sou · H3B316 · 2015-03-10 00:00:00 — Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Anslagen till de forskningsfinansierande myndigheterna , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och Verket för innovationssystem () uppgick till 2014. huvudsakliga mottagarna av de medel som fördelas av forskningsfinansiärerna är universitet och högskolor. I de två senaste forsknings- och innovationspropositionerna har det också gjorts omfattande satsningar på strategiska forsknings- och innovationsområden. Dessa har syftat till att stärka kvaliteten på svensk forskning och svenskt näringslivs internationella konkurrenskraft, samt att möta samhällsutmaningar. Regeringen pekar i 2012-års forsknings- och innovationsproposition på att det för ett ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap krävs ökad kunskap om immaterialrätten och hur immateriella tillgångar strategiskt bör hanteras. Utredningen menar att det är av yttersta vikt att forskningsfinansiärerna arbetar medvetet och systematiskt för att främja att de immateriella tillgångar som utvecklas inom den forskning de finansierar också tas om hand. Forskningsfinansiärerna har möjlighet att agera både genom att ställa krav och genom att styra med finansiering. Detta gäller under hela cykeln för ett forskningsprojekt. Redan i ansökan behöver hänsyn tas till vilka tidigare utvecklade immateriella tillgångar som kommer att användas i forskningsprojektet (s.k. background). Under projektet behöver det finnas en process för att kontinuerligt inventera vilka immateriella tillgångar som utvecklas, och en plan för hur de ska hanteras och nyttiggöras. Finansiärerna kan alltså redan i ansökningsskedet ställa krav på en redogörelse för immateriella tillgångar och de kan också kräva att projektens slutrapport redovisar vilka tillgångar som skapats. Både industriforskningsinstituten och innovationskontoren har värdefull kunskap som bör tas till vara i detta arbete, t.ex. avseende hur deltagare i ett forskningsprojekt kan redovisa vilken background de har med sig in i projektet, hur samverkansavtal kan skrivas, hur projekten kan gå till väga för att inventera immateriella tillgångar etc. Framtida utvärderingar av forskningsfinansiärernas insatser bör enligt utredningens mening även behandla frågan om hur finansiärerna arbetar för att immateriella tillgångar hanteras på ett systematiskt sätt i de forskningsprojekt de finansierar. 8.11.2Forskningsfinansierande myndigheter bör tillåta att av medlen används till att utreda frågeställningar kring immateriella tillgångar Förslag: av den finansiering som de forskningsfinansierande myndigheterna , , Formas, Forte och lämnar bör få användas av stödmottagaren för att utreda frågeställningar kring immateriella tillgångar inom forskningsprojekten. Utredningen har föreslagit att forskningsfinansiärerna bör ställa högre krav på hantering av immateriella tillgångar i de forskningsprojekt de finansierar. För att göra det möjligt för anslagsmottagarna att utreda sådana frågeställningar bör av de medel som ett projekt beviljas kunna användas för detta ändamål. I vidare behandling av detta förslag behöver regeringen beakta att det utformas så att det är förenligt med statsstödsreglerna. Av 2 § högskolelagen (1992:1434) framgår bl.a. att det ingår i högskolornas uppgift att verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Efter förslag i regeringens proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) förtydligades universitets och högskolors uppgift till att även inkludera nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. I 2012-års forsknings- och innovationsproposition skriver regeringen att det är viktigt att det finns ändamålsenliga incitament, strukturer och redskap för att omsätta forskningsresultat i praktiskt arbete, för att främja ett ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Utredningen menar att en medveten och systematisk hantering av immateriella tillgångar är avgörande för att öka nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap. Det kräver dock att det i forskningsprojekten finns resurser för sådant arbete. Utredningen föreslår därför att det i de forskningsfinansierande myndigheternas beslut om forskningsmedel ska framgå att av finansieringen får användas för att utreda frågeställningar kring immateriella tillgångar. Utredningen föreslår däremot inte att ytterligare medel tillförs forskningsfinansiärerna för detta ändamål. Förslag tillför ingen ny uppgift, utan möjliggör istället finansiering av en uppgift som redan indirekt åligger lärosätena. 