sou · H3B357 · 2015-06-11 00:00:00 — Insynen ska dock inte avse sådana uppgifter som kan äventyra myndighetens samarbete med någon annan under- rättelse- eller säkerhetstjänst eller som rör ledning av polisverksamhet i ett enskilt fall.120 Verksamheten är indelad i fyra avdelningar och ett kansli. Avdelningen för underrättelser: Den genomför säkerhetsunder- rättelsearbete för att i första hand ta fram beslutsunderlag för säkerhetsåtgärder. Avdelningen för åtgärder: Den genomför hot- och sårbarhets- reducerande åtgärder. Avdelningen för inhämtning: Den ansvarar för Säkerhets- polisens inhämtning av information genom spaning, källdriv- ning, kontaktverksamhet och inhämtning i IT-miljö. 2013/14:110. En ny organisation för polisen, s.1. 11919 och 21 §§ förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen. 12020 § förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen och 9 § myndighets- förordningen (2007:515). Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll Avdelningen för verksamhetsstöd: Den består av enheterna inköp och upphandling, fastighet och service samt teknik. Kansliet för ledningsstöd: Det består av enheterna strategiskt ledningsstöd, kommunikation, juridik, verksamhetskontroll, intern säkerhet, human resources och ekonomistyrning. Därtill kommer den operativa verksamheten. Med den operativa verksamheten avses verksamhet som direkt syftar till att bedöma och reducera hot och sårbarheter. Den leds av en operativ chef, som är direkt underställd säkerhetspolischefen.121 Verksamheten består bland annat av kontraspionage, kontraterrorism, författ- ningsskydd, säkerhetsskydd och personskydd.122 Säkerhetspolisen har sju regionala kontor, inklusive ett regionalt kontor som har sin placering vid huvudkontoret i . Ungefär 100 av totalt cirka 1 000 anställda arbetar vid något av de regionala kontoren. Dessa arbetar huvudsakligen med underrättelse- inhämtning och till viss del med säkerhetsskyddsupplysning.123 De regionala kontoren ligger i , , , , , och . sakerhetspolisen/organisation.html (Hämtad ). 122Se SOU 2013:42. Tillsyn över polisen, avsnitt 10.3.8. sakerhetspolisen/regionala-kontor.html (Hämtad ). Underrättelseinhämtning är en del av Säkerhetspolisens arbete med att förebygga och avslöja brott inom verksamhets- områdena kontraspionage, kontraterrorism och författningsskydd. Säkerhetsupplysning innebär att informera myndigheter och vissa företag i syfte att skydda verksamheter som har betydelse för rikets säkerhet och för att förebygga terrorism. 124Det regionala kontoret i kommer att flyttas till . Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll 5.4.2Ansvaret för intern styrning och kontroll Myndighetsledningen, dvs. säkerhetspolischefen, har ansvaret för att utforma och upprätthålla en betryggande intern styrning och kontroll av Säkerhetspolisen.125 Internt inom finns också ett ansvar för att åtgärder vidtas för att garantera den interna styrningen och kontrollen. Vid finns en enhet för verksamhetskontroll. Enheten ansvarar för granskning och bedömning av verksamheten bland annat vad gäller ändamålsenlighet, kvalitet, effektivitet och rättssäkerhet. säkerhet och riskhantering ansvarar på strategisk nivå för myndighetens interna säkerhet och riskhantering. I detta ingår bland annat ansvar för myndighetens informationssäkerhet, inklusive säkerhet för informations- och kommunikationsteknik, fysiskt skydd, egendomsskydd samt skydd av medarbetare vid myndigheten. Säkerhetspolisens chefsjurist är direkt underställd säkerhetspolischefen och har ett övergripande ansvar för att myndighetens verksamhet bedrivs i enlighet med lag och annan författning samt motsvarar krav på rättssäkerhet. Varje chef har inom sitt område ansvar för att verksamheten bedrivs i enlighet med lagar och andra författningar, föreskrifter och andra bestämmelser samt att medarbetarna har god kunskap om dessa. Vidare har respektive chef ansvar för att riskbedöm- ningar upprättas och liknande säkerhetsfrågor hanteras och att internkontrollen är betryggande inom sitt område. En del av den interna styrningen utgörs av Säkerhetspolisens myndig- hetsledningsgrupp, avdelningarnas ledningsgrupper, kansliets led- ningsgrupp och den operativa ledningsgruppen. Ledningsgrupperna är rådgivande organ och forum för information, diskussion, samordning, verksamhetsplanering, budgetplanering, ledning och uppföljning av verksamheten inom respektive nivå och ansvarsområde. 