sou · H3B373 · 2015-08-03 00:00:00 — Enligt utred- ningen bör beskrivna uppgifter benämnas som fysiska personers skulder i allmänna och enskilda mål. •Uppgifter om påbörjat konkursförfarande. Uppgifterna behövs av samma skäl som redovisats ovan för uppgifter om skulder hos . Enligt utredningen bör beskrivna upp- gifter benämnas som uppgift om att konkursförfarande inletts. Det bör dock noteras att ett konkursförfarande inleds genom att tingsrätten beslutar om konkurs och att Kronofogdemyndig- heten därför får besked härom från tingsrätten. •Betalningsanmärkning rörande privatperson/enskild firma. Dessa uppgifter har särskild betydelse i ärenden där ansökan om arbets- tillstånd grundar sig på anställning i en enskild firma. Migra- tionsverket har mycket små möjligheter att kontrollera de ekonomiska förutsättningarna hos en enskild firma. Verket har inte tillgång till kreditupplysningar på privatpersoner. handlägger ett stort antal ansökningar där arbetsgivaren är en enskild firma. En enskild näringsidkare är själv personligt ansvarig för företagets verksamhet och näringsidkarens eget personnummer blir företagets organisationsnummer. Det innebär att det är privatpersonen som måste kontrolleras om en kontroll av arbetsgivaren ska kunna göras. Här kan enligt ut- redningen anmärkas att saknar informa- tion om betalningsanmärkningar som rör privatpersoner eller enskilda firmor. Tillgången till sådana uppgifter berörs därför inte vidare. Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… När det gäller uppgifter från , som finns i För- säkringskassans och socialförsäkringsdatabas, finns det enligt i första hand behov av följande personuppgifter. I anslutning till redovisningen kommenterar utred- ningen något de begrepp som är adekvata i sammanhanget och som därför bör användas. •Inrapporterad föräldraledighet och utbetalning av föräldrapen- ning. Uppgifterna om dessa uppgifter behövs vid Migrations- verkets bedömningar om en arbetstagare, som inte har arbetat , kan beviljas begärt förlängt uppehålls- och arbetstillstånd trots frånvaron. Detta då vissa typ av frånvaro enligt praxis är accepterad, exempelvis vid föräldraledighet och sjukskrivning. För det fall sökanden, som själv ska ange grunden för frånvaron, saknar underlag för denna måste vända sig till för att få ut uppgifterna. Enligt utredningen bör beskrivna uppgifter benämnas som inlämnad an- sökan om föräldrapenning till respektive utbetald föräldrapenning från . •Omfattning av sjukfrånvaro och sjukpenning. Uppgifterna be- hövs av samma skäl som inrapporterad föräldraledighet m.m. ovan. Enligt utredningen bör beskrivna uppgifter benämnas omfattning av sjukfrånvaro respektive av utbetald sjuk- penning. •Beviljade timmar för personlig assistans. Denna uppgift är viktig framför allt i ärenden där en person anställs som personlig assistent för att vårda en anhörig. Som underlag för bedömning om den sökande arbetat som personlig assistent är det viktigt att få uppgift om att brukaren är beviljad personlig assistans. Enligt utredningen bör beskrivna uppgifter benämnas beviljade assistanstimmar. Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… inhämtande av efterfrågade uppgifter inhämtar en del av de uppgifter som verket vill ska lämnas ut genom direktåtkomst. Inhäm- tandet sker bland annat från , och . Uppgifter som inte inhämtas men som Migra- tionsverket vill ha tillgång till är uppgifter om preliminär förvärvs- inkomst och beviljade assistanstimmar. Dessa uppgifter omfattas normalt av sekretess, varför de inte efterfrågas. I flertalet aktuella ansökningsärenden där har ett kontrollansvar är utgångspunkten att den sökande själv ska bilägga nödvändig dokumentation, exempelvis genom kontrolluppgifter och lönespecifikationer. Så sker också i regel , men måste ofta kontrollera dessa uppgifter hos berörd myndighet. I vissa fall måste även ärendena kompletteras med ytterligare uppgifter. Uppgifterna från , och För- säkringskassan inhämtas på olika sätt. Enligt uppgift från inhämtas uppgifterna vanligtvis per telefon, men det förekommer också att begär in uppgifter genom skrivelser som skickas med vanlig post. I vissa fall kontrollerar även uppgifter via , som är en databas som inne- håller bland annat företagsinformation. begär där- emot sällan information om personuppgifter via e-post, eftersom verket inte anser att ett sådant tillvägagångsätt är lämpligt från säker- hetssynpunkt. inhämtande av personuppgifter för kontroller och komplettering av underlag enligt ovan är enligt verket både resurs- och tidskrävande. Det innebär även stora kostnader för verket. Enligt är den totalt nedlagda tiden för Migra- tionsverkets