8.12Öka kunskapen om immaterialrätt och immateriella tillgångar vid universitet och högskolor 8.12.1Förstärk innovationskontorens roll för en strategisk hantering av immateriella tillgångar vid universitet och högskolor Förslag: Regeringen bör i kommande propositioner som rör forskning och innovation förstärka innovationskontorens roll för en strategisk hantering av immateriella tillgångar vid universitet och högskolor. Innovationskontoren bör också uppmuntras till att ytterligare sinsemellan sprida kunskap och erfarenheter inom detta område. En ökad förståelse för immateriella tillgångar är en av grunderna när universitet och högskolor arbetar för att öka nyttiggörande av forskning. Nyttiggörande kan ske på många olika sätt, och inte enbart genom start av nya företag eller licensaffärer. Innovationskontoren har en central roll i dessa processer och regeringen bör därför i kommande propositioner som rör forskning och innovation understryka betydelsen av och förstärka deras verksamhet. har fastställt och utfärdat en rekommendation om förvaltningen av immateriella rättigheter i samband med kunskapsöverföring och en uppförandekod för universitet och andra offentliga forskningsorganisationer.9 Uppför- 9 C(2008) 1329, Commission Recommendation on the management of intellectual property in knowledge transfer activities and Code of Practice for universities and other public research organisations 10.4.2008. andekoden består av tre huvudgrupper av principer: en för en intern policy för immateriella rättigheter, en för kunskapsöverföring, och en för forskningssamverkan och kontraktsforskning. Regeringen bör i kommande propositioner som rör forskning och innovation uppmärksamma lärosätena på rekommendation. Universitet och högskolor behöver bygga upp kompetens och strukturer som säkerställer att immateriella tillgångar hanteras strategiskt. Den tidigare innovationsutredningens bedömning är att det finns brister i lärosätenas hantering av immateriella tillgångar, främst på system- och ledningsnivå. Enligt innovationsutredningen har den akademiska ledningen vid många lärosäten inte sett betydelsen av att immateriella rättigheter hanteras på ett strategiskt sätt, särskilt vilken betydelse detta har för forskningens möjliga utveckling. Strategier och policyer saknas i stor utsträckning. Integrationen mellan det innovationsstödjande arbetet å ena sidan och utbildningen och forskningen å den andra saknas eller är mycket ofullständig.10 Utredningen menar att innovationskontoren har en central roll för att lärosätena ska utveckla ett långsiktigt och konsekvent arbete med nyttiggörande och innovation, och för att en ändamålsenlig hantering av immateriella tillgångar ska komma till stånd. Utredningens bild är att kompetensen inom hantering av immateriella tillgångar kan utvecklas hos vissa av innovationskontoren, och att ett viktigt verktyg för detta är erfarenhetsutbyte. De kontor som kommit längst spelar en viktig roll som förebilder så att andra kan dra nytta av deras erfarenheter och kunskap samt undvika dubbelarbete. Vikten av innovationskontorens arbete bör därför understrykas i kommande propositioner inom forskning och innovation, och regeringen bör överväga att anslå ytterligare medel för att ge dem förutsättningar att bidra till en strategisk hantering av immateriella rättigheter vid respektive universitet eller högskola. 10 SOU 2012:41, Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – slutbetänkande. 8.12.2Öka kunskapen om användning av patentinformation inom forskning Förslag: PRV bör ges i uppdrag att ta fram ett förslag till hur patentinformation i ökad utsträckning kan användas som underlag inom forskning och forskningsfinansiering. Uppdraget bör genomföras i samverkan med forskare och innovationskontor vid universitet och högskolor samt med forskningsinstitut och forskningsfinansiärer. Beslutsfattare inom akademin och hos forskningsfinansiärerna har behov av underlag som beskriver olika forskningsområden för att kunna prioritera sina satsningar. Forskargrupper och enskilda forskare har behov av information om teknikutveckling, att hitta samarbetsparter och av att kunna bedöma nyhetsvärdet i sina forskningsresultat. Utredningen menar att patentinformation kan bidra till att ge mer kompletta underlag för att besvara denna typ av frågor. PRV bör därför ges i uppdrag att fram ett förslag till hur patentinformation i ökad utsträckning kan användas som underlag inom forskning och forskningsfinansiering. Projektet bör kartlägga redan pågående initiativ och lämna förslag till utformning och omfattning av eventuella fortsatta satsningar. Uppdraget bör genomföras i samverkan med forskare och innovationskontor vid universitet och högskolor samt med forskningsinstitut och forskningsfinansiärer. En möjlig avgränsning är att fokusera uppdraget till tekniska högskolor. Uppdraget bör ges i form av ett separat regeringsuppdrag