sou · H3B323 · 2015-03-10 00:00:00 — Samhällets mest skyddsvärda uppgifter skyddas av signalskyddstjänsten. Signalskyddstjänsten omhändertar kryptobehovet, med beaktande av ovan nämnda risker, för information som kan leda till men för rikets säkerhet och skyddet mot terrorism. Signalskyddstjänsten vidtar åtgärder som syftar till att förhindra obehörig insyn i och påverkan av tele- och radiokommunikationer med hjälp av signalskydd. Termen signalskydd har sina rötter i den signalspaning som ständigt pågår mot telekommunikations- och informationssystem som en väsentlig del av främmande makts underrättelsetjänst. Utveckling av signalskyddssystem ställer stora krav på leverantörens kunskap och processer. För att uppnå den tillförlitlighet (assurans) som krävs är det också nödvändigt att ha nationella kryptoleverantörer. Begreppet signalskydd är starkt reglerat och avser obligatoriskt skydd av elektronisk kommunikation av sekretessbelagda uppgifter som rör rikets säkerhet. Signalskyddssystemens skyddsnivå är dimensionerad att möta hotbilden från andra länders underrättelsetjänster. För att svara upp mot det ökade behovet av kryptografiskt skydd har det tagits fram en ny klass för nationellt godkända – krypto för skyddsvärda uppgifter (KSU) – vilket ska skydda annan skyddsvärd information än den som är hemlig med hänsyn till rikets säkerhet. Sådana ska vara kommersiella produkter som genomgått en djupare granskning och som omgärdas av ett regelverk för att uppnå avsett skydd. Det är dock inte rimligt att alla kryptobehov i samhället kan täckas av nationellt godkända såsom signalskydd eller KSU. För det första är behovet alldeles för stort för att kunna täckas in av de ansvariga myndigheternas förmåga att upprätthålla en sådan stor mängd tillgängliga lösningar. För det andra finns det ingen anledning för någon att lägga den ekonomiska eller administrativa bördan det innebär att upprätthålla den skyddsnivå ett nationellt godkänt krypto innebär för den stora mängden trafik. Här måste kostnaderna ställas i relation till skyddsvärdet på den information som ska skyddas. Tillämpningen av KSU kan inte skalas upp till att täcka hela det allmänna behovet av att skydda känslig eller sekretessbelagd information som inte rör rikets säkerhet inom kritisk infrastruktur eller samhällsviktig verksamhet, även om kraven är lägre för KSU jämfört med signalskydd. Denna rapport ger förslag på hur framförallt området utanför signalskyddets domän ska hanteras. Ett sådant regelverk måste utgå från kommersiella grunder. saknar förmåga att utvärdera it-produkter som ska motstå fysiska angrepp En av de stora utmaningarna inom informationssäkerhetsområdet är de oerhört stora mängder information som kan lagras i olika former av bärbar datautrustning, till exempel USB-minnen, mobiltelefoner och bärbara datorer. En av de vanligaste orsakerna till stora sekretessförluster är stöld eller förlust av sådan utrustning. Genom kryptering av information som lagras på bärbar datautrustning kan sekretessförlust i flertalet fall förebyggas. Ett sådant krypteringsskydd förutsätter dock att det kan motstå angripare som får fysisk tillgång till upphittad utrustning. En sådan angripare kan genom olika former av fysiska attacker röja kryptonyckeln och därigenom få åtkomst till den krypterade informationen. Risken för sådana fysiska attacker har ökat markant eftersom tillgången till kunskap om hur dessa fysiska attacker kan genomföras får ökad spridning, som den utrustning som behövs för att genomföra attackerna i många fall blivit mycket billigare. Om det fysiska skyddet av kryptonycklarna inte är korrekt utformat finns det en tilltagande risk att en motiverad angripare framgångsrikt kan forcera skyddet hos en upphittad eller stulen bärbar datorutrustning, trots att informationen är krypterad. Det finns en lång rad exempel där olika former av skydd av information i bärbara enheter haft allvarliga brister vilket fått till följd att informationen kunnat läsas utan större