sou · H3B369 · 2015-08-04 00:00:00 — I andra fall kan bedömningen innebära att ett umgänge visserligen är bäst för barnet men att det bör ske i särskilda former, exempelvis i närvaro av en kontaktperson. Det måste dock bli beroende av en individuell prövning, där det avgörande är vad som är bäst för barnet. Barnet kan behöva umgängesstöd vid hämtning och lämning, om det behövs för att det ska slippa uppleva konfliktfyllda konfronta- tioner mellan föräldrarna. Barnet kan också behöva umgängesstöd om det av någon anledning känner en oro över umgänget. Ett exempel när ett barn kan ha behov av umgängesstöd kan vara att det finns anledning att anta att umgängesförälderns omsorgs- förmåga brister. Stor hänsyn måste tas till barnets vilja.10 6.3Barns rättigheter och bestämmanderätt behandlar bland annat barns rätt till skydd mot att utsättas för vissa brott samt rätt till hälso- och sjukvård, social trygghet och utbildning. Konventionen innehåller fyra grundläg- gande och vägledande principer som alltid ska beaktas i frågor som rör barn: alla barn har samma rättigheter och lika värde, barnets bästa ska beaktas vid alla beslut, alla barn har rätt till liv och utveckling och alla barn har rätt att säga sin mening och få den respekterad. Barnets bästa ska komma i främsta rummet för föräldrarna.11 Vårdnadshavaren ska enligt svenska regler i takt med barnets stigande ålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets syn- 106 kap. 2 a, 15 och 15 c §§ (1949:381) samt och , , , kommentaren till 6 kap. 2 a, 15 och 15 c §§. 11Artikel 2, 3, 6, 12 och 18 . Bestämmelser som rör barn punkter och önskemål.12 Den fråga det gäller kan i vissa fall vara av den art att det ter sig naturligt att barnet får bestämma själv utan att vårdnadshavaren lägger sig i saken. Det gäller framför allt i enkla och vardagliga frågor.13 I takt med att barnet blir äldre får barnet fler självständiga rättigheter och ett utökat ansvar. Bestämmande- rätten kan vara knuten till att barnet uppnår en viss ålder eller till att barnet uppnått en viss mognad och erfarenhet. Barn har vissa begränsade möjligheter att föra sin egen talan inför myndigheter och domstolar. Barn kan föra sin talan i mål enligt LVU, se avsnitt 6.4. kan barn även själva ansöka om en insats enligt socialtjänstlagen och öppna insatser kan inte längre beslutas mot barnets vilja. Det finns också en möjlighet för socialnämnden att besluta om öppna insatser utan vårdnadshavarens samtycke. Skälet till det är bland annat att en tidsenlig syn på barn som kompetenta individer motiverar att barn som är eller äldre ska ha större bestämmanderätt när det gäller bistånd, oberoende av vårdnadshavarens samtycke.14 I alla beslut som rör vårdnad och umgänge ska barnets bästa vara avgörande. Detta innebär att det inte finns några andra intressen som kan gå före barnets bästa, exempelvis rättvisa mellan föräld- rarna eller en förälders behov av kontakt med barnet. I alla frågor som rör vårdnad och umgänge måste man försöka förstå barnet och ta reda på hur barnet uppfattar sin situation och eventuella föränd- ringar. Det handlar också om att analysera vilka följder olika beslutsalternativ kan få för barnet. I detta ingår att lyssna på barnet och respektera det som en individ med egna uppfattningar. Visser- ligen är det som är bra för föräldrarna också oftast bra för barnet. För att tillvaron ska fungera för barnet på bästa sätt måste den också fungera någorlunda för föräldrarna, annars kan det uppstå slitningar som går ut över barnet på ett skadligt sätt. Därmed är det inte sagt att barnets åsikter alltid måste följas. Det är i sista hand den vuxne som utifrån sina kunskaper och erfarenheter måste fatta beslutet och ta ansvar för det. Stor betydelse måste tillmätas att det vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska fästas avseende 126 kap. 11 § (1949:381). 1981/82:168 om vårdnad och umgänge m.m. s. 24 och 25. 