och avrapporteras för att ge underlag inför kommande propositioner inom forskning och innovation. Ett antal universitet och högskolor arbetar med att öka användandet av patentinformation. PRV och () genomförde /2013 ett pilotprojekt med syfte att visa på den potential som finns i kunskap om immaterialrätt och användning av patentinformation som verktyg för att stärka akademiska miljöer. Inom projektet identifierades att de främsta mål- grupperna som hade behov av kunskap om immaterialrätt och patentinformation var forskargrupper, innovationskontor och rådgivare kopplade till samt beslutsfattare som universitetsledning, professorer och forskningsledare. I projektet utvecklade PRV och GU tillsammans specialanpassad information som underlag för beslut för forskarmiljöerna och utformade ett program för utbildning av beslutsfattare och forskargrupper. Tekniska högskolan (KTH) har forskare och studenter tillgång till . Forskare på flera institutioner hade efterfrågat denna resurs. är en databas med patentinformation från hela världen. Tjänsten inkluderar också vetenskaplig litteratur och analysverktyg. Den används av forskare bl.a. för att spåra innovationstrender inom , positionera KTH i förhållande till andra tekniska universitet och för att leta strategiska partner. För att söka och analysera patentinformation krävs en kompetens som få forskare har. KTH:s bibliotek erbjuder därför sökning och analys av patentinformation som en service till forskarna. Det finns också exempel på enskilda projekt för att utnyttja potentialen med patentinformation. Inom Medicinska fakulteten vid pågår ett pilotprojekt, där analyser av patentlandskap är en del av en informationsanalys som kallas ”of the Research”. Denna analys görs inom forskarnas egna intresseområden, för att stötta dem i sin forskning. I erbjuder statliga VTT, som är största forskningsorganisation, tjänster inom sökning och analys av patentinformation. Bland annat görs översyner av befintlig teknik innan FoU-projekt startas och kartor över patentlandskap tas fram för att ge en överblick över patentering inom specifika teknikområden eller patentering hos specifika företag och organisationer. I har så kallade Patlib centres startat på tre universitet. På biblioteken är det möjligt att gratis söka i patentdatabaser, antingen efter specifika ämnen eller för att få svar på generella frågor. Syftet är bland annat att öka åtkomsten och kunskapen om patent samt att stärka universitetens kommersialisering av forskningsverksamhet. 8.12.3Uppmuntra införandet av kurser om immaterialrätt och immateriella tillgångar i masterprogram och forskarutbildning Förslag: Regeringen bör i kommande propositioner inom forskning och innovation understryka vikten av att studenter vid masterprogram och forskarutbildningar ges kunskap om immaterialrätt och hantering av immateriella tillgångar. Företagens förmåga att hantera immateriella tillgångar har stor betydelse för deras tillväxt och konkurrenskraft. Kunskap om immaterialrätt och hantering av immateriella tillgångar är därmed inte bara en angelägenhet för studenter inom de juridiska fakulteterna. Regeringen bör därför i kommande propositioner inom forskning och innovation understryka att studenter inom t.ex. civilingenjörs- och civilekonomprogram bör ges god förståelse för vikten av att hantera immateriella tillgångar i ett ekonomiskt perspektiv. Även studenter vid konstnärliga utbildningar har behov av att få undervisning i dessa frågor. Forskarstudenter kommer också under sitt arbete stöta på många situationer där kunskap om immaterialrätt och immateriella tillgångar är betydelsefull, t.ex. i planering av forskning och kommunikation med forskningsfinansiärer, i förhandling om samverkansavtal liksom i diskussioner om nyttiggörande av forskning. Regeringen bör därför i kommande propositioner även understryka att studenter vid forskarutbildningar bör ges kunskap om hantering och nyttiggörande av immateriella tillgångar. I kommittéförordningen (1998:1474) finns bestämmelser om hur kommittéer som har ett utredningsuppdrag ska redovisa konsekvenser av sina förslag. I detta kapitel görs en analys av ekonomiska konsekvenser av de förslag utredningen lämnat, liksom konsekvenser för små företag. I kapitel 8 ges en beskrivning av vilket behov som är motivet för respektive förslag och vad förslaget syftar till att uppnå. Utredningen föreslår att PRV:s finansieringsform ändras från avgiftsfinansiering till anslagsfinansiering. Dessutom föreslås en förstärkning av PRV:s verksamhet inom information och kunskapsspridning. Utredningen har övervägt två handlingsalternativ. Det första alternativet var fortsatt specialdestination av avgifter inom den offentligrättsliga verksamheten, dock med