personal i ett ärende utan direktåtkomst generellt sett dubbelt så lång som vid handläggning av ärenden med direktåtkomst. Tidsskillnaden består främst i tidsspillan i telefonköer, vid admini- stration i form av registreringar och kompletteringar samt vid upp- följning av kompletteringar och bedömning av dokumentets giltig- het m.m. Enligt uppgift från visade bland annat en mätning att den genomsnittliga väntetiden vid telefonsamtal till var . Om förfrågan görs per brev, tillkommer svarstid och administration av utskick av brev och hanterande av inkomna handlingar. Även de myndigheter som Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… behöver uppgifter ifrån skulle spara resurser om direktåtkomst medgavs, eftersom de skulle slippa olika kontrollfrågor per telefon och per brev. De skulle även i vissa fall slippa hantera framställningar om kompletteringar från sökan- den eller arbetsgivare i vissa ärenden, exempelvis i förlängningsären- den där begär att ansökningar kompletteras med kontrolluppgifter från . Även den totala handläggnings- tiden påverkas av om uppgifter inhämtas genom direktåtkomst. har genom detaljerad statistik närmare redovisat för utredningen hur direktåtkomst kan minska handläggningstiderna hos verket. Enligt uppgift från skulle direktåtkomst kunna användas i av aktuella ärenden (exklusive anhörigären- den). Detta innebär enligt prognos 21 725 ären- den , 18 650 för . Behovet av inhämtande av uppgifter genom direktåtkomst är störst från Skatte- verket, även om behov även finns för uppgifter från Kronofogde- myndigheten och . 9.2.3Särskilt om tillämpliga sekretessbestämmelser För frågan om direktåtkomst är det av intresse vilken sekretess som kan gälla för aktuella uppgifter hos , Kronofogde- myndigheten och samt hos . De sekretessbestämmelser som är tillämpliga hos de olika myndig- heterna i nu aktuellt sammanhang är i huvudsak följande (se även avsnitt 7.15.3). Sekretessbestämmelser som gäller hos finns bland annat i 27 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400, OSL). Av kapitlets första paragraf framgår det bland annat att sekretess gäller i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställan- de av underlag för bestämmande av skatt eller som avser fastighets- taxering för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska för- hållanden. Motsvarande sekretess gäller även enligt paragrafens andra stycke i bland annat verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av upp- gifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen. När det gäller finns sekretessbestämmel- ser bland annat i 34 kap. OSL. Av 1 § framgår det att sekretess som huvudregel gäller hos i mål eller ärende om utsökning och indrivning samt i verksamhet enligt lagen (1986:436) om näringsförbud för uppgift om en enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Motsvarande sekretess gäller även i verksamhet som avser förande av eller uttag ur utsöknings- och indrivningsdatabasen en- ligt lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i Kronofogde- myndighetens verksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen (34 kap. 2 § OSL). Sekretess gäller hos för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om upp- giften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt lagstiftningen om bland annat allmän försäkring, arbetsskadeförsäkring, handikapp- ersättning och vårdbidrag och annan ekonomisk förmån för enskild eller särskild sjukförsäkringsavgift (28 kap. 1 § OSL). När det gäller sekretess hos är i huvud- sak följande bestämmelser av intresse. Hos gäller, utöver vad som följer av 21 kap. 5 § OSL, sekretess bland annat i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (37 kap. 1 § första stycket OSL.) Med ”verksamhet för kontroll över utlänningar” avses inte bara förvaltningsärenden om till exempel visering, uppehållstillstånd, arbetstillstånd, avvisning eller utvisning utan också kontrollåtgärder eller annan löpande tillsyn. Bestämmelsen tar sikte på uppgifter om enskildas personliga förhållanden, vilket bland annat innefattar upp- gifter om hälsotillstånd och uppgifter om utlänningens ekonomiska omständigheter av personlig natur. Härutöver gäller sekretess bland annat i ärende om arbetstillstånd för utlänning för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den en- skilde lider skada om uppgiften röjs, se 28 kap. 15 § första stycket Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… Sekretess gäller också för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i ärenden om bistånd åt asylsökande och andra ut- länningar, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (se 26 kap. 1 § OSL). 