143 kap. 6 a § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) samt prop. 2012/13:10 Stärkt stöd och skydd för barn och unga s. 106. Bestämmelser som rör barn särskilt vid barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna.15 6.4Vård av barn enligt LVU Förutsättningar för vård enligt LVU har ett särskilt ansvar för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden och för att före- bygga att de far illa. är skyldig att agera när en vård- nadshavare inte klarar att tillgodose viktiga behov hos barnet. I första hand ska insatser utformas i samråd med vårdnadshavarna, men om den vård som behövs inte kan komma till stånd med deras samtycke ska nämnden överväga vård enligt LVU.16 Ett barn kan tvångsvis skiljas från en vårdnadshavare och place- ras utanför hemmet antingen på grund av omständigheter hänför- liga till vårdnadshavaren, de så kallade miljöfallen, eller till barnet självt, de så kallade beteendefallen.17 För vård enligt LVU i miljö- fallen krävs det att det finns en påtaglig risk att barnets hälsa eller utveckling skadas på grund av fysisk eller psykisk misshandel, otill- börligt utnyttjande, brister i omsorgen eller något annat förhål- lande i hemmet. I beteendefallen krävs att barnet utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom missbruk av beroendeframkallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende. Ett barn kan vårdas enligt LVU endast om den vård som behövs inte kan ges på frivillig väg. Beslut om vård enligt LVU meddelas av förvaltningsrätten efter ansökan från socialnämnden. Om det är sannolikt att barnet kom- mer att behöva vård enligt LVU, och rättens beslut om vård inte kan avvaktas, får socialnämnden i vissa fall fatta beslut om ett omhändertagande. Det får ske med hänsyn till risken för barnets hälsa eller utveckling eller till att den fortsatta utred- ningen allvarligt kan försvåras eller vidare åtgärder hindras.18 156 kap. 2 a § (1949:381) samt och , Föräldra- balken, , kommentaren till 6 kap. 2 a §. 165 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) och 5 kap. 2 § socialtjänstförordningen (2001:937). 171–3 §§ LVU. 184–8 §§ LVU. Bestämmelser som rör barn Ansvaret för att barnets intressen tillgodoses Ett beslut om vård enligt LVU innebär inte att vårdnadshavarna fråntas vårdnaden. bestämmer dock under vård- tiden över barnets personliga förhållanden, i den utsträckning som behövs för att genomföra vården. Detta innefattar bestämmande- rätten bland annat över var barnet ska bo. Nämnden har dessutom samma ansvar som vårdnadshavaren för att barnets grundläggande rättigheter enligt tillgodo- ses.19 Vårdnadshavarna har fortfarande rätt till information om barnet. har vidare ett ansvar för att barnets behov av umgänge med föräldrar och vårdnadshavare så långt som möjligt tillgodoses. I ärenden om vård enligt LVU kan barn själva föra sin talan.20 Barn rätt till en ställföreträdare som beslutas av den förvaltningsrätt som handlägger målet. Ställ- företrädaren kan samtycka till utredningsåtgärder och överklaga. När en ställföreträdare har utsetts kan vårdnadshavaren inte längre agera för barnets räkning i rättsprocessen.21 Hemlighållande av barnets vistelseort Sekretess gäller för uppgift om vistelseort för underårig som vårdas enligt LVU i förhållande till vårdnadshavarna om det är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med omhändertagandet eller vården och det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att barnet eller någon närstående till denne lider men.22 Om det är nödvändigt med hän- syn till ändamålet med vården får socialnämnden besluta att barnets vistelseort inte ska röjas för förälder eller vårdnadshavare. Bestäm- melsen ska tillämpas restriktivt och bör användas endast i undan- tagsfall. ska minst en gång överväga om ett hemlighållande av barnets vistelseort fortfarande behövs. Beslutet om hemlighållande kan överklagas av vårdnads- havaren.23 1911 § LVU och 6 kap. 1 § . 201, 36 och 39 §§ LVU. 21HFD 2011 ref. 78. 