sou · H3B375 · 2015-09-02 00:00:00 — Forskning baserad på jordobservation som finansieras genom Rymdstyrelsen karakteriseras av småskalighet och ämnesmässig fragmentering enligt den effektutvärdering3 som myndigheten lät göra 2012. Detta skulle kunna tyda på bristande samverkan med övriga forskningsfinansiärer. Formas skriver i ett förslag till nationell strategi för miljöforskningen4 att forskningsfrågorna ska formuleras utifrån problem och möjligheter. Typen av forskning, nyfikenhetsdriven grundforskning eller behovsmotiverade tillämpningar, spelar ingen roll. Av- görande är att säkerställa att ny kunskap genereras och att de utmaningar som identifieras kan hanteras. Formas har i nämnda strategiförslag lyft fram sju särskilt relevanta områden för framtidens miljöforskning i . Jordobservation kan spela stor till mycket stor roll inom åtminstone fem av dessa sju områden. Tillämpningarna varierar från markanvändning och hur den biologiska mångfalden påverkas , vattendrag och havets förvaltning till hur hållbara städer utvecklas. Övervakning av klimatförändringar, inklusive mätningar i atmosfären, är ett frekvent tillämpningsområde för jordobservation. Satellitbaserade mätningar är ett centralt inslag inom meteorologisk, oceanografisk och klimatologisk forskning som bedrivs genom bland annat , och . Alltså borde jordobservation kunna vara ett verktyg i både storskaliga projekt och ämnesmässigt centrala projekt inom svensk miljöforskning om Rymdstyrelsen och Formas samverkade mera. 3Effektutvärdering av Rymdstyrelsens nationella fjärranalysprogram, , . 4Redovisning av ett regeringsuppdrag, Analys av miljöforskningen och förslag till forskningsstrategi 2011-2016. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden 6.5Rymdverksamheten bör i högre grad bidra till ökad innovation och tillväxt Svensk rymdverksamhet bör ses i ett vidare perspektiv och svensk rymdindustri bör i utvärderingar och återrapporteringar inkludera förädlingsindustri, tjänsteutvecklare och andra som exploaterar rymdsystemen. Rymdstyrelsen har kunskapen om hur förutsättningarna för rymdsystemen utvecklas. har på medlemsländernas initiativ startat flera program för att utveckla tillämpningar som använder rymdsystem. deltar inte i nämnvärd utsträckning i dessa program, ofta med hänvisning till att tillämpningar är ansvar. saknar information om vad som pågår på och kan inte värdera alternativa initiativ. bör genom Rymdstyrelsens försorg medverka till att svenska företag exploaterar rymdsystemen, t.ex. genom ökat deltagande i ESA:s tillämpningsprogram. Det är flera länder inom som driver detta och här bör vara med när synen på rymdverksamhet vidgas till att i ökad utsträckning inkludera tjänster som använder rymdsystemen. har program för att stödja innovationer som använder rymdsystemen om bara förutsättningarna blir kända bland utvecklarna. En väg framåt skulle kunna vara att Rymdstyrelsen och får likalydande instruktioner om ökad samverkan i allmänhet och när det gäller stöd till innovationer som använder rymdsystem i synnerhet. Ett ökat samarbete skulle kunna ge ökade synergier från statens olika satsningar. har tagit fram en ny långtidsstrategi för jordobservationsområdet som adresserar både tillämpningar och vetenskapsprojekt.5 5 2040, /PB-EO(2015)19, Rev.1, . Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden Strategin som har en tidshorisont till 2040 beskriver hur europeiska partnerskap och internationell samverkan ska betjäna samhället, särskilt mindre medlemsländer, med bra beslutsunderlag. Arkivering och spridning av data lyfts fram som både utmaningar och områden av särskild vikt. har en smal rymdindustri med stort beroende av Rymdstyrelsens finansiering, såväl direkt i nationella aktiviteter som genom och de europeiska programmen. har, delvis i samarbete med , analyserat effekterna av investeringar i rymden och kommit till slutsatsen att tillämpningsprogrammen har – och kommer att få – betydligt högre utväxling än satsningar i rymdsystem.6 redovisar siffror som visar att investeringar i rymdprojekt i allmänhet ger en utväxling om 2–5 gånger, dvs. varje krona investerad i rymdprojekt leder till 2–i omsättning.7 På motsvarande sätt visar att investeringar i tillämpningar ger en utväxling på närmare fem gånger . Det finns prognoser på utväxling på upp till tjugo gånger omkring 2020. Rymdstyrelsen och har etablerat en inkubationsverksamhet i som förväntas spela en betydande roll också för ökad användning av rymdsystem. har ett nationellt ansvar för svensk inkubationsverksamhet och bör involveras i detta arbete. Innovation är ett ord som används med lite olika betydelse i olika sammanhang, ibland synonymt med ”ny (teknisk) lösning” ibland med den färdiga produkten eller tjänsten. I denna text avser innovation helheten, dvs. resultatet av att kunskap förädlats till användbar produkt, process eller tjänst. En innovation förväntas att ge positiv återbetalning till den som satsat medel för att realisera den. I de fall staten satsar medel i teknikutveckling kan återbetalningen handla om kostnadseffektivare samhällsfunktioner, nya jobb, ökad export eller nya företag och verksamheter som också lockar privata, utländska såväl som inhemska investerare. 6The socio-economic impact of investments in space, , . 7Key trends and figures 2014, 2014. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden 6.5.1Transportsektorn har etablerade användare och stor potential för nya tjänster baserade på rymdsystemen Rymdstyrelsen bör få en tydligare roll för deltagande i EU:s satellitnavigeringsprogram (och ). Rymdstyrelsens roll och ansvar bör inkludera att:  etablera ett användarforum som -- tar fram en svensk behovsbild för utvecklingen av kommande generationers satellitnavigeringssystem -- informerar användarna om möjligheterna med systemet. koordinera säkerhetsarbetet när det gäller både EU:s installationer i och användandet av den krypterade signalen (PRS)8. Inom transportsektorn finns det stora möjligheter att utnyttja satellitbaserade tjänster för att utveckla produkter och tjänster som underlättar för både näringslivet och privat bruk. Rymdstyrelsen har kunskapen om hur förutsättningarna i allmänhet och rymdsystemen i synnerhet utvecklas. har program för att stödja innovationer om bara förutsättningarna blir kända bland utvecklarna. Alla delar av transportsektorn har använt satellitnavigering , såväl yrkesmässigt som för privat bruk. Det amerikanska systemet, GPS, har utgjort grunden för den tekniska lösningen. Med det ryska Glonass och det europeiska i full drift kommer varje mottagare att kunna se fler satelliter vilket i sig leder till ökad tillgänglighet och bättre förutsättningar för mer precis navi- 8 PRS = , en tjänst där signalen är krypterad för ökad integritet. Tjänsten är riktad mot så kallade ”blåljusmyndigheter”. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden Med det regionala stödsystemet EGNOS9 har flygets användning av GNSS ökat. EGNOS är dessutom integrerat i SAR- SAT (Search and Aided Tracking) ett globalt räddningssystem för flyget, sjöfarten och andra i svårtillgänglig terräng. Baserat på GNSS etableras tjänster som sträcker sig hela vägen till konsumentledet. Enligt kommissionen uppskattas den framtida marknaden baserad på GNSS-tjänster växa 2022 ha nått per år10. Till väntas antalet mottagarchip ha växt till 7 miljarder, vilket motsvarar ett per person på vår jord. Positioneringstjänster () bedöms komma att dominera marknaden framför de mer klassiska navigeringstillämpningarna kopplade till trafik på land och till sjöss. Tillväxten av så kallade smartphones kommer att vara en viktig faktor i sammanhanget, inte minst när sömlös navigering mellan utomhusmiljö och inomhusmiljö blir möjlig med hjälp av samverkande sensorer. kommer med största sannolikhet många tillämpningar bygga på kombinationen av flera sensorer samt relativ navigering mellan mottagare. Utveckling pågår med skilda tillämpningar från guidning av