ett nytt anslag för information och utbildning. Det andra alternativet var anslagsfinansiering av hela PRV:s verksamhet, undantaget uppdragsverksamheten där PRV även fortsättningsvis får disponera sina inkomster. Utredningen gör sammantaget bedömningen att PRV:s offentligrättsliga avgifter och verksamhet inte uppfyller de riktlinjer som finns för när specialdestination kan komma ifråga. Därför förordar utredningen det andra alternativet, dvs. att PRV:s verksamhet anslagsfinansieras, med undantag för uppdragsverksamheten. Med en anslagsfinansiering ökar möjligheterna för regering och riksdag att styra verksamheten och besluta om dess omfattning. Utredningen menar att det är särskilt viktigt i när efterfrågan på myndig- hetens granskningar sjunker och de internationella immaterialrättsliga systemen förändras, som betydelsen av immateriella tillgångar ökar för innovation och tillväxt. För PRV:s del bedömer utredningen att en anslagsfinansiering skulle förbättra verkets möjligheter att planera sin verksamhet. kan internationella förändringar inom en del av verksamheten få stora konsekvenser för PRV:s intäkter och tvinga fram neddragningar som även påverkar andra delar. Utredningen har föreslagit att PRV:s verksamhet inom information och kunskapsspridning ska förstärkas och finansieras via anslag. Det ger också myndigheten stabilare förutsättningar att planera och finansiera denna verksamhet, jämfört med att som använda avgiftsintäkter för detta. En anslagsfinansiering innebär däremot inte att verket kan slå sig till ro, utan ett kontinuerligt arbete med effektiviseringar måste pågå oavsett finansieringsform. Universitet och högskolor påverkas av utredningens förslag att forskningsfinansierande myndigheter bör få i uppdrag att utarbeta planer för hur de ska verka för att immateriella tillgångar hanteras på ett systematiskt sätt i de forskningsprojekt de finansierar, liksom att av den finansiering som forskningsfinansiärerna lämnar till ett projekt bör få användas för att utreda frågeställningar kring immateriella tillgångar inom projektet. Utredningens förslag förväntas leda till högre krav på hantering av immateriella rättigheter från forskningsfinansiärernas sida, och därmed kommer lärosätena behöva ta fram processer och rutiner för att leva upp till dessa krav. För att stödja lärosätena i detta arbete anser utredningen att innovationskontorens roll bör förstärkas. Enligt utredningen bör ett antal myndigheter, statliga bolag och forskningsfinansiärer verka för en professionaliserad hantering av immateriella tillgångar i den verksamhet de stöttar och finansierar. Organisationerna kommer därmed behöva göra en genomlysning av sina respektive verksamhetsområden, vilket sannolikt leder till förändringar. Utredningen bedömer dock att detta bör rymmas inom organisationernas ordinarie utvecklingsarbete och kunna hanteras inom befintliga budgetramar. Informations- och erfarenhetsutbyte inom det föreslagna Rådet för immateriella tillgångar bör kunna stötta organisationerna i detta utvecklingsarbete. Utredningens förslag att ändra PRV:s finansieringsform till anslagsfinansiering innebär att avgiftsintäkterna kommer föras till statens budget och verket kommer finansieras via anslag, med undantag för uppdragsverksamheten. Målet om full kostnadstäckning bör även fortsättningsvis gälla för såväl avgiftsverksamheten som uppdragsverksamheten. Utredningen föreslår vidare en förstärkning av PRV:s verksamhet inom information och kunskapsspridning som bör rymmas inom myndighetens anslag. Del av de medel som tidigare förts över från PRV till statsbudgeten för att finansiera Patentbesvärsrättens verksamhet bör istället användas för att finansiera denna förstärkning, i samband med att en Patent- och marknadsdomstol inrättas och Patentbesvärsrättens verksamhet avvecklas. En fråga som regering och riksdag har anledning att följa och som påverkas av omfattningen och finansieringen av PRV:s verksamhet är utvecklingen av antalet anställda patenthandläggare. För att myndigheten ska behålla sin status som krävs minst 100 kvalificerade granskare. Utredningen menar att det är centralt att PRV kan behålla sin PCT-status. har PRV 115 patenthandläggare, med en beläggningsgrad vad gäller granskningar om . PRV bedömer att ansökningsvolymen under de kommande tio till femton åren kommer vara tillräcklig för att sysselsätta över 100 handläggare. Ur ett ekonomiskt perspektiv kommer verket däremot få svårigheter att behålla en nivå med fler än 100 granskare. Intäkterna från PCT-granskningarna täcker inte kostnaderna för denna verksamhet. Med dagens finansieringsmodell är det enbart via justeringar av avgifterna som regeringen kan hantera under- eller överskott i verkets verksamhet. ser