2226 kap. 2 § OSL. 2314 § och 41 § 3 LVU och prop. 1989/90:28 Vård i vissa fall av barn och ungdomar s. 74. Bestämmelser som rör barn har i allmänna råd identifierat vissa situationer då det kan bli aktuellt att besluta om hemlig vistelseort. Det kan vara situationer där barnet riskerar att utsättas för misshandel, psykiskt skadlig behandling eller annan allvarlig fara. Det kan även gälla situationer där det kan befaras att föräldrarna för barnet utomlands eller på annat sätt undanhåller socialnämnden barnet. Barnet kan ha varit utsatt för ett svårt övergrepp och kan uppleva stor otrygghet enbart av det förhållandet att föräldrarna vet var det finns. Det primära vid den bedömningen är hur barnet upplever situationen och hur dessa upplevelser kan hindra ända- målet med vården. ska på annat sätt informera vårdnadshavare om placeringen av barnet utan att avslöja vistelseorten. Så mycket information som möjligt bör lämnas, exempelvis uppgifter om vilken typ av placering som beslutats för barnet, familjehem eller hem för vård och boende, om den är i tätort eller på landet samt familjesammansättningen i ett familjehem.24 6.5Särskilt förordnad vårdnadshavare och andra ställföreträdare Vårdnaden om ett barn kan överföras från föräldrarna till en särskilt förordnad vårdnadshavare i vissa fall, så kallad vårdnads- överflyttning. Det kan exempelvis ske om föräldrarna dör eller om de gör sig skyldiga till missbruk, försummelse eller i övrigt brister i omsorgen om barnet på ett sätt som medför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling.25 Det är inte nödvändigt att ett beslut om vård enligt LVU har meddelats innan vårdnadsöverflyttning kan bli aktuell, även om det bör höra till undantagsfallen att det blir aktuellt att flytta vårdna- den utan vård enligt LVU. Särskilt förordnad vårdnadshavare kan vara aktuellt om det när vård enligt LVU övervägs står klart att det medför en bestående fara för barnets hälsa eller utveckling om föräldern står kvar som vårdnadshavare. Detta gäller även när 24Socialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 1997:15) om tillämpningen av LVU s. 76 och 77. 256 kap. 7 och 9 §§ (1949:381). SOU 2015:69 Bestämmelser som rör barn barnet redan har vårdats utom hemmet och barnet, trots långvariga och omfattande insatser från socialnämndens sida, inte kan åter- vända till sina föräldrar. Frågan om särskilt förordnad vårdnadshavare prövas av tings- rätten. Det kan ske på talan av socialnämnden eller tas upp av dom- stolen i samband med exempelvis äktenskapsskillnad. är skyldig att ansöka om särskilt förordnad vårdnads- havare om nämnden vid en utredning om att ett barn far illa kom- mer fram till att någon åtgärd behöver vidtas när det gäller vårdna- den.27 I praktiken är det endast i ett fåtal fall som särskild vårdnads- havare utses, bland annat eftersom det är svårt hitta lämpliga personer att överföra vårdnaden till.28 I några situationer är det möjligt att utse en utomstående ställföre- trädare som har rätt att agera för barnets räkning utan samtycke av vårdnadshavaren. Det finns särskilda bestämmelser om ställföre- trädare i ärenden om vård enligt LVU av barn, se avsnitt 6.4. En god man ska beslutas för ett barn när det inte kan företrädas av vårdnadshavaren eller förmyndaren eller barnets intresse strider mot vårdnadshavarens eller förmyndarens eller en sådan ställföre- trädares makes eller sambos intressen.29 Om en förundersökning inleds där en vårdnadshavare är misstänkt för brott mot barnet som kan ge fängelse ska en särskild företrädare som regel utses. Det gäller även om en vårdnadshavare skyddar den misstänkte gärnings- mannen, exempelvis om den misstänkte är vårdnadshavarens sambo. Om barnet har två vårdnadshavare och endast en av dem misstänks för brott ska en särskild företrädare inte utses när vård- nadshavarna inte är gifta eller samboende. Den vårdnadshavare som inte är misstänkt för brott beslutas i sådana fall att ensam vara ställ- företrädare för barnet under förundersökningen och rättegången. Särskild företrädare ska dock även i dessa fall beslutas om det med hänsyn till vårdnadshavaranas förhållande till varandra eller till 1981/82:168 om vårdnad och umgänge m.m. s. 68 och SoU 1979/80:44 s. 99. 