125 4 § 4 myndighetsförordningen (2007:515). Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll I myndighetsledningsgruppen ingår säkerhetspolischefen, biträdande säkerhetspolischefen, avdelningscheferna, operativa chefen, kanslichefen och chefsjuristen. I ledningsgrupperna på avdelnings- /kanslinivå ingår avdelningarnas respektive kansliets enhetschefer. Avdelningchefen och kanslichefen är ordförande i sin respektive ledningsgrupp. Den regionala verksamheten styrs och leds inom ramen för ovan nämnda ledningsforum. Därtill hålls nationella chefsmöten i vilka myndighetsledning, enhetschefer och operativa ledare deltar. Mötena är forum för information, diskussion, förankring och erfarenhetsutbyten. Till myndighetens ledningsgrupp, avdelningarnas/kansliets led- ningsgrupper och till nationella chefsmöten kan vid behov även annan kompetens adjungeras. Operativ ledning och styrning För den operativa verksamheten finns särskilda funktioner för besluts- fattande och ledning. Den operativa verksamheten är indelad i fem verksamhetsområden; kontraspionage, kontraterrorism, författ- ningsskydd, säkerhetsskydd och personskydd. För varje verksam- hetsområde finns en operativ ledare som har ansvar för att styra och leda verksamheten inom respektive område. Den operativa verksamheten hålls ihop och samordnas av den nationella operativa ledningsgruppen, som leds av myndighetens operativa chef. Operativa ledningsgruppen har genom den operativa chefen ansvar för att inrikta, samordna, prioritera och följa upp all operativ verk- samhet som bedrivs vid myndigheten. Säkerhetspolischefen upprättar en intern verksamhetsplan för myndigheten.126 med instruktioner från regeringen är en utgångspunkt för verksamhetsplanen. Den del av reglerings- brevet som avser verksamheten liksom verksamhetsplanen omfattas av sekretessreglering. Myndighetens verksamhetsplan bryts ner till avdel- 126 4 § 3 myndighetsförordningen (2007:515). Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll ningsplaner och en operativ verksamhetsplan som utgör styr- dokument för lägre nivåer i organisationen. Säkerhetspolischefen beslutar om arbetsordningen, som är central för styrningen av myndigheten. I arbetsordningen regleras Säkerhets- polisens organisation, delegering av beslutanderätt inom myndigheten, handläggningen av ärenden och formerna i övrigt för verksamheten.127 Säkerhetspolisen har också rätt att meddela föreskrifter i vissa avseenden.128 Vidare ska Säkerhetspolisen genom allmänna råd och uttalanden verka för lagenlighet och följdriktighet vid rättstillämp- ningen inom sitt ansvarsområde.129 Säkerhetspolisen omfattas inte av kravet på internrevision i intern- revisionsförordningen.130 Verksamhetskontrollen är en funktion som ska granska Säkerhets- polisens interna styrning och kontroll samt ha ett verksamhets- utvärderande uppdrag. Eftersom Säkerhetspolisen inte har krav på internrevision är avsikten att verksamhetskontrollen ska granska Säkerhetspolisens system för intern styrning och kontroll. Verksamhetskontrollens uppdrag är att löpande och planmässigt samt på förekommen anledning genomföra interna granskningar av Säkerhetspolisens verksamhet. Granskningarna ska syfta till att bedöma verksamheten avseende ändamålsenlighet, kvalitet, effektivitet och rättssäkerhet. De sker genom inspektioner av ärenden och 1274 § 1 och 2 myndighetsförordningen (2007:515). 