) pedagogik och lärarutbild- ning uppvisar den mest ryckiga utvecklingen och är svårast att följa i det statistiska underlaget. Detta sammanhänger med att lärarutbildning förändrats vid ett flertal till- fällen. Områdets minskning i absoluta tal är anmärkningsvärd mot bakgrund av att också detta är ett bristområde på arbetsmarknaden. Slutsatser, bedömningar och förslag •Det har skett en uttunning av undervisningen – antalet program och kurser har ökat mer än antalet studenter. , när lärosätena gavs möjlighet att själva inrätta utbildningsprogram, utvecklades av konkurrensskäl program i olika varianter. I samband med examensreformen skedde en kraftig ökning av antalet program. Detta är en rimlig följd av att två nya examina inrättas på avancerad nivå. Det finns således krafter i systemet som gynnar utökning av antalet program. Denna utökning motsvaras inte av den ökning av antalet studenter som också skett.