insatser. Till skillnad från andra ledande länder inom it-säkerhetsområdet (t.ex. , , och ) saknar ett nationellt för att analysera hur sådana attacker genomförs och hur de kan förhindras genom lämpliga tekniska lösningar, även i det fall angriparen har tillgång till datorutrustningen. Konsekvensen av detta är att svenska myndigheter och leverantörer i många fall måste vända sig till andra länder för att få produkter prövade. Bristen på nationell kompetens inom området innebär även en väsentlig risk att information i bärbar utrustning inte har det skydd som utlovats. bör etablera en egen förmåga att analysera hur fysiska attacker mot information i bärbar datorutrustning kan genomföras och förebyggas, se förslag på uppdrag till FMV/CSEC i avsnitt 5.2 punkt f. Nationellt godkända vs CC-certifierade produkter Eftersom nationellt godkända inte kan omhänderta samhällets behov i stort så bygger de flesta säkerhetslösningar på allmänt tillgängliga kommersiella produkter, så kallade COTS1. Fördelarna med dessa är att det finns ett stort utbud och att det är enkelt att köpa dem. Nackdelarna med kommersiellt tillgängliga produkter, i jämförelse med nationellt godkända , är att myndigheterna måste förlita sig på att leverantören av produkterna levererar den säkerhetsfunktionalitet de utlovar. Ett sätt att skapa en kommersiellt driven process för att tillgodose samhället med kryptolösningar med tillräcklig kvalitet är att låta kommersiella leverantörer bekosta evalueringar av sina produkter genom ett internationellt erkänt certifieringssystem som Common Criteria (CC) inom ramen för CCRA-överenskommelsen2. Men att låta sin produkt genomgå en CC-granskning kan vara kostsamt och leverantörerna har i många fall inga incitament att genomgå denna typ av process eftersom de inte vet om de skulle få tillbaka sin investering. Därför finns ett stort gap mellan de nationellt godkända och kvalitetssäkrade kryptosystemen och alla andra tillgängliga lösningar. Denna rapport föreslår en strategi som kombinerar kommersiell kryptogranskning baserad på internationell eller nationell standard, med nationell granskning och godkännande av kryptosystem. I kombination med lämpliga lösningar på arkitekturnivå kan gapet då överbryggas. 2Common Criteria Recognition Arrangement. (OSL 15:2) Inte tillräckligt reglerat i att reglera i förordningar Bild 1 Om statens samlade informationstillgångar och infrastrukturer liknas med ett där skyddsvärdet stiger med höjden ovanför isbergets lägsta punkt, så är kryptoanvändningen reglerad på en ytterst liten del av toppen på isberget. Enligt detta förslag lämnas större delen utan reglering (den del som finns ”under ytan”), medan en mindre del skyddas med CC-godkända (internationell standard), CVP (nationella tillägg till internationell standard), nationellt godkända kommersiella () samt (högst upp) signalskydd. Indelningen är ett förslag till att öka informationssäkerheten till en lämplig nivå kopplat till skyddsvärdet på det som ska skyddas. Länders strävan att skydda sig leder till tekniska handelshinder konstaterar i en rapport om det globala cybersamhället att: “… IT and the Internet have become so essential that our economy and society depend on them not only for their development but also for their basic functioning. Today, the stakes are higher and the challenges greater. Cyberspace is inherently international and characterised by interdependencies.” Nationer står inför ett dilemma: Å ena sidan inför nationer informations- och kommunikations- teknologi (IKT) i mycket stor omfattning för att utveckla tjänster och öka sin konkurrenskraft. Å andra sidan leder denna teknikutveckling till nya och mycket svårkontrollerade risker. Det moderna it- samhället blir effektivt, men kolossalt sårbart för cyberattacker. Varje komponent (dvs. it- produkt) i samhällets IKT-infrastruktur kan vara föremål för angrepp i syfte att bedriva spionage och sabotage. IKT-infrastrukturen är en oemotståndlig attackväg för både statsaktörer och