276 kap. 7–10 §§ (1949:381) och 5 kap. 2 § socialtjänstförordningen (2001:937). 28Socialstyrelsen Vårdnadsöverflyttning i samband med våld i familjen, 2013, s. 16–20. 2911 kap. 2 § (1949:381). Bestämmelser som rör barn någon annan särskild omständighet får antas vara till barnets bästa. Den särskilde företrädaren ska ta tillvara barnets rätt under för- undersökningen och rättegången. Ansökan om särskild företrädare görs av åklagare och beslutas av tingsrätten.30 6.6Barns skolplikt och rätt till skolgång Bestämmelser om skolplikt och barns rätt till skolgång finns i rege- ringsformen och skollagen.31 Barn som är bosatta i har skolplikt. Alla barn som omfattas av skolplikten har en motsvarande rätt till kostnadsfri, grundläggande utbildning i allmän skola. Skol- plikten fullgörs i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Det finns också en möjlighet att fullgöra sin skolplikt vid exempelvis internationella skolor, inom kriminalvården eller vid sjukhus. Den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn ska se till att barnet fullgör sin skolplikt. Hemkommunen ska se till att skol- pliktiga barn som inte går i dess grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Kommunen ska se till att eleverna i dess grundskola och grundsärskola fullgör sin skol- gång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för same- skolan ska se till att elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång. Huvudmän för de skolformer som är aktuella för barn med skol- plikt kan vara kommuner, staten eller enskilda. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter. Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med de bestämmelser som gäller för utbildningen. 301–4 §§ lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn. 312 kap. 18 § första stycket regeringsformen (1974:152) samt 7 kap. 2, 4–8 och 20–22 §§ skollagen (2010:800). 7.1Fingerade personuppgifter i praktiken Personer som har fingerade personuppgifter använder en fingerad identitet i stället för den verkliga identiteten. Kopplingen mellan den verkliga och den fingerade identiteten är normalt sett sekre- tessbelagd. Det är detta som ger ett skydd för personen, men sam- tidigt innebär det också problem. Borgenärer och myndigheter med flera som har ett legitimt intresse av att komma i kontakt med en person som använder fingerade personuppgifter kan få problem. Ett tillstånd att använda fingerade personuppgifter är för den enskilde och hens närmaste en mycket ingripande åtgärd både på det personliga planet och i kontakter med myndigheter och andra. De negativa konsekvenserna är större än vid kvarskrivning och svåra att överblicka för den som berörs. Det dagliga livet kompli- ceras eftersom den berörde med familj inte bara måste ändra namn. För att användningen av fingerade personuppgifter ska bli en effektiv åtgärd måste den enskilde också byta bostad och arbete samt allmänt ändra sin livsföring.1 Personen måste också bryta sina kontakter med tidigare vänner och arbetskamrater. En användning av fingerade personuppgifter innebär alltså stora uppoffringar och ingrepp i privatliv och arbetsliv. Vi redovisar nedan de problem som förts fram tidigare och till denna utredning och vår bild av hur det fungerar . 