utredningen att det även kan bli aktuellt för regering och riksdag att överväga att skjuta till anslagsmedel om skillnaderna mellan intäkter och kostnader ökar, i syfte att upprätthålla en viss volym och kvalitet i PRV:s verksamhet. PRV prognostiserar att patentverksamheten totalt kommer att visa ett underskott såväl 2014 som 2015. Införandet av det enhetliga patentet kommer också att påverka PRV:s intäkter, även om det är osäkert hur. PRV:s intäkter skulle förstärkas av de höjningar av ansökningsavgifter och årsavgifter som utredningen föreslår. Utredningen vill peka på att verkets ekonomi belastas av att en del av de offentligrättsliga intäkterna används för att finansiera Patentbesvärsrättens verksamhet. PRV:s kostnader skulle minska om verkets ansvar för att finansiera Patentbesvärsrättens verksamhet upphör. Behovet av en avgiftshöjning påverkas alltså av huruvida verket ska finansiera Patentbesvärsrättens verksamhet eller inte. Utredningen anser inte att PRV:s uppdragsverksamhet i form av konsulttjänster bör öka, även om det skulle förbättra verkets ekonomi och möjlighet att ha fler än 100 patenthandläggare anställda eftersom dessa delvis även kan arbeta inom uppdragsverksamheten. I uppdragsverksamheten finns det vissa gränsdragningsproblem gentemot privata leverantörer och verket ska inte konkurrera med dem. Om beslut fattas att PRV ska finansieras via anslag kommer utgiftstaket behöva justeras. För att fastställa nivå på PRV:s anslag bör regeringen hämta in budgetunderlag från PRV. Utredningens förslag att ge i uppdrag att genom finansiellt stöd till hantering av immateriella tillgångar bidra till att öka små och medelstora företags konkurrenskraft föreslås finansieras inom ramen för anslag. Det föreslagna Programrådet för forskningsfrågor som ska förstärka forskning om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt föreslås finaniseras inom ramen för anslag, för att därefter finansieras med medel i kommande propositioner som rör forskning och innovation. Likaså bör medel från dessa propositioner användas för att finansiera den föreslagna förstärkningen av innovationskontorens roll för en strategisk hantering av immateriella tillgångar vid universitet och högskolor. 9.2Konsekvenser för små företag Utredningen föreslår att regeringen bör ge i uppdrag att ge ett ekonomiskt stöd till små och medelstora företag att ta fram strategier för hur de kan hantera sina immateriella tillgångar. Små och medelstora företag är ofta beroende av att anlita extern kompetens för att arbeta med dessa frågor. Genom utredningens förslag förbättras deras möjligheter till detta. Avsikten med satsningen är att stärka företagens konkurrenskraft. Ett finansiellt stöd enligt förslaget stimulerar även privata aktörer till att utveckla tjänster för denna typ av affärsstrategisk rådgivning. Utredningens förslag att höja ansöknings- och årsavgifterna för patent medför ökade kostnader för företag. Förslaget är att höja ansökningsavgiften . Utredningen menar dock att för en klar majoritet av de sökande är ansökningsavgiften en liten del av de totala kostnaderna för att ansöka om patent. Kostnaderna för att anlita ett patentombud är normalt betydligt högre. Andelen ansökningar där sökanden har använt ombud varierar mellan 70–. Tyvärr går det inte att analysera om det finns skillnader i företagsstorlek vad gäller användandet av ombud, eftersom patentansökningarna inte innehåller en obligatorisk uppgift om organisationsnummer för den sökande. Vad gäller årsavgifterna är förslaget att höja dessa , fördelat över alla år. Årsavgifterna ökar som patentet upprätthålls, och den största höjningen i kronor räknat sker därmed på de senare årsavgifterna. Tanken bakom detta är att de patent som upprätthålls har ett högt affärsvärde och kan bära de stigande årsavgifterna, medan patent som det inte finns ekonomiska intressen att upprätthålla avförs. Utredningens bedömning är att detta inte kommer att hindra individer och företag från att ansöka om och upprätthålla patent i . 9.3Konsekvenser för övriga områden Förslagen bedöms inte leda till några konsekvenser för landstingen, det kommunala självstyret, jämställdheten, brottsligheten, sysselsättningen och den offentliga servicen i olika delar av landet eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Immaterialrättens roll i innovationssystemet En särskild utredare ska föreslå hur statens framtida insatser inom det immaterialrättsliga området ska utformas för att på bästa sätt stödja innovation och tillväxt, samt hur insatserna ska finansieras. göra en översyn av Patent- och registreringsverkets (PRV) roll i det innovationsfrämjande systemet och hur PRV förhåller sig till statligt finansierade aktörer som främjar innovation,