12829–30 §§ förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen.. 12931 § ibid. 130Det finns inte något stadgande i förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhets- polisen om att myndighetens ska tillämpa internrevisionsförordningen. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll sakområden samt genom kontroller av system för intern styrning och kontroll. Granskningarna kan omfatta såväl enskilda operativa ärenden som sakområden. Exempel på sakområden är internationell sam- verkan, teknikstöd eller hantering av tvångsmedel. Metoderna för hur verksamhetskontrollen genomför inspektioner respektive system- kontroll är under utveckling. Verksamhetskontrollens granskningar utgår från en årlig granskningsplan, som fastställs av säkerhetspolischefen efter före- dragning av chefen för verksamhetskontrollen. Granskningsplanen bygger på en systematisk riskanalys. Verksamhetskontrollen kan också inspektera ärenden eller händelser på förekommen anledning och på uppdrag av säkerhetspolischefen. Syftet med verksamhetskontrollen är att vara ledningens stöd för att uppmärksamma frågor av vikt inom myndigheten. Efter en genomförd granskning ska säkerhetspolischefen besluta om vilka rekommendationer som ska åtgärdas, dokumenteras och följas upp. Även vid finns personuppgiftsombud. Person- uppgiftsombud för i enlighet med personuppgiftslagen (1998:204) förteckning över all behandling av personuppgifter vid Säkerhets- polisen.131 Förteckningen utgör underlag för den interna gransk- ningen av att behandlingen av personuppgifter i fristående person- register sker i enlighet med gällande bestämmelser. Vid finns en personalansvarsnämnd.132 beslutar i frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande avseende arbetstagare som är anställda genom beslut av regeringen och arbetstagare som utan att vara anställda genom beslut av regeringen har en verksledande eller därmed jämförlig ställning.133 En arbetstagare vid får med omedelbar verkan skiljas 13136 och 39 §§ personuppgiftslagen (1998:204). 13225 § förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen. 13334 § lagen (1994:260) om offentlig anställning. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll från sina arbetsuppgifter, om det är nödvändigt med hänsyn till landets bästa.134 Anmälan till åtal ska ske om en anställd är skäligen misstänkt för brott som kan antas föranleda någon annan påföljd än böter eller vissa särskilt angivna brott.135 Avdelningen för särskilda utredningar vid handlägger ärenden om brott av anställda inom . Chefsjuristen har process- och metodansvar för den rättsliga regleringen av arbetet vid myndigheten. Chefsjuristen beslutar bland annat om förfrågningar, inspektioner och kontroller för att försäkra sig om att verksamheten uppfyller ställda krav. Chefs- juristen ansvarar särskilt för att de beslut som säkerhetspolischefen fattar står i överensstämmelse med lag och annan författning. Säkerhetsskyddschefen vid enheten för intern säkerhet och risk- hantering ska genom inspektioner kontrollera att föreskrifter i interna bestämmelser om säkerhetsskydd efterlevs. Säkerhetspolis- chefen ska informeras om brister och sårbarheter av betydelse rörande säkerhetsskyddet. Controllers och myndighetssamordnare inom källdrivning Inom ramen för Säkerhetspolisens källdrivning finns specifika funktioner som benämns controller. En sådan controllers uppdrag är att stödja, kontrollera och följa upp den verksamhet som bedrivs av en eller flera källdrivare.136 Detta innebär att en controller bland annat har i uppdrag att kontrollera att varje källa och värvnings- objekt hanteras i enlighet med den beslutade planen samt bestäm- 13431 § ibid. 13522 § ibid. 136En källdrivare har ansvaret för de löpande kontakterna med en eller flera personer som är fysiska källor eller potentiella fysiska källor. Källdrivaren är ansvarig för deras och sin egen säkerhet samt för att mottagen information redovisas. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll melserna om källdrivningsverksamhet. Vidare finns för källdriv- ningsverksamheten en myndighetssamordnare, som kontrollerar att bestämmelserna och rutinerna inom källdrivningsverksamheten efterlevs. Myndighetssamordnaren för tvångsmedel kontrollerar och följer upp att hanteringen av tvångsmedel följer gällande bestämmelser. Funktionen är föremål för översyn och ansvaret för kontrollen kommer eventuellt att läggas över på andra funktioner. Till detta kommer vissa andra granskande funktioner. En sektion ansvarar för förhandskontroll, bedömning, beslut och registrering i Säkerhetspolisens centralregister.138 En grupp har i uppdrag att säkerställa att säkerhetsunderrättelse- avdelningens befintliga och framtida databaser möter de krav som ställs avseende juridik, struktur, metod, kvalitet och utveckling. Det finns funktioner som benämns controllers även inom ekonomistyrningsenheten som har ett styrande, stödjande och granskande uppdrag när det gäller myndighetens finansiella styrning och verksamhetsstyrning. Rättsenheten har en granskande roll avseende bland annat utform- ningen av interna styrdokument och vissa säkerhetsärenden. Sammanfattning av Säkerhetspolisens interna bestämmelser om källdrivning. information/fysiska-kallor/sammanfattning-av-sakerhetspolisens-interna-bestammelser-om- kalldrivning.html (Hämtad ). 138Centralregistret är den centrala databasen för Säkerhetspolisens underrättelse-, utrednings och brottsbeivrande verksamhet. Registret utgör också underlag för registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627). 6Extern granskning av Kriminalvården I det här kapitlet redogörs för den huvudsakliga externa granskningen av Kriminalvården. En beskrivning av nuvarande extern granskning är en förutsättning för att kunna svara på frågan om det finns behov av ett fristående granskningsorgan. Först redogörs för den inter- nationella tillsynen, därefter för den extraordinära tillsynen och sedan för den ordinära tillsynen. Avslutningsvis redogörs för annan gransk- ning av Kriminalvårdens verksamhet. Redogörelsen är uppdelad efter organ. I de fall ett tillsynsorgan utövar även annan form av granskning än tillsyn beskrivs även denna i samma avsnitt som tillsynen. För den som endast behöver en övergripande förståelse av förslaget bör det vara tillräckligt att läsa sammanfattningen i inledningen till varje avsnitt. Kommittén har tidigare i betänkandet Tillsyn över polisen översiktligt redogjort för den huvudsakliga externa granskningen av polisens verksamhet. Med beaktande härav och utgångspunkten att den ordinära tillsynen av polisen ska utvidgas handlar detta kapitel enbart om den externa granskningen av Kriminalvården.1 1 SOU 2013:42. Tillsyn över polisen, avsnitt 6.2–6.4 och 6.6–6.7. Det kan dock nämnas att av de granskningsorgan som beskrivs i detta kapitel aktualiseras samtliga även när det gäller granskning av polisens verksamhet, med undantag för . Organ som granskar förhållandena för frihetsberövade granskar även polisarrester. Vid förvaring i polisarrester uppkommer också frågor kring t.ex. mat, vård och ventilation. Även polisen handhar djur. Det finns en myndighet som utövar tillsyn över polisen, men inte över Kriminalvården, och det är . Därtill kan nämnas att Kriminalvården ska utöva viss tillsyn över polisens verksamhet. Enligt 5 § förordningen (2014:1108) om utformningen av häkten och polisarrester ska tillsyn utövas av Kriminal- vården över polisarrester som är anordnade i anslutning till häkten. Extern granskning av Kriminalvården Sammanfattning: mot tortyr och FN:s under- kommitté mot tortyr granskar om lever upp till de krav som ställs i konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. för förhindrande av tortyr granskar om lever upp till de krav som ställs i den Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Frontex ombud för de grundläggande fri- och rättigheterna observerar gemensamma insatser för återsändande som Frontex samordnar. har ingått ett flertal internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter. För att granska statens tillämpning av överens- kommelserna finns olika internationella organ. Nedan ges exempel på fall när sådan granskning berör Kriminalvårdens verksamhet. har ratificerat konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.2 Enligt konventionen ska varje konventionsstat vidta effektiva legislativa, administrativa, rättsliga eller andra åtgärder för att förhindra tortyr. Varje konventionsstat ska också vidta åtgärder för att förhindra andra handlingar som innebär grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.3 Konventionsstaterna har åtagit sig att avge rapporter om de åtgärder som de har vidtagit för att genomföra sina skyldigheter enligt konventionen. Genom konventionen har mot tortyr (Committee against Torture) upprättats som granskar och kommenterar rapporterna. Kommittén har även rätt att utföra vissa undersökningar, som kan inkludera besök i konventions- 2Antogs av och trädde i kraft . 3Se särskilt art. 2 och 16 i konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Tortyr definieras i art. 1. Extern granskning av Kriminalvården Därtill har kommittén rätt att motta och pröva fram- ställningar från enskilda personer, som påstår att de av har blivit utsatta för en kränkning av bestämmelserna i konventionen. En sådan prövning utmynnar i ett beslut med kommitténs syn- punkter.4 Granskningen är i och för sig inte riktad mot Kriminal- vården utan mot såsom en av konventionsstaterna, men berör i hög grad Kriminalvårdens verksamhet. har även ratificerat ett fakultativt protokoll till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (OPCAT).5 Därigenom har bland annat åtagit sig att låta mot tortyr (The Subcommittee on Prevention of Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment) inspektera platser där personer hålls frihetsberövade och att ta del av information angående frihetsberövandet.6 Kommittén besökte senast under 2008.7 för förhindrande av tortyr Därtill har ratificerat den Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.8 Genom konventionen inrättades för förhindrande av tortyr (or Degrading Treatment or Punishment). Kommittén besöker platser i konventionsstaterna där frihetsberövade personer är placerade. Genom besöken ska kommittén undersöka hur personer som har berövats sin frihet behandlas i avsikt att, om möjligt, förstärka deras skydd mot tortyr 4Se art. 19–20 och 22 ibid. 5Fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. 6Se särskilt art. 2 och 14 ibid. 7FN:s underkommitté mot tortyr, rapport , CAT/OP/SWE/1. Report on the visit of the Subcommittee on Prevention of Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment to , se särskilt p. 87 och 136. Extern granskning av Kriminalvården och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Efter avslutat besök avger kommittén en rapport till den stat som har granskats. I rapporten kan kommittén rekommendera olika förbättringar. Kommittén besökte senast 2009.9 Ett nytt besök är planerat att äga rum . Frontex ombud för de grundläggande fri- och rättigheterna Frontex ombud för de grundläggande fri- och rättigheterna är ett internationellt organ vars granskning kan innefatta verksamhet som Kriminalvården utför. Ombudets roll är att övervaka, bedöma och ge rekommendationer angående skydd och garantier gällande grund- läggande rättigheter för Frontex alla verksamheter och insatser. Ombudet observerar ibland gemensamma insatser för återsändanden som Frontex samordnar och där personal från Kriminalvården kan delta (avsnitt 3.6.2).10 6.3.1Riksdagens ombudsmän () Sammanfattning: JO är en myndighet under och utöver merparten av den externa kontrollen av regelefter- levnaden i Kriminalvårdens verksamhet. Granskningen omfattar inte bara frågan om en åtgärd strider mot lag eller annan författning utan JO får också granska om åtgärden annars är felaktig eller olämplig. JO utför även inspektioner vid Kriminal- vården i egenskap av nationellt besöksorgan enligt tilläggsproto- koll till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. 