9.2.4Personuppgiftsbehandlingen hos berörda myndigheter De personuppgifter som efterfrågar genom direkt- åtkomst behandlas med undantag för uppgift om preliminär förvärvs- inkomst och beviljade assistanstimmar av de berörda myndigheterna. Behandlingen av personuppgifterna regleras i olika författningar. För är lagen om behandling av uppgifter i Skattever- kets beskattningsverksamhet tillämplig för denna behandling, medan samt och Pensions- myndighetens behandling i detta avseende regleras av lagen om behandling av uppgifter i verksamhet respektive 114 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110). Vad gäller behandling av personuppgifter regleras denna av nuvarande utlänningsdataförordningen. Som huvudregel gäller sekretess även mellan myndigheter och be- stämmelser om direktåtkomst anses inte i sig ha någon sekretess- brytande verkan, se vidare härom i avsnitt 7.15.3. För att även sekretessbelagda uppgifter ska kunna bli tillgängliga för genom direktåtkomst krävs därför ett författ- ningsstöd i någon sekretessbrytande regel. Se härom närmare 10 kap. OSL. I 10 kap. 27 § OSL finns den s.k. generalklausulen rörande utläm- nande av sekretessbelagda uppgifter mellan myndigheter. General- klausulen innebär att en sekretessbelagd uppgift som huvudregel får lämnas till en annan myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgifterna lämnas har företräde framför det intresse som sekre- tessen ska skydda. Generalklausulen har dock många undantag. Den gäller exempelvis inte i fråga om sekretess enligt 26 kap. 1 § OSL Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… (socialtjänstsekretess) eller om utlämnandet strider mot lag eller för- ordning eller föreskrift som har meddelats med stöd av personupp- giftslagen. Av 10 kap. 28 § OSL framgår att sekretess inte hindrar att en upp- gift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. En sådan uppgiftsskyldighet kan bland annat gälla en skyldighet för en viss myndighet att lämna andra myndig- heter information. Bestämmelsen 6 kap. 5 § OSL om informations- skyldighet mellan myndigheter liksom föreskrifter som generellt anger att visst samarbete mellan myndigheter ska ske omfattas inte av denna bestämmelse. Exempel på uppgiftsskyldighet som avses är däremot 2 kap. 16 § polisdatalagen (2010:361, PDL) och 4 § förord- ningen (2001:588) om behandling av uppgifter i be- skattningsverksamhet. Utredningens förslag: Utredningen anser att ska få medges direktåtkomst till vissa särskilt angivna uppgifter från (beskattningsdatabasen), Kronofogdemyndig- heten (utsöknings- och indrivningsdatabasen) samt Försäkrings- kassan och (socialförsäkringsdatabasen), om uppgifterna behövs för handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet enligt 5 kap. utlänningslagen (2005:716) eller ansökningar om arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen eller för kontroll av sådana arbetstillstånd. Bestämmelser om detta ska tas in i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet, lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet respektive socialförsäk- ringsbalken (2010:110). Särskilda sekretessbrytande bestäm- melser bör också införas. Myndigheters direktåtkomst till personuppgifter från andra myndig- heter anses innebära särskilda risker för otillbörligt integritetsintrång. En värdmyndighet som lämnar ut uppgifterna har inte kontroll över vilka uppgifter som mottagarmyndigheten vid ett visst tillfälle tar del av. De upptagningar som direktåtkomsten avser blir även allmänna Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… handlingar hos den mottagande myndigheten och är ofta offentliga hos mottagarmyndigheten. Direktåtkomst medför vanligtvis även att mottagarmyndigheten ofta får tillgång till överskottsinformation, eftersom myndigheten ofta får teknisk tillgång till fler uppgifter än de som faktiskt kommer att utnyttjas i myndighetens verksamhet. Direktåtkomst ökar således riskerna för intrång i den personliga integriteten, vilket medför att det finns skäl för att vara återhållsam i fråga om när direktåtkomst bör tillåtas. Om skyddet för person- uppgifterna vid direktåtkomst säkerställs på olika sätt, behöver dock direktåtkomst inte vara så mycket känsligare än andra former av informationsutbyten. Se mer härom i avsnitt 7.15. Nedan analyserar utredningen frågan om direktåtkomst bör tillåtas från , samt och vid handläggning av ärenden om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet och arbetstillstånd samt ärenden rörande kontroller av sådana arbets- tillstånd. Däremot tar utredningen inte upp frågan om direktåtkomst när det gäller uppehålls- och arbetstillstånd som regleras i 6 a kap. UtlL, s.k. EU-blåkort, eftersom uppgett att verket inte har behov av någon direktåtkomst i den verksamheten. 