räddningspersonal i mörka/rökfyllda fastigheter till ”självkörande” bilar. Andra tillämpningsområden finns inom sjöfart, flyg, jordbruk och inmätning av mark för förändringar av fastigheter. Till detta kommer utvecklingen av sensorer för navigering i miljöer där signalerna från satelliterna inte når mottagarna direkt, t.ex. i trånga stadsmiljöer, i tunnlar och inomhus. Nästa steg i utvecklingen är att kombinera data från olika källor och olika typer av satelliter. De första stegen är tagna med kombination av telekommunikation och satellitnavigering för utvecklingen av t.ex. ”förarlösa bilar” eller att flygplanens ”svarta låda” lagras på satelliter i stället för ombord på flygplanen. Kombinationen av satellitnavigering och jordobservation har t.ex. lett till jordbruksmaskiner som besprutar fälten baserat på hur förutsättningarna förändras. Här finns det inga gränser. 9EGNOS = , se vidare 10GNSS Market Report issue 4, 2015, (), . Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden 6.5.2Ökad samverkan inom jordobservation bör leda till fler tjänster och effektivare myndigheter Rymdstyrelsen bör få huvudansvaret för nationell samordning av jordobservation och överta ansvaret för den samarbetsgrupp, Myndighetssamverkan för , som koordinerar. Huvudansvaret bör inkludera ett tydligt ansvar att: verka för att sådana data som bedöms vara viktiga för nationellt bruk blir lätt tillgängliga enligt principen om öppna och fria data i samverkan med berörda myndigheter sprida kunskap om datatillgängligheten och vad satellitdata kan användas till i samverkan med stimulera företag att utveckla tjänster och produkter baserade på jordobservationsdata. Både samverkansgruppen och som koordinerar samverkan förordar att huvudmannaskapet övergår till Rymdstyrelsen. Rymdstyrelsen och bör samverka för att stimulera entreprenörer och företag att bidra till ökad tillväxt och sysselsättning genom innovativa tjänster och produkter som använder satellitdata. har innovationsprogram som kan dra nytta av satellitdata för olika slutanvändare. Rymdstyrelsens bidrar till att etablera nödvändig infrastruktur för att producera relevant satellitdata. s.k. flaggskeppsprogram, och , ger säker tillgång till öppen, fri, kontinuerlig och kvalitetssäkrad data och signaler från satelliter. Båda programmen spås ligga till grund för mycket stora marknader på 5–, vilket också indikeras av att användarrelaterad industri integrerar bakåt i värdekedjan och söker kontroll också över rymdsegmentet, se avsnitt 2.2 ovan. Svenska användare har varit tidigt framme i flera avseenden och det finns flera Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden goda exempel på hur myndigheter använder operationell rymdinfrastruktur mer eller mindre rutinmässigt för sin verksamhet.11 Tillämpningar baserade på samverkande datainsamling i allmänhet, och när det gäller och i synnerhet, kan vara av avgörande betydelse för flera samhällsfunktioner. Telekommunikation och satellitnavigering är etablerade tekniker. Jordobservation är däremot en ny teknik för många potentiella användare som har svårt att se hur de kan gagna den egna verksamheten. Därför behöver både forskare och utvecklare av tjänster och produkter kopplas ihop bättre med de potentiella användarna. är ett europeiskt samarbetsprogram för att samla in, bearbeta och förmedla data för att sedan tillhandahålla information om miljö och säkerhet i form av användaranpassade tjänster. Jordobservation från satellit är en bärande del i programmet som håller på att driftsättas. Tjänster levereras inom områdena landmiljö, marin övervakning, atmosfär/luftföroreningar, klimatförändringar, katastrofhantering och säkerhet. är världsledande inom området och data i en skådad omfattning om jordens miljötillstånd, katastrofhändelser och säkerhetsmässiga förhållanden behöver förvaltas väl för att tjäna sitt syfte. Ett antal satelliter, kallade Sentineller, skapar data som är fria för alla användare. Data kommer att arkiveras för centrala behov, som stöd för genomförandet av EU:s olika policyområden, men bara , såvitt nu är känt. har genom sina satsningar i EU och redan bidragit till att ta fram den nödvändiga rymdinfrastrukturen, men måste ta eget ansvar för att arkivera satellitdata så att den nationella tillgången till data förenklas och det samhällsekonomiska utbytet av redan gjorda investeringar därmed maximeras. Dessa satellitdata behövs i för att göra analyser av landskapsförändringar, vattenkvalitet och klimatpåverkan, övervaka jord- och skogsbruk, övervaka katastrofhändelser samt för att fylla forskningens behov. 11 Med blicken mot jorden – satellitbilder för samhällsnytta och forskning, Rymdstyrelsen 2013 och Navigera i vardagen – satelliterna visar vägen i samhället, Rymdstyrelsen 2015. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden behöver, i likhet med vad som görs i andra länder, etablera ett så kallat samverkande marksegment för det europeiska miljö-övervakningsprogrammet . Ett sådant samverkande marksegment i form av en IT-infrastruktur behövs för att ta hand de data som bedöms vara viktiga för nationellt bruk och möjliggöra för svenska användare att på enkelt sätt nyttja de satellitdata som de behöver och då anpassade till svenska referenssystem och standarder. Med hjälp av en sådan IT-infrastruktur kan Rymdstyrelsen också ta ansvar för att sprida data för analyser och lokalt anpassade tjänster och presentera möjligheterna för en stor mängd offentliga och privata användare inom miljöområdet, areella näringar, fysisk planering, insatsplanering för Försvarsmakten bland flera. För detta behövs även en uppsökande verksamhet, utbildningspaket, kursarrangemang, handledning, kundtjänst, goda exempel, marknadsföringsinsatser, upphandling och löpande utvärdering i samråd med berörda myndigheter. Denna användarnära och viktiga uppgift för kompetensöverföring saknar en naturlig aktör och resurser. Rymdstyrelsen skulle då också kunna ges uppgiften att fungera som nationell samordnare för och att föra ut kunskap om hur data och tjänster kan nyttjas i användarledet. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden 6.5.3En stark rymdindustri är viktig Sverige bör fortsatt stödja utveckling av produkter och tjänster inom områden som både stärker det svenska ESA-del- tagandet och har kommersiell potential på den internationella rymdmarknaden. Sverige bör vidga begreppet rymdverksamhet till att också inkludera utveckling av produkter och tjänster som använder rymdsystemen. Rymdstyrelsens stöd till nyföretagande är ett bra exempel på detta. Rymdindustrin bör stärka arbetet för kommersiella följdaffärer. Rymdstyrelsens stöd till teknikutveckling bör i ökad grad inriktas på sådan teknik som kan leda till kommersiella följdaffärer. Rymdstyrelsen bör kontinuerligt, förslagsvis , utföra utvärdering av vilka effekter stödet till teknikutveckling för rymdsystem får också i ett större perspektiv än enbart inom rymdverksamheten. Svensk rymdindustri är känd för hög kompetens och stor tillförlitlighet vilket bidragit till att den har varit framgångsrik. Rymdindustrin är ett medel och en resurs för att genomföra projekt och utgör i sig inget mål. Det är viktigt att det medlet är så effektivt som möjligt och att medverkar till att utveckla det gemensamma arbetet i och är framgångsrikt i att vinna ESA-kontrakt. Ett mått på industrins konkurrenskraft är också att den vinner kontrakt på den internationella rymdmarknaden utanför . Utöver det bör , likt andra länder, vidga begreppet rymdindustri till att också inkludera företag som förädlar data och gör den tillgänglig för bredare användning. bör därför delta i ESA:s tillämpningsprogram för att öka möjligheterna för både bättre svensk retur på ESA-deltagandet och kommersiell utväxling. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden Flera svenska aktörer har tillsammans med startat inkubationsverksamhet, ett Center, i . Den verksamheten bör utvärderas i syfte att expandera om så är lämpligt. Inte minst inom tillämpningar av rymdverksamheten kan det finnas möjligheter för nyföretagande och potential för tillväxt. bör fortsatt satsa på ESA-samarbetet med fokus på tekniker, produkter och tjänster som ger kommersiella följdaffärer för rymdsystem såväl som inom andra områden. Det har framkommit en bild under utredningen som visar att Rymdstyrelsen inte är en integrerad del av det svenska forsknings- och innovationssystemet utan snarare en parallell till i . Något som också påtalar i sin rapport . Rymdstyrelsen har ett stort fokus på och kompletterar ESA-deltagandet med verksamheter vars metoder och innehåll mera styrs av än av annan svensk innovationsverksamhet. har definierat ett antal tekniker för som strategiskt relevanta att satsa på. Skillnaden mellan Rymdstyrelsen och ligger i att Rymdstyrelsen ser till vilken nytta teknologin gör i rymdsystemen medan värderar vilken betydelse tekniken har för svensk industriell tillväxt. Här bör ökad samverkan kunna leda till att myndigheterna skapar synergier av statens satsningar. Kontinuerlig uppföljning av verksamheten är ett viktigt verktyg för att kunna styra verksamheten. Rymdstyrelsen gör en årlig uppföljning av hur industrin utvecklas. Det är en viktig källa till information som bör fortsätta och utvecklas till att mäta effekterna i ett större perspektiv. Med ett större perspektiv menas till exempel uppnådda industriella resultat, resultat av nationella utvecklingsinsatser jämfört med , spridningseffekter till andra teknikområden och hur sambanden ser ut mellan utveckling av rymdsystem och användningen av desamma. har genomfört kontinuerlig uppföljning sedan starten och har stor erfarenhet. Myndigheterna bör därför samverka om uppföljning av innovationsaktiviteter. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden har en kompetent rymdindustri med förmåga att utveckla och tillverka instrument och delar till satelliter och raketer. Nationellt finns också kompetens att bygga hela satelliter. Hela satelliter har i huvudsak byggts åt svenska forskargrupper på uppdrag av Rymdstyrelsen medan delar till satelliter huvudsakligen har levererats till ESA-projekt och till den kommersiella marknaden globalt. deltar också i det europeiska bärraketsamarbetet som omfattar raketerna och samt den europeiska raketbasen i . Svensk rymdindustris leveranser till ESA-projekten är ett viktigt bidrag till svenskt deltaganden i europeiska samarbeten. Företagens egenfinansiering i utvecklingsprojekten är begränsad . Som jämförelse kan nämnas att i länder som och använder man medfinansiering inom rymdverksamheten. kräver medfinansiering från industrin. I samtliga fall är argumentet att man vill ha en handling från industrin om att de själva prioriterar ett aktuellt projekt eller en aktuell teknikutveckling. Rymdstyrelsen beställer de utvecklingsjobb av industrin som myndigheten bedömer vara rätt av något skäl. Bland annat beställer Rymdstyrelsen teknikutveckling som förberedelse för ett större internationellt forskningsprojekt. Därmed är det Rymdstyrelsen som prioriterar utvecklingen av viss teknik och det utvecklande företaget saknar incitament att marknadsföra den utvecklade tekniken. Rymdstyrelsen bör ställa krav på och följa upp att stödet till teknikutveckling leder till kommersiella uppsidor för företagen och att beroendet av Rymdstyrelsens stöd blir avtagande. Det är viktigt att här betona att svenska utvecklare ligger långt framme inom flera teknikområden där rymdverksamheten är en relevant plats att demonstrera teknikernas användbarhet. Men det finns få exempel på medveten samordning mellan de satsningar på olika teknikområden som identifierat som nationella styrkeområden och de teknikområden som Rymdstyrelsen lyfter fram och premierar nationellt eller i ESA-samarbetet. Detta är sannolikt en viktig förklaring till rymdindustrins svårigheter att attrahera privata finansiärer till rymdverksamheten. Med tydligare kommersiella uppsidor av insatserna kommer företagens möjligheter till privat riskkapital att kunna öka. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden Svensk rymdindustri är ett viktigt medel att nå värden med rymdverksamheten. Utan en svensk rymdindustriell medverkan i ESA:s projekt blir det svårare att i realiteten påverka programinnehållen. bör , vid prioritering av programdeltagande i de europeiska samarbetena, också värdera utkomsten av rymdprojekten och inte enbart industrideltagandet och -returen för att bygga rymdsystemen. Den nytta ett rymdsystem har för användarna och möjliga entreprenörer bör vägas in i prioriteringarna i den utsträckning har sådana program. Det skulle underlätta för att förbättra returen från ESA-programmen. Begreppet rymdindustri vidgas därmed till att också omfatta företag som förädlar satellitdata och utvecklar tillämpningar. 6.5.4De legala förutsättningarna för rymdturism bör ses över När den svenska rymdlagen ses över bör även rymdturism omfattas av revisionen. Utredningen vill fästa regeringens uppmärksamhet på betydelsen av att agerar för att uppdatera nödvändiga nationella regelverk, se också kapitel 6.2. I finns det ambitioner om att utnyttja landets nordligaste kommuners komparativa fördelar med unik natur, spännande miljö, glest trafikerat luftrum och expansiva äventyrsturism också för rymdturism. I de europeiska samarbeten, framför allt i EU, bör möjligheterna att utnyttja konkurrensfördelar tas till vara. bör således överväga att vara aktivt i motsvarande diskussioner om ett europeiskt regelverk som arbetar med. Rymdfärder för turister tog i någon mening sin början tidigt när tillät välbeställda privatpersoner att köpa sig en plats av den ryska tilldelningen på ISS. Intresset att resa ut i Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden rymden har ökat och finns det flera bolag som arbetar på tekniker för att flyga privatpersoner i rymden. Vissa av dessa bolag har redan sålt biljetter till hugade resenärer. Det har växt upp intressanta företag, teknikutveckling och även forskningsmiljöer i anslutning till rymdtransporter för turister. Förmodligen är detta bara början på något som kan växa, t.ex. till hotellrörelser i bana runt jorden eller varför inte på månen inom några decennier. 7Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin I detta kapitel lämnas förslag på hur den nuvarande organisationsstrukturen kan anpassas för att genomföra föreslagen rymdstrategi. Kapitlet kommenterar också hur ansvar och befogenheter bör fördelas för att skapa ett nationellt helhetsperspektiv. Förslaget till nationell rymdstrategi ryms i enlighet med kommittédirektivet inom de ekonomiska ramar som är beslutade för rymdverksamheten. Föreslagen rymdstrategi kan genomföras inom befintlig organisation med justeringar av t.ex. beredningsrutiner, instruktioner till myndigheter och tydligare mål. 7.1Regelbunden information till stärker helhetssynen av rymdverksamheten Regeringen bör med vissa intervall, t.ex. en gång per mandatperiod (), ge en samlad lägesbild till av utvecklingen inom rymdverksamheten samt de åtgärder som har gjorts eller föreslås göras. Härigenom stärks helhetssynen. För att etablera den helhetsyn som både påtalat och utredningen bekräftat bör regeringen informera mera ingående om hur arbetet fortlöper en gång per mandatperiod. Vårt förslag till strategisk inriktning har ett långt tidsperspektiv och övergripande långsiktiga mål. Detta behöver brytas ner till Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin kortsiktigare operativa mål, t.ex. i regleringsbrev till olika myndigheter och i myndigheternas arbetsplaner och verksamheter. Inför de rapporteringar som föreslås från regeringen till bör en mer ingående redovisning göras av myndigheter som är engagerade i rymdverksamheten. Detta arbete bör hållas ihop av Rymdstyrelsen som också bör göra effektutvärderingar av svensk rymdverksamhet inklusive internationella jämförelser med hänsyn till effekter bortom den omedelbara rymdverksamheten.