9Europarådets kommitté för förhindrande av tortyr, rapport , CPT/Inf (2009) 34.Report to the Swedish Government on the visit to carried out by or Degrading Treatment or Punishment (CPT) from 9 to 18 2009. 10Europeiska kommissionen, meddelande , COM(2014) 199 final. Meddelande från kommissionen till rådet och om EU:s återvändandepolitik, s. 6. för grundläggande rättigheter, årsrapport . Fundamental rights: challenges and achievements in 2013, s. 48. Extern granskning av Kriminalvården JO är en myndighet under . väljer de fyra justitieombudsmännen som är verksamma vid myndigheten. JO utövar så kallad extraordinär tillsyn. Syftet med JO:s tillsyn är att värna den enskildes rättssäkerhet.11 Den externa kontrollen av regelefterlevnaden i Kriminalvårdens verksamhet bedrivs i praktiken till stor del av JO. JO ska utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra föreskrifter.12 Tillsynen omfattar inte bara frågan om en åtgärd strider mot lag eller annan författning utan JO får också granska om åtgärden annars är felaktig eller olämplig.13 I sin tillsyn ska JO särskilt beakta att domstolar och förvaltningsmyndig- heter är sakliga och opartiska på det sätt som föreskrivs i regerings- formen samt att medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter inte överträds.14 JO:s granskning avser främst en kontroll av att myndigheterna har följt de regler som gäller för förfarandet, dvs. att myndigheterna har agerat korrekt i formellt hänseende. JO brukar inte ta ställning till om beslut är riktiga i sak eller uttala sig om de bedömningar en myndighet har gjort i ett enskilt fall.15 Ombudsmännens granskning avser inte bara domstolarna och förvaltningsmyndigheterna som sådana utan även enskilda tjänste- män och andra befattningshavare vid dessa.16 Inspektioner, initiativärenden och anmälningar Tillsynen baseras på inspektioner, initiativärenden och anmälningar från allmänheten. Inspektionerna av Kriminalvården planeras halv- årsvis och JO inspekterar företrädesvis kriminalvårdsanstalter av högre säkerhetsklasser. Initiativärenden är ärenden som inletts på 11JO, ämbetsberättelse 2012/13:JO1, s. 21. 12Se 13 kap. 6 § första stycket regeringsformen och 13 kap. 2 § riksdagsordningen. 136 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. 143 § ibid. JO, beslut , dnr 2901-2010 och JO, beslut , dnr 461-2009. 162 och 8 §§ lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. Extern granskning av Kriminalvården JO:s egna initiativ. Bakgrunden kan vara iakttagelser vid en inspektion, en anonym anmälan eller information i media som en ombudsman tycker bör utredas. JO får in många anmälningar från allmänheten, men alla måste inte utredas. En vanlig orsak till varför anmälningar inte utreds är att anmälan gäller något som redan är under utredning eller som kan bli det, genom andra institutioner.17 Om det är lämpligt att ärendet utreds och prövas av någon annan myndighet än JO, och myndigheten inte har prövat saken, får JO lämna över ärendet till den myndigheten för handläggning. JO lämnar ibland över ärenden av detta slag till olika ordinarie tillsynsmyndigheter, men ofta skriver JO av ärendet och hänvisar anmälaren till rätt myndighet i beslutet om avskrivning. För det fall anmälan t.ex. rör medicinska frågor kan JO skriva av ärendet och hänvisa till Inspektionen för vård och omsorg (). Till Justitiekanslern () får JO bara lämna över ärenden som väckts genom klagomål och endast efter överenskommelse med JK.18 Vad som händer om brister uppmärksammas JO avgör ärenden genom beslut.