9.3.1Migrationsverkets uppgiftsbehov vid handläggning av ärenden som rör uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd behov av uppgifter från , Krono- fogdemyndigheten och är hänförligt till de olika bedömningar som verket förutsätts göra vid dels prövningar av ansökningar om uppehållstillstånd för arbete eller för att bedriva näringsverksamhet och om arbetstillstånd, dels för kontroller under löpande tillståndstid, dels för ärenden om återkallelse av uppehålls- tillstånd. behov av uppgifterna har närmare redo- visats i avsnitt 9.2.2, där även de efterfrågade personuppgifterna närmare har preciserats. inhämtar en del av dessa uppgifter; dock inte uppgifter om preliminär förvärvsinkomst och beviljade assistanstimmar. Det finns enligt uppgift från inte något elektroniskt informationsutbyte mellan å ena sidan Skatte- verket, och samt å Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… andra sidan för de uppgifter som är relevanta för handläggning av uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd. Det informationsutbyte som förekommer sker i stället vanligtvis per telefon, genom skrivelser som skickas med vanlig post eller via . Informationsutbytet sker dock sällan via e- post på grund av säkerhetsaspekter. Utredningen gör den bedömningen att de uppgifter som Migra- tionsverket efterfrågar från aktuella myndigheter är av betydelse för att ska kunna handlägga aktuella uppehållstillstånd och arbetstillstånd på ett rättssäkert och effektivt sätt. Detta gäller alltså även uppgifter om preliminär respektive fastställd förvärvsin- komst och uppgifter om beviljade assistanstimmar, som verket inte inhämtar från respektive . Preli- minär fastställd förvärvsinkomst behövs för att , i avvaktan på beslut om taxering, ska kunna kontrollera att den sök- ande lämnat samma uppgifter om erhållen lön till som till . Uppgift om beviljade assistanstimmar behövs för att bedöma om det finns ett bakomliggande beslut om assistent- ersättning i de fall där någon, oftast en anhörig, anger ett sådant arbete som grund för uppehållstillstånd. Denna kontroll behövs för att i ett så tidigt skede som möjligt undersöka om en riktig anställ- ning finns. Denna anställningsform är speciell, bland annat genom att det är brukaren som bestämmer vem som ska vara dennes personliga assistent och om ett uppdrag ska avslutas. Att Migra- tionsverket skulle kunna kontrollera med att personen i fråga fått lön genom uppgifter om fastställd förvärvsinkomst eller underlag som lämnats av arbetsgivare avseende person som erhållit förvärvsinkomst, är inte tillräckligt, då sådana uppgifter blir till- gängliga först på ett ganska sent stadium. kan perioden för ett beslutat uppehållstillstånd redan ha löpt ut. Även uppgifter om preliminär förvärvsinkomst är otillräckliga av mot- svarande skäl. Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… 9.3.2Förutsättningar för att ge direktåtkomst till efterfrågade uppgifter finns Det finns, som framhållits ovan, anledning att vara restriktiv vid bedömningen av om ska medges direktåtkomst till de uppgifter som behandlats i avsnitt 9.3.1. Flera av uppgifterna, särskilt de i socialförsäkringsdatabasen, är känsliga från integritets- synpunkt. Vid övervägande av om bestämmelser om utökat elek- troniskt informationsutbyte bör införas måste de samhällsintressen som talar för att införa sådana bestämmelser vägas mot de inte- gritetskäl som talar emot. För den avvägning som måste göras för frågan om förutsättningar finns för att ge direkt- åtkomst till efterfrågade uppgifter måste flera aspekter beaktas. Ut- redningen behandlar dessa i de följande avsnitten. Samhällsintressen som gynnas av en direktåtkomst Effektivare kontroller för att motverka missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring behov av uppgifterna är en konsekvens av regler- na för arbetskraftsinvandring och närmare bestämt bestämmelserna i utlänningslagen och utlänningsförordningen som reglerar villkoren för uppehållstillstånd för arbete och för att bedriva näringsverk- samhet och för arbetstillstånd. ska vid prövningar av ansökningar av uppehållstillstånd och arbetstillstånd, vid kontroller under löpande tillståndstid och vid ärenden om återkallelse av givna tillstånd pröva om de rättsliga förutsättningarna är uppfyllda. Vid denna handläggning behöver kontrollera tillför- litligheten i de uppgifter som sökanden ger in i ärenden med de myndigheter som är aktuella. har uppgett att direktåtkomst till aktuella upp- gifter skulle medföra en snabbare och effektivare