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 53–56. Möjligt att fullgöra förpliktelser och att medverka i rättsliga förfaranden Det har sedan bestämmelserna infördes framförts att det självfallet inte är meningen att användningen av fingerade personuppgifter ska vara en väg att undkomma en betalningsskyldighet. Det finns inte heller någon laglig möjlighet för den som har fått fingerade personuppgifter att undandra sig förpliktelser. Innan ett beslut om fingerade personuppgifter fattas bör den berörda personens eko- nomiska förhållanden – skulder och andra förpliktelser – och hur de ska regleras klarläggas. Förpliktelser kan uppfyllas under den ur- sprungliga identiteten även om fingerade personuppgifter används. En person med fingerade personuppgifter kan bli skyldig att inställa sig personligen exempelvis inför allmän domstol. Personen har inte rätt att vägra medverka i ett rättsligt förfarande med hän- visning till att hen har fått fingerade personuppgifter.2 har rutiner för att personer med fingerade personuppgifter ska kunna delta på ett säkert sätt via video utan att vistelseort eller ny identitet avslöjas. Det förekommer därför att personer med fingerade personuppgifter är part i domstol i sin gamla identitet. Tredje mans intressen kan då tillgodoses. Vill personen med skyddade personuppgifter ingå äktenskap upp- står särskilda svårigheter. Hindersprövning kan knappast rättsenligt göras enbart utifrån de fingerade uppgifterna. Ett identitetsbyte som avser ett barn eller en person som har barn innebär i praktiken att relationen till den förälder som barnet inte bor tillsammans med måste utplånas i folkbokföringen för att inte den nya identiteten för den förälder som barnet bor tillsam- mans med ska röjas. Ett identitetsbyte kan på detta sätt medföra allvarliga inskränkningar i tredje mans möjligheter att exempelvis umgås med sitt barn. En annan effekt kan bli att ett barn som till- kommit efter insemination inte kan få kännedom om sin biologiske far. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 119 och prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 53–56. Om en person med fingerade personuppgifter avlider kan arvs- berättigade släktingar få svårt att bevaka sin rätt eftersom folk- bokföringen normalt inte utvisar de rätta släktskapsförhållandena för en sådan person och detta kan vara okänt för den som utreder boet.3 har rutiner för att säkerställa att personer med fingerade personuppgifter kan få del av ett eventuellt arv. Problem med polisiära frågor, beskattning, betalningsföreläggande och verkställighet Frånvaron av uppgifter i registren om en persons tidigare farlighet kan innebära en ökad risk för våld mot enskilda tulltjänstemän vid kontroller. Det kan också bli allvarliga konsekvenser i tillstånds- ärenden, i påföljdsfrågor, vid beslut om anhållande och häktning samt i spanings- och i utredningssammanhang. Fingerade personuppgifter får konsekvenser för beskattningen och för kronofogdemyndigheternas handläggning av mål om betal- ningsföreläggande och verkställighet. kan exempelvis inte upptäcka att den har att göra med en person som även kan ha skulder i annat namn.4 Tillsyn, forskning och statistik Datainspektionen kan inte i alla fall fullgöra sina förpliktelser när det gäller tillsyn över personregister. har förutsett mycket allvarliga konsekvenser för sådan forskning som följer individer eller grupper över . har påpekat att longitudinella studier blir omöjliga, men att effekten på statisti- kens kvalitet blir ringa om antalet berörda personer är litet.5 3SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s. 93–96 och 99 samt prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 53–56. 4SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s. 94–96 och 99 och prop. 1997/98:9 Skydd för för- följda personer, samordningsnummer, m.m. s. 53–56. 5SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s. 94–96 och 99. Svårt att styrka olika förhållanden En persons födelsetid och ålder har betydelse i flera sammanhang för att en korrekt bedömning ska kunna göras. Det gäller exempel- vis befattning med unga personer, framställning av röstlängd, vissa arbetsrättsliga eller avtalsbaserade bestämmelser och behörighetskontroll exempelvis till utbildning vid högskola. Det finns myndigheter som är skyldiga att enligt internationell överenskommelse lämna uppgifter om en persons födelsetid. Fingerade personuppgifter innebär svårigheter att styrka förhål- landen som registrerats på den verkliga identiteten. Det blir svårt för arbetsgivare och utbildningsanordnare att kontrollera tidigare utbildning och tjänstgöring samt betyg, intyg och referenser. Det blir också svårt för arbetsgivare, och att beräkna pensioner, semesterdagar och ersättningar av olika slag, exempelvis vid sjukdom. Det kan vidare uppstå svårigheter och risker när det gäller sjukvården, exempelvis när äldre relevant journalinformation inte kan finnas. I en del fall resulterar fingerade personuppgifter i att personen i praktiken är förhindrad att ingå vissa typer av avtal. Viss yrkesutövning kan kräva legitimation, auktorisation eller tillstånd. En person som exempelvis har en läkarlegitimation i sin verkliga identitet kan inte utan vidare använda den efter det att hen har fått fingerade personuppgifter. Det kan också försvåra en säker, effektiv och rationell hand- läggning av utlännings- och medborgarskapsärenden. I ärende om svenskt medborgarskap är det sannolikt nödvändigt att den beslu- tande myndigheten har tillgång till även de verkliga uppgifterna. En utlänning som vistas i kan behöva uppehållstillstånd. Transportstyrelsen har tidigare pekat på att fingerade person- uppgifter medför svårigheter vid utfärdande och innehav av kör- kort samt för verkets hantering av bil- och felparkeringsregister. Verket fick tidigare underrättelser från om fingerade personuppgifter som berörde verkets ansvarsområden och hade därigenom, bland annat i sina register, fört över uppgifter från den verkliga identiteten till den fingerade. Den ordningen hade enligt verket ändå medfört komplikationer vid exempelvis förar- prov och lett till att personer med fingerade personuppgifter hade nödgats avslöja sitt verkliga personnummer.6 har under senare utvecklat sitt arbete och samarbetar numera under säkra former med flera myndigheter och de problem som tidigare lyfts har därmed minskat. Samarbeten inom detta område handlar om att underlätta för den enskilde att ta tillvara sin rätt, exempelvis genom att myndigheters information om personen i den verkliga identiteten under säkra former aviden- tifieras och förs över på den fingerade identiteten. Det förekommer också att skriver intyg som förklarar andra hand- lingar och intyg, de avslöjar dock aldrig kopplingen mellan identi- teterna. har dessutom samarbeten som syftar till att stärka skyddet för den enskilde, exempelvis genom att den andra myndigheten vidtar åtgärder för att förhindra att information kopplad till den nya identiteten lämnas ut till andra personer. 7.2Bestämmelser och rutiner om fingerade personuppgifter Bestämmelser om fingerade personuppgifter finns i en särskild lag.7 En folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet kan få medgivande att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter). Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får även ges åt en familjemedlem om personerna varaktigt bor tillsammans.8 Syftet med fingerade per- sonuppgifter kan sägas vara att hindra att en förföljare, med hjälp av allmänna handlingar hos en myndighet, får kännedom om var 6SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s. 93–96 och 99 samt prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 53–56. 7Lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 81 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. den person som behöver skyddas bor eller vistas.9 Om ett medgi- vande att använda fingerade personuppgifter har lämnats, ska Polis- myndigheten skyndsamt se till att den person som har fått med- givandet registreras inom folkbokföringen med de fingerade upp- gifter som myndigheten efter samråd med den enskilde bestämmer. De fingerade personuppgifterna ska bestämmas och registreras på ett sådant sätt att det inte av dessa framgår vem det är som använ- der uppgifterna.10