it-brottslighet. Angriparen har en låg kostnad, liten risk för upptäckt, svårt att bli avkrävd på ansvar, och via internet har angriparen enorm åtkomst till kritiska system i hela världen. Allt fler länder inför därför regleringar för att skydda sina kritiska informations- och kommunikationssystem. Exempel på åtgärder: krav på användning av nationella kryptografiska standarder utveckling av nationella standarder för att ställa krav på produkters design krav på certifiering mot dessa standarder i det egna landet utveckling av olika former av regelverk som avser att dels reglera den tekniska kontrollen, dels motverka att ”icke tillförlitliga” produkter upphandlas och används. Denna utveckling har lett till en allvarligt tilltagande protektionism och tekniska handelshinder. är en exportnation och det är viktigt för industri att inte vår export onödigtvis hindras av andra länders regleringar. Därmed blir det viktigt för att föregå med gott exempel. En strategi för hur information i elektroniska kommunikationsnät och it-system ska skyddas och hur ska upprätthålla säkerhet och integritet i samhällsviktig it-infrastruktur, bör därmed beakta handelsaspekten. Omfattningen av tekniska regleringar med hänvisning till säkerhetsintressen måste balanseras mot behovet av frihandel med it-säkerhetsprodukter. Utom för den mest skyddsvärda informationen (vilket inkluderar hemlig information) bör kunna tillåta användning av utländska kryptoprodukter, som rimliga åtgärder vidtas för att tillvarata våra essentiella säkerhetsintressen. Förutsättningar för strategi och åtgärder En strategi som utnyttjar myndigheternas samlade kompetens I finns ett antal myndigheter som av regeringen har tilldelats ett utpekat ansvar att stödja arbetet med samhällets informationssäkerhet, de så kallade SAMFI-myndigheterna3. Myndigheterna har olika ansvar, mandat och kompetens inom området. För att staten på ett effektivt sätt ska kunna stödja informationssäkerhetsarbetet i samhället avseende lösningar som baseras på och kryptering, krävs det att myndigheterna får tydliga direktiv för att kunna se till att en nationell strategi för kryptering ska fungera samt att andra relevanta aktörer utöver SAMFI- myndigheterna identifieras. Att välja rätt kryptering kräver kunskap om teknik och säkerhetspolitik som kryptering är den främsta skyddsmekanismen i it-samhället (och just därför!) arbetar underrättelseorganisationer och andra aktörer i hela världen med att finna och utnyttja brister i krypteringssystemen för att kunna samla underrättelser och förbereda för cybersabotage. Det avsätts oerhörda resurser för att finna och utnyttja brister i krypteringsalgoritmer, standarder och implementationer till sin egen fördel. Att skydda de egna kryptosystemen förutsätter därför inte bara en hög kompetens om krypteringens matematik och hur den säkert kan implementeras och användas i det egna landet. Det förutsätter också en förståelse av vilken förmåga andra länders underrättelseorgan kan ha inom området. Detta kräver därmed en helt unik kompetens som för svensk del finns samlad hos Försvarsmakten och . 3 Samverkansgruppen för informationssäkerhet. I SAMFI ingår MSB, FMV, Försvarsmakten, FRA, PTS och Polisen. I det här avsnittet visas hur verksamheter kan lösa upphandling och användning av kommersiellt framtagna kryptoprodukter så att de uppnår tillräcklig säkerhet på ett kostnadseffektivt sätt. Vi har redan noterat att detta innebär stora utmaningar, och att staten för att skydda den mest känsliga informationen utvecklar signalskyddssystem. Hotbilden gör att det ställs mycket höga krav på funktionalitet och assurans. Utvecklingen kännetecknas därför av långa utvecklingstider och höga kostnader. Det ställs också högre krav på genomtänkt livscykelhantering samt välutbildade och säkerhetsmedvetna användare. Av ekonomiska skäl innebär detta att signalskydd endast kan användas för det mest skyddsvärda, dvs. En rimlig produktstrategi måste därmed baseras på användning av kommersiella produkter. Kommersiella produkter kan vara framtagna utifrån ”statliga” krav, så kallad GOTS4, eller riktade mot en mer allmän kundmarknad, så kallad COTS. GOTS och COTS kan i varierande nivå uppfylla myndigheters funktionella krav, men i frånvaro av nationell granskning ge mindre assurans. Denna brist på tillit kan medföra att stater försöker gynna sin egen industri, som man bygger murar mot omvärlden för att skydda sig. Ett större land är mer lyckosamt med att driva en sådan strategi. Men för alla kommer det leda till en fragmenterad marknad, långsammare teknologiutveckling, mindre innovation och högre kostnadsnivå. För mindre länder som där vi är beroende av att köpa it-säkerhetsprodukter på en internationell marknad leder ett sådant tänkande till dyrare och sämre produkter ur säkerhetssynpunkt. Vi bör i stället uppmuntra och medverka till en gemensam kravställning på global nivå med repeterbara tester av säkerhetsfunktionalitet. Detta ger en adekvat kravställning och en viss grad av förvissning om att krävd funktionalitet är korrekt implementerad. Utan egen granskning på detaljnivå kan vi emellertid aldrig få tillräcklig assurans till alla delar i en produkt, oaktat att vi ändå inte har råd att bekosta detta. Öppenhet och transparens i kravställningen med delaktighet av både myndigheter och industri har potential att resultera i effektiv konkurrens på en global marknad, och där små länder inte behöver betala för assuransåtgärder de inte sätter tillit till. Ovanstående omsätts nu i praktiken inom CCRA5 enligt den nya överenskommelsen. För ett importberoende land som vårt leder detta till kostnadseffektiva produkter med känd och adekvat säkerhetsfunktionalitet. Genom att användningen av certifierade produkter regleras så kommer marknaden i att växa, fler leverantörer vill konkurrera om marknaden, myndigheter får fler produkter att välja mellan och därmed borde även produkterna bli billigare men behålla nivån av säkerhetskrav de uppfyller. Första delen av vår riskbaserade modell innebär följaktligen att vi förordar att behovet av kryptoprodukter tillgodoses av CC-certifierade produkter baserade på nationellt godkända internationella skyddsprofiler, s.k. cPP:er6. Vi undviker då att framtagningen av produkter blir en trång sektor. Produkterna är baserade på funktionella krav som medverkat till och godkänt. 5Common Criteria Recognition Arrangement, se . 6Collaborative Protection Profile. Problemet som kvarstår är att assuransen till produkterna i många fall kommer att bli för låg. Det kan finnas missar i implementationen som resulterar i sårbarheter. För att vår riskhanteringsmodell ska bli fullständig måste vi därför komplettera med åtgärder som reducerar risken för sådana sårbarheter till en acceptabel nivå. Ett sådant exempel beskrivs i nästa avsnitt. Säkrare kommersiella kryptolösningar med kombinationsprincipen Att granska att en kryptoprodukt är korrekt implementerad och saknar allvarliga sårbarheter som kan leda till incidenter är en mycket komplex och kostnadskrävande uppgift. Det kräver även personal med hög kompetens om kryptologi och it-säkerhet. Statens begränsade resurser i kombination med den stora mängden produkter som används gör det i praktiken omöjligt att genomföra nationell granskning på samtliga produkter som används i kritiska system. är det för flera kritiska tillämpningar inte tillräckligt att enbart förlita sig på den nivå av kryptogranskning som kan uppnås inom ramen för CCRA. CCRA har dock fördelen av att vara baserad på internationell standard och ett system för ömsesidigt erkännande av certifikat. Därmed kan långt fler produkter granskas inom ramen för CCRA än vad som är möjligt med nationell granskning. Vi beskriver här en metod kallad kombinationsprincipen som kan användas för att kompensera för otillräcklig assurans i enskilda produkter. Den kan tillämpas i de fall en kritisk tillämpning behöver skyddas, där CC-certifiering inte bedöms vara tillräckligt och KSU-godkända inte finns. Kombinationsprincipen innebär att två eller flera produkter kombineras för att skapa flera lager av kryptering. Genom att kombinera CC-certifierade produkter på detta sätt kan riskerna ändå minskas. Säkerheten kan alltså behållas gentemot en angripare som kan utnyttja sårbarheter i en av produkterna. Standarder används för upphandling och reglering – nationell granskning görs på produkter i drift Det förslag på strategi som ges i kapitel 4 bygger på en modell som ska användas för att minska riskerna för det generella användandet av it-produkter, skapa kommersiella villkor för industrin samt inte skapa onödiga tekniska handelshinder. Målet med strategin är att möta behoven av kryptering som skydd för till exempel information som är skyddsvärd, samhällsviktiga system eller kritisk infrastruktur och där det saknas reglering för vilka åtgärder en myndighet eller verksamhet behöver vidta för att skydda sina informations- tillgångar. Se markerat område på bild 2 nedan. MSB ska med stöd av övriga SAMFI-myndigheter kravställa på it-produkter genom deltagandet i internationella tekniska arbetsgrupper inom ramen för CCRA. MSB ska ge ut föreskrifter om användandet av CC-evaluerade produkter samt upprätta en lista på evaluerade produkter. Statliga myndigheter ska sedan välja evaluerade produkter enligt MSB:s lista. När MSB identifierat eller ser en stor spridning på användandet av en specifik CC-evaluerad produkt så kan produkten bedömas behöva ytterligare granskning, baserat på omfattningen som produkten används i eller för att produkten till exempel används för att skydda samhällsviktig verksamhet eller MSB beställer då en extra kryptogranskning baserat på CVP7 vid FMV/CSEC. Detta ger en återkoppling i rapportform över produktens kryptoegenskaper som kan användas vidare för en uppdatering av riskbedömningen. Detta höjer assuransen ytterligare ett steg. Granskningen resulterar också i underlag för återkoppling till den internationella arbetsgruppen där leverantören deltar samt till de myndigheter eller verksamheter som använder den granskade produkten. När CVP- godkännandet är klart kan MSB även hemställa att Försvarsmakten genomför en granskning av produkten och, om den motsvarar kraven, utfärdar ett KSU-godkännande av produkten. Normalt ska processen för KSU-godkännande föregås av en godkänd CVP-granskning hos FMV/CSEC. Om det finns särskilda skäl kan dock en produkt bli aktuell för KSU-granskning utan föregående CVP- godkännande. En KSU-granskning av Försvarsmakten ger en återkoppling i rapportform över produktens kryptoegenskaper och om den klarar kraven för nationellt godkännande. Med ett nationellt godkännande följer även ett regelverk kring användningen för att säkerställa avsett skydd. Granskningen används även för en uppdatering av riskbedömningen. Även KSU-granskningen kan resultera i underlag för återkoppling till den internationella arbetsgruppen där leverantören deltar samt till de myndigheter eller verksamheter som använder den granskade produkten. (OSL 15:2) Inte tillräckligt reglerat i att reglera i förordningar Bild 2 Det streckade området i bilden utgör den delen av skyddsvärd information och skyddsvärda system och infrastrukturer som förslaget på ny kryptostrategi främst försöker täcka in. 7 Cryptographic validation program. En nationell strategi för it- och kommunikationssäkerhet bör innehålla mål och åtgärder som för att skyddet för samhällets information och infrastruktur läggs på rätt nivå i förhållande till skyddsvärdet genom att statlig förvaltning använder säkra kryptoalgoritmer, kryptoformat och kryptoprotokoll statlig förvaltning använder säkra kryptostandarder statlig förvaltning använder produkter som genomgått grundläggande kryptoverifiering statlig förvaltnings kritiska it-system är säkert konstruerade när det gäller kryptering statlig förvaltning utnyttjar internationell standard för att definiera grundläggande krav på design, funktion, implementation och granskning av säkerhetsfunktioner baserade på kryptografi i it-produkter, utökade med kompletterande nationella krav där internationell standard inte motsvarar svenska behov statlig förvaltning tillämpar en riskbaserad modell för att öka säkerheten i kryptolösningar under nivån signalskydd statlig förvaltning har nödvändig kompetens, processer och teknik för säker nyckelhantering statlig förvaltnings personal har relevant utbildning om riskerna med kryptering, samt utbildning om säker användning av kryptosystem ansvar för utveckling av signalskyddssystem kvarstår enligt nuvarande ordning signalskydd pekas ut som nationellt säkerhetsintresse statlig förvaltning har nödvändigt stöd vid riskbedömning, kravställning, upphandling, driftsättning, förvaltning, avveckling och utbildning av kryptosystem. En svensk nationell strategi för kryptering förutsätter att flera olika myndigheter ges ansvar, resurser och instruktioner som åstadkommer ovan strategi. Utöver den reglering som finns för signalskydd borde övriga kryptosystem regleras ytterligare. Nedan beskrivs ett förslag på uppgifter som borde ges myndigheterna, i syfte att implementera den föreslagna strategin. Dessa åtgärder ska minska de informationssäkerhetsrelaterade riskerna genom att främja kostnadseffektiva och snabba evalueringar av , som leder till ökad tillgång till säkerhetsrelaterade funktioner. Regeringens uppdrag till MSB MSB bör ges regeringens uppdrag att ta fram föreskrift enligt följande: Föreskriften bör avse alla som används av eller på uppdrag av statliga myndigheter under regeringen, förutom Försvarsmakten och , i syfte att skydda civila kritiska informationsinfrastrukturer och samhällsviktiga system. Sådana ska uppfylla kraven och vara certifierade i enlighet med MSB:s föreskrivna cPP:er genom FMV/CSEC:s kryptografiska valideringsprogram (CVP) eller i förekommande fall vara KSU- godkända (Krypto för skyddsvärda uppgifter) genom granskning av Förvarsmakten. Statliga myndigheter under regeringen förutom Försvarsmakten och ska a.välja evaluerade enligt MSB:s upprättade lista över sådana produkter b.samarbeta med MSB för att identifiera och prioritera nya behov av evaluerade c.om möjligt delta i utveckling av CC-skyddsprofiler d.anlita behöriga systemintegratörer upphandlade inom Kammarkollegiets ramavtal e.utbilda egen personal med stöd av behöriga lärare upphandlade inom Kammarkollegiets ramavtal. MSB:s ansvar i sin egen verksamhet MSB ska i sin egen verksamhet ansvara för att a.utveckla cPP (Collaborative Protection Profiles) samt bidra till tekniska kravställningar för som ska användas i informationsinfrastrukturer och samhällsviktiga system. Utvecklingen ska om möjligt ske i öppna processer i samverkan med berörda myndigheter, leverantörer samt övriga berörda aktörer. b.utveckla nationella skyddsprofiler där inte internationellt stöd för svenska behov för en cPP finns c.ge ut föreskrifter och rekommendationer för användning av cPP d.föra en förteckning över certifierade för användning i kritiska informationsinfrastrukturer och samhällsviktiga system e.publicera vägledningar för implementering av kommersiella kryptosystem enligt föreskrifter f.ge uppdrag till Kammarkollegiet i syfte att ta fram ramavtal för upphandling av kommersiella kryptosystem g.göra risk-/sårbarhetsanalys över vilka kryptoprodukter som används i och beställa tilläggsgranskning enligt CVP av de mest kritiska produkterna h.rekommendera till Försvarsmakten vilka produkter som bör bli föremål för KSU-granskning i.ge ut vägledning och stöd vid val och avseende systemkonstruktion av lämpliga som används i kritiska informationsinfrastrukturer och samhällsviktiga system j.ge ut årliga analyser kring allvarliga it-incidenter i samt vanligt förekommande handhavandefel av , som ingångsvärden för en eventuell nationell kravställning. Regeringens uppdrag till FMV/CSEC FMV/CSEC ska ansvara för att a.ta fram och utveckla regler för granskning av i kritiska informationsinfrastrukturer och samhällsviktiga produkter och system enligt Common Criteria (CC)