handläggning av ärendena i fråga. En effektivare handläggning bidrar också till att motverka missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. En direkt- åtkomst av aktuella uppgifter skulle även enligt utredningens be- dömning kunna innebära effektivitetsvinster för verket, som självt skulle kunna söka fram uppgifterna. Den skulle även innebära effek- Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… tivitetsvinster för värdmyndigheterna, som inte skulle behöva av- sätta resurser för att hantera förfrågningar om utlämnande av uppgifter. Det är givetvis angeläget att Migrations- verket har effektiva och enhetliga rutiner för kontroll av lämnade uppgifter i pågående ärenden och att handläggare på ett snabbt och effektivt sätt kan inhämta nödvändiga uppgifter hos de aktuella myndigheterna. Bättre service till enskilda Om får tillgång till aktuella uppgifter genom direkt- åtkomst, borde som utredningen konstaterat ovan verkets ärende- hantering bli mer effektiv och enhetlig. Handläggningstiden av ärendena borde då kunna förkortas, vilket innebär en förbättrad service mot de enskilda. Härtill kommer att de enskilda, i vissa fall, kanske inte heller behöver besväras med att komplettera ärendet med vissa uppgifter som kan få fram genom direkt- åtkomsten. Det kan dock som berörts ovan finnas vissa integritetsrisker med direktåtkomst. Inledningsvis kan konstateras att samtliga myndigheter som Migra- tionsverket efterfrågar personuppgifter från har ett annat verksam- hetsområde än verket. Om verket får tillgång till personuppgifter genom direktåtkomst från dessa myndigheter, kan detta i sig inne- bära ett intrång i de registrerades personliga integritet, eftersom uppgifterna har samlats in av en annan myndighet för helt andra ändamål. Vidare innebär direktåtkomst till uppgifter, typiskt sett, att risken för kränkningar av den enskildes integritet blir större. De av Migra- tionsverket efterfrågade uppgifterna utgör en stor mängd informa- tion från olika register och databaser och det ökade flödet väcker frågor om vilka risker för obehöriga intrång i den personliga inte- griteten som detta kan medföra. Härtill kommer tillgången till överskottsinformation vid direktåtkomst, dvs. information som är tekniskt tillgänglig för en mottagande myndighet vid bland annat Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… direktåtkomst till en annan myndighets elektroniska informations- samling men som mottagarmyndigheten inte får använda i ett en- skilt fall eller ta del av utan att till exempel vissa förutsättningar är uppfyllda. Med överskottsinformation avses också information som mottagarmyndigheten visserligen får men ännu inte har använt i sin verksamhet. Se vidare härom i SOU 2012:90 s. 12 och 120. Det huvudsakliga problemet med överskottsinformation är att den all- männa tillgängligheten till uppgifterna ökar på ett sätt som ett tek- niskt tillgängliggörande eller regler om direktåtkomst inte åsyftat. Som utredningen sagt ovan och närmare utvecklat i avsnitt 7.15 i anslutning till frågan om andra myndigheters direktåtkomst till uppgifter ökar riskerna för intrång i den person- liga integriteten vid direktåtkomst. Integritetsaspekterna måste där- för tillmätas central betydelse vid bedömningen av om direkt- åtkomst ska tillåtas. En grundläggande förutsättning för att nu tillåta direktåtkomst är att den verkligen begränsas till sådana uppgifter som Migrations- verket har behov av. Det behov som verket anser sig ha har närmare redovisats i avsnitt 9.2.2. Enligt utredningens bedömning saknas det anledning att ifrågasätta att verket verkligen behöver de där redo- visade uppgifter för att kunna utföra de uppdrag som verket har när det gäller att följa upp tillämpningen av reglerna om arbetskrafts- invandring. Inget har framkommit som tyder på att verket inte har behov av aktuella uppgifter. En direktåtkomst till just dessa upp- gifter kan därför enligt utredningen anses motiverad. En annan viktig integritetsskyddande åtgärd för att direktåtkomst ska kunna tillåtas är att tillgången till uppgifterna hos Migrations- verket begränsas till endast de anställda hos verket som behöver uppgifterna i sitt arbete. De anställda ska således endast få tillgång till de uppgifter som de behöver för att hantera enskilda ärenden. De ska tekniskt vara förhindrade från att ha tillgång till den över- skottsinformation som följer av direktåtkomsten. Direktåtkomsten måste således ordnas så att detta krav uppfylls. I första hand är det som i egenskap av mottagarmyndighet som ska åläggas ansvaret för detta. En regel om att direktåtkomsten ska Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning…