sou · H3B394 · 2015-11-05 00:00:00 — Med medborgare avses alla svenska medborgare i och utomlands samt alla med annat medborgarskap som bor i , medan begreppet medieborgare avser de medborgare som använder medier för att själva producera innehåll samt sprider detta innehåll till andra. Kapitel 2 Mediepolitikens roll och individens möjlighet att vara demokratiskt delaktig hänger nära samman. En väl fungerande demokrati bygger på såväl oberoende medier, som medborgarnas samhällsengagemang. Utan kritisk granskning av maktutövningen i kommuner, landsting, regioner, riksdag, regering och EU med flera organ sjunker kvaliteten och måluppfyllelsen. Enligt bedömning är det statens ansvar att övervaka pågående skeenden och modernisera i takt med tiden så att väsentliga delar av samhällsbygget inte går förlorade. Det är även statens ansvar att översätta det analoga samhällets grundvalar till samtidens krav och framtidens möjligheter, en analog och digi- tal värld, med medborgarnas bästa för ögonen. Medielandskapets snabba förändring kan dock inte betraktas fristående från en lång rad andra faktorer. För att uppnå de medie- politiska målsättningarna om å ena sidan informations- och yttrandefrihet och å andra sidan medborgarnas möjligheter att utnyttja sina rättigheter, är det enligt av yttersta vikt att olika politikområden samverkar. Flera områden utöver kulturpolitiken är berörda, t.ex. infrastrukturpolitiken, skatte- politiken, utbildningspolitiken, näringspolitiken, utrikespolitiken och försvars- och beredskapspolitiken. Det finns visserligen ingen garanti för att den informerade medborgaren verkligen utnyttjar sin röst i allmänna val eller på annat sätt engagerar sig i demokratin, men det finns ett statistiskt samband mellan medieanvändning och demokratiskt deltagande. Digitaliseringen innebär såväl möjligheter som utmaningar och uppdrag är att utveckla medborgarnas möjlig- heter att tillgå och använda medier för att på så sätt öka förutsätt- ningarna för demokratisk delaktighet. Detta kommer också att ligga till grund för utformningen av nya mediepolitiska verktyg. Kapitel 3 Medborgarnas medieanvändning Grundläggande förutsättningar för att använda medier är digital tillgänglighet och medie- och informationskunnighet. När allt större del av demokratins processer och dialoger flyttar in i digitala plattformar blir det nödvändigt att förse alla medborgare, över hela landet, med öppna, neutrala höghastighetsnät. Denna möjlig- görande infrastruktur behövs för att inte vissa ska hindras från att delta och för att deltagande ska ske på lika villkor. Kapitlet behandlar ett antal förskjutningar, den första är från nyhetsanvändning i traditionella medier till digitala medier. Denna förskjutning märks främst för tidningar, när det gäller tv-tittande och radio-lyssnande är rörelsen inte lika stor. En del av denna för- skjutning är mobilexplosionen. Mobilen är för många redan första- handsvalet, något som är särskilt tydligt bland ungdomar och unga vuxna. Det sker också en viktig förskjutning från traditionella till sociala medier. Tydligast syns det hos yngre, men den sociala ny- hetsanvändningen ökar även bland övriga, även om ökningen är väsentligt mindre hos de allra äldsta. Uppdelningen i en förskjut- ning från traditionella medier till sociala medier måste nyanseras, då en stor del av nyhetsinnehållet i sociala medier härstammar från traditionella medier. Därtill har analyserna lyft fram viktiga skillnader beroende på boende- och födelseort. Storstadsborna är mer digitalt orienterade än boende i landsbygd, något som slår igenom såväl i nätnyhets- användning via sociala medier som via mobilen. När det gäller utrikesfödda medborgare är likheterna i nyhetsanvändning större än skillnaderna, även om de som växt upp utanför i högre utsträckning exempelvis läser gratistidningar än morgontidningar, i jämförelse med de som växt upp i . Med de sociala medierna har vi fått nya arenor för det demo- kratiska samtalet, arenor som ägs av internationella, kommersiella storbolag. Dessa väljer, via hur de bygger sina algoritmer, vilket innehåll som synliggörs för olika individer. Enligt exempelvis Facebook sker det personaliserade urvalet av innehåll med utgångs- punkt i användarnas beteendemönster. Vissa uttrycker emellertid farhågor att detta kommer att resultera i att människor endast exponeras för och väljer innehåll som överensstämmer med de egna preferenserna. Men viss forskning pekar på att de sociala medierna ökar möjligheterna att möta motståndarens åsikter och upptäcka nya perspektiv. Oavsett vad framtida studier kommer att slå fast behöver med- borgarna medvetandegöras. Det framväxande medielandskapet kräver en allmän höjning i medie- och informationskunnighet. Ökade digitala kompetenser är särskilt viktiga. Om vår ”mediediet” avgör vilka medieaktörer som överlever behöver vi dessutom få djupare kunskap om mediernas förutsättningar, innehåll och praktik. Och fundera över vilka medier vi vill investera vår tid och vårt engagemang i. Svenska tidningsföretag är hårt pressade att finna framgångsrika vägar framåt med sin digitalt distribuerade journalistik och sin affärsverksamhet. Fem till från nu kommer många tidnings- företag att börja släcka ner pappersutgivningen. Vissa helt, andra genom att sänka utgivningstakten. Medielandskapet präglas inte längre av medier med informations- monopol, som väljer ut vilka budskap som anses viktiga och presenterar innehållet för en väntande och förhållandevis passiv publik. Medborgarna är i allt högre utsträckning också själva aktiva med att publicera och distribuera kvalitativt innehåll. De lämnar därmed den forna passiva rollen för att bli vad valt att kalla medieborgare. Traditionella och digitala medier, före- tag, organisationer och medieborgare sitter ihop i ett nytt, expanderande ekosystem där alla kan vara medier. Medieborgarnas engagemang och aktivitet varierar givetvis kraftigt: från ett gillatryck som tar en millisekund och minimal tankekraft till att planera, producera och sprida högkvalitativt innehåll. Vissa agerar via de traditionella medierna, andra skapar helt egna kanaler och lyckas både attrahera en stor publik och skapa en lönsam affär. Det konstateras i kapitlet att samverkan mellan medieborgare och traditionella medieföretag inte varit så stark och välutvecklad som den potentiellt sett kunde ha varit. Ur ett demokratiskt perspektiv är digitalt deltagande givetvis något positivt, men de traditionella medierna har – bland annat utifrån legitima skäl som att försvara kvalitet, yrkesetik och publicistik – inte möjliggjort medskapande i någon nämnvärd utsträckning. Medieborgarna berikar medielandskapet med en pluralism av röster – men har ännu inte i någon större omfattning tagit sig an att producera eller vidareförädla samhällsrelaterat kvalitativt innehåll. Mycket av det innehållsmaterial som produceras och distribueras är att beskriva som underhållning. Det finns flera exempel från utlandet på att medieborgarna kan spela en roll när det gäller att stärka bevakningen inom de mediala vita fläckarna. Med- borgarjournalistiken tillför värden, men är förknippad med svårig- heter i att upprätthålla en kontinuerlig nyhetsrapportering. Medie- utredningens bedömning är att medieborgare inte på egen hand – och på kontinuerlig basis – kan täcka upp där de traditionella nyhetsmedierna reducerar sin verksamhet. Kapitel 5 Mediernas förändrade innehåll För att ett kvalitativt innehåll ska kunna skapas krävs öppna och tillgängliga källor, såväl skriftliga som muntliga. Avsnittet lyfter fram oroande tecken på att öppenheten är utsatt för tryck, från en rad håll. Hoten är kanske den mest uppseendeväckande faktorn, som redan skadat yttrandefriheten då vissa röster väljer att inte delta i det offentliga samtalet. I av kraftiga förändringar påverkas även innehållets karaktär. Digitaliseringen och den omställning till nya arbets- processer och nya nyckeltal som följt har bl.a. skapat en utveckling mot mer åsikter och mindre verifierade fakta, men också en allt starkare underhållningsorientering. Utvecklingen är inte avgränsad till de kommersiella medierna, då de offentligt finansierade medierna använder sig av nyckeltal av likartad karaktär. Det ökade beroendet av sociala medier för spridningen påverkar också – då material anpassas för att inbjuda till delning. Användar- data visar dessutom vilket typ av material som kommer att få maximalt genomslag vilket i sin tur leder till likriktning. Det pågår ett intensivt experimentellt arbete i medieföretagen i syfte att hitta nya metoder för att stärka relationen till användarna och därigenom skapa långsiktig hållbarhet. De omfattande ned- skärningar som genomförts, främst i den kommersiella delen av medielandskapet, har emellertid påverkat flera av nyhetsmediernas demokratifunktioner, lokalt såväl som regionalt. Informations- och granskningsfunktionen har försvagats, främst i glesbygd och i stor- städernas förortsområden. Andra plattformar och även nya, lokala medieinitiativ har vuxit fram och även om detta kan sägas ha stärkt mångfalden är dessa satsningar små, få och inte långsiktigt ut- hålliga. De ersätter således inte de traditionella lokal- och regionalmedierna. Kapitel 6 Mediepolitikens verktygslåda Enligt direktiven ska utredaren, med utgångspunkt i analysen, i slutbetänkandet lämna förslag till utformning av nya mediepolitiska verktyg. Analysen som redovisas i delbetänkandet ska peka på behoven av mediepolitiska insatser när presstödet i sin nuvarande form upphör. Det är alltså inte ett alternativ att fortsätta med ett i huvudsak oförändrat presstöd, utan de mediepolitiska verktyg som ska ta vid behöver utformas på ett annat sätt och med en annan inriktning än det stöd till dagspressen som funnits . kan det vara lättare att kritisera ett befintligt och beprövat system och svårare att utforma ett nytt. För att kunna lämna förslag som är konkreta, genomarbetade och långsiktiga har utredningen valt en stegvis process. Mediepolitikens nuvarande verktygslåda omfattar ett stort antal verktyg, såväl direkta som indirekta stödåtgärder som kan stimu- lera fria och självständiga medier, granskande journalistik och all- sidig nyhetsförmedling. En centralt placerad verktygslåda finns på , men det finns även verktyg inom andra politikområden som traditionellt inte rubriceras som medie- politiska men som ändå har en avgörande påverkan på medie- landskapet. Det gäller t.ex. grundlagarna om tryck- och yttrande- frihet och regeringens bredbandsstrategi. De mediepolitiska anslagen omfattar . I denna summa gömmer sig poster som presstödet () och mediemyndigheterna () samt finan- sieringen av , , och (8,). Därutöver är det värt att notera i indirekt stöd till tryckta tidningar, genom den lägre mervärdesskattesatsen på . Ett nytt mediestöd ska syfta till att främja möjligheterna för allmänheten att ta del av journalistik som präglas av mångfald, allsidig nyhetsförmedling, kvalitet och fördjupning. Stödet ska också utformas med beaktande av . Ett nytt stöd bör också ta hänsyn till att konvergensen mellan medie- formerna nu är så genomgripande att indelningen i traditionella medieformer som tidningar, television och radio är relevant. Därmed är det också ofrånkomligt att ett nytt stöd i högre grad behöver utgå från det innehåll som ska stödjas och inte från distributionsformen. I den meningen ska det nya stödet alltså vara plattformsoberoende. Kapitel 7 Möjliga scenarier för framtiden Prognoser baserade enbart på nuläget har en tendens att inte väga in alla för utvecklingen avgörande faktorer. För att täcka dessa luckor och för att blicka lite längre in har Medie- utredningen sammanställt resultatet av ett omfattande scenario- planeringsarbete, som tagits fram i samarbete med den holländska mediebranschen. De fyra framtidsscenarierna som identifierats kan i korthet sammanfattas på följande vis: –Stora massans insikt. Vem som helst kan vara avsändare av nyheter. Många röster släpps fram, men ekonomiska förutsättningar för fast anställda journalister saknas. –Några få vinnare. De digitala giganterna kontrollerar både distribution och nyhetsinnehåll. Världen och mediemarknaden domineras av ett fåtal, mäktiga aktörer som sätter dagordning för ekonomi, politik och socialt liv. Innehållet är ofta gratis, men kopplat till sponsorer. Journalistiken som vi känner den har upphört att existera, förutom i smala nischer, varav en skulle kunna vara granskning av lokala myndigheter i mycket liten skala. –Skyddad lokal verkstad. Många små, lokala uppstickare tar plats. Det journalistiska uppdraget har omtolkats till ”värnande av konsumentintressen”. Medielandskapet är fyllt av en mängd självförsörjande titlar, ofta med lokalt fokus, dit både medie- borgare och journalister bidrar. –Starkast överlever. De traditionella medierna har lyckats ställa om. Förändringsprocesserna har lyckats, via framgångsrika experiment kring affärsmodeller. Publiken är kräsen och ställer höga krav men betalar å andra sidan för kvalitet. Journalistiken har en tydlig roll i samhället, förutom granskning bidrar medierna till att synliggöra och komma med lösningsförslag på samhälleliga utmaningar. I efterordet sammanfattar utredaren delbetänkandet i 11 balans- punkter. Balanspunkterna har under analysfasen identifierats och de ska tolkas som en inbjudan till aktiv diskussion om huruvida det är önskvärt att mediepolitiken försöker bidra till ökad balans mellan dessa storheter i medielandskapet och demokratin. De behandlar frågor som balans mellan makten och granskarna av makten, av offentligt finansierade medier och kommersiella medier samt mellan nationella och globala medieföretag. En viktig fråga är balanspunkten mellan produktion och distribution, då utvecklingen pekar mot att allt fler vill tjäna pengar på att förflytta ett innehåll som allt färre kan eller vill producera. Slutligen behöver det råda balans mellan krafter som tillfreds- ställer mediekonsumenternas kortsiktiga efterfrågan och krafter som garanterar medborgarnas långsiktiga rättigheter. 1Utgångspunkter för utredningens analys 1.1Direktiven och arbetets genomförande Utredningens direktiv (dir. 2015:26) omfattar två uppdrag, dels att analysera behovet av insatser, dels att lämna förslag till nya mediepolitiska verktyg. Inom ramen för det första uppdraget ska utredaren göra en bred analys av det föränderliga medielandskapet, medan det andra uppdraget handlar om att, med utgångspunkt i en analys som gjorts, utforma konkreta, genomarbetade och lång- siktiga mediepolitiska åtgärder. Hela direktiven återges i bilaga 1. I huvudsak är det denna tudelning som varit styrande för hur arbetet bedrivits och för hur detta delbetänkande disponeras. har det blivit tydligt, vartefter utredningsarbetet har fortskridit, att det inte är befrämjande för mediepolitiken med vattentäta skott mellan de båda delarna. Även i analysfasen har det varit naturligt att inkludera frågan om statens roll och tänkbara mediepolitiska verktyg. Delbetänkandet fokuserar emellertid på medborgare och medieborgare i relation till mediernas innehåll, medan analysen av mediemarknaden, dess struktur och pågående förskjutningar, samt förslag till nya mediepolitiska verktyg kommer att förläggas till det kommande slutbetänkandet. Utredningen kan, enligt direktiven, peka på frågeställningar som behöver utredas närmare inför nästa tillståndsperiod för (), () och Utbild- ningsradio AB (UR). Denna del av uppdraget kommer att redo- visas i särskild ordning. Utgångspunkter för utredningens analys har varit angelägen om att använda den korta utredningstiden så effektivt som möjligt. Det har också varit viktigt att så många som möjligt har kunnat komma till tals och, i den inledande fasen, att slutna möten kunnat undvikas. Utredningen har också betonat betydelsen av mötesformer där deltagarna fått ta del av andras erfarenheter och uppfattningar. kollaborativa arbetsprocess har bl.a. om- fattat tre regionala samråd i , och , som resulterat i drygt 500 olika inspel. samlade branschaktörer till tre regionala samråd , här samrådet i . En sammanställning av frågor och synpunkter som framfördes vid samråden finns tillgänglig på webbplats (). Flera rundabordssamtal har också genomförts, bl.a. med representanter för olika delar av biblio- tekssektorn, brukar- och intresseorganisationer samt myndigheter inom tillgänglighetsområdet och med en grupp teknik- och data- experter som valts ut av Tidningsutgivarna. Utgångspunkter för utredningens analys Vidare har en serie akademiska seminarier hållits. t.o.m. september har forskningsledare genom- fört seminarier vid , , , , , , , , (vid två olika institutioner), och . deltog Medie- utredningens forskningsledare i ett seminarium vid i i , tillsammans med bl.a. den professor som repre- senterar akademin i den norska utredningen . Varje seminarium har varat och har inletts med en presentation av arbete och analyser, och följts av diskussion kring hur detta tangerar den forskning som forskare vid varje lärosäte bedriver. Flera forskare har efter dessa akademiska seminarier skickat rekommendationer om såväl sin egen som andra forskares studier. vill härmed tacka samtliga forskare som bidragit till arbetet. forskningsledare har deltagit i 66:e årliga ICA konferensen (), i samt Future of Journalism Conference, i . Forskningsledaren har också samrått med en nordisk forsknings- och innovationssammanslutning inom (Wan-Ifra) i . Den särskilda utredaren har deltagit i i , ett öppet seminarium på ”Hej Digital!” i med efterföljande panelsamtal samt även deltagit i på Ingenjörs- Avdelning för informationsteknik, med efterföljande paneldebatt med representanter för näringslivet inom medieområdet. Utredningens analyser har i huvudsak utgått från befintlig forskning, men i några fall har uppgifter samlats in av utredningen, exempelvis genom att ringa till utvalda representanter för medieföretag och genom att skicka en enkät till myndigheter och kommuner. Därtill har utredningen haft olika samarbetspartners till hjälp för att samla in nya uppgifter. har formulerat ett antal frågor till en enkät som genomfördes av Novus den 18–och som låg till grund för ett panelsamtal i Utgångspunkter för utredningens analys Tack till som genomförde arbetet pro bono. har vidare kontrakterat Nordicom och för att genomföra uppföljande statistiska analyser av insamlat datamaterial, utifrån frågeställningar som ännu inte ställts. Tack till vid Nordicom samt och för samarbetet kring dessa dataanalyser. En liknande förfrågan ställdes till TNS , som valde att bistå med specifika analyser pro bono. Tack till och för detta arbete. Därtill har även Mediemätningar (MMS) bistått Medie- utredningen med specifika analyser pro bono. Tack till för detta dataunderlag. Därutöver har begärt in data från analys- chefer på olika svenska medieföretag och koncerner. För att få ett så vederhäftigt underlag som möjligt har även sakkunniga experter anlitats för avgränsade uppdrag. Det gäller , forskningsinstitutet , och . Medie- utredningen har även kommunicerat via sociala medier i form av hemsida med blogg och forumfunktion, samt via Facebook och Twitter. I detta delbetänkande används många begrepp som är mer eller mindre vedertagna när mediepolitiken och mediebranschen diskuteras. Några av de begrepp som används behöver dock definieras närmare för att tydliggöra avsikter och för undvikande av missförstånd. Nedan redovisas därför utredningens definitioner av vart och ett av dessa begrepp. –Medborgare – avser alla svenska medborgare i och utomlands samt alla med annat medborgarskap som bor i . –Medborgares medieanvändning – att via medier eller plattformar ta del av samt sprida innehåll; medieanvändningen omfattar att läsa, titta, lyssna, skanna, bevaka, checka, söka, klicka och rekommendera innehåll. Utgångspunkter för utredningens analys –Medieborgare – avser medborgare som använder medier för att själva producera innehåll samt sprider detta innehåll till andra.1 –Demokratiskt delaktig – avser medborgarnas deltagande i allt från att producera samhällsrelevant innehåll, rösta, samt delta i debatt, politiska aktiviteter, opinionsbildning etc. –Medier – omfattar samtliga medieslag som kan användas för att göra enskilt innehåll till spritt innehåll. –Traditionella medier – omfattar medier som byggt upp sin verksamhet med utgångspunkt i marksänd linjär-tv, radio och/eller papperstidningar samt tidskrifter. –Digitala giganter – omfattar de multinationella företag som står bakom de dominerande plattformarna, som Google och Facebook. –Kommersiella medier – omfattar affärsdrivande företag på mediemarknaden, dessa kan inbegripa såväl företag med som utan statligt stöd. –Offentligt finansierade medier – omfattar SR, SVT och UR som genom en lagreglerad finansiering har unika förutsättningar för sina verksamheter;2 begreppet används också för att undvika värdeladdade ord som leder tanken till att bara dessa medier verkar i allmänhetens tjänst. –Medier i allmänhetens tjänst – samtliga medier som verkar demokratistärkande bl.a. genom publicistiskt ansvarstagande, värnat redaktionellt oberoende och i rollen som granskare av makten. –Digitala och elektroniska tjänster – är två begrepp som används omväxlande i olika sammanhang för att beskriva de tjänster som erbjuds på mediers webbplatser; i detta delbetänkande används begreppen som synonyma. 1Begreppet ”medieborgare” myndades av inom ramen för ett projekt med Utgivarna. 2De offentligt finansierade medierna benämns genomgående i detta delbetänkande med förkortningarna SR, SVT och UR. Utgångspunkter för utredningens analys I delbetänkandet presenteras resultat från svenska och inter- nationella studier, av såväl seniora forskare som handledda masters- studenter, som tillämpat en rad olika kvantitativa och kvalitativa metoder. har även inkluderat resultat från olika typer av studier och analyser, där såväl branschsammanslutningar som olika branschaktörer stått som beställare. Delbetänkandet fokuserar på att redogöra för, och dra slutsatser utifrån, dessa studier. Det förs ingen närmare diskussion om de metoder och material som används i de olika studierna. Detta går dock i de flesta fall att finna i originalkällorna. Redogörelsen i kapitel 3 omfattar en mängd faktauppgifter som tagits fram inom, eller för, . Den statistik som presenteras i kapitlet bygger i huvudsak på representativa enkät- undersökningar genomförda av , Nordicom (Mediebarometern) och TNS (Orvesto). Därtill presenteras faktauppgifter från en enkätundersökning från Novus samt från regelbundna mätningar av marksänd respektive digitalt tv-tittande från Mediemätningar (MMS). De två förstnämnda institutens enkätundersökningar har genomförts , men är utformade på olika sätt. har frågor om vanor och attityder medan Nordicom ställer frågor om gårdagens medieanvändning. Båda undersökningarna bygger på att medborgare själva gör skattningar av sina egna beteenden. Detta är en metod som har erkända svagheter, men robustheten i svarsfrekvens etc. är bättre jämfört med de undersökningar av samma karaktär som genomförs vid i och vid . Det ska i samman- hanget tilläggas att TNS ställer delvis annorlunda frågor, men mäter också medieanvändning på flera andra sätt, och att resultaten från de olika undersökningarna kan kopplas samman. Det finns flera problem man bör förhålla sig till även när det gäller de mest robusta enkätundersökningar. Till dessa hör att människor sannolikt överskattar sin nyhetsanvändning i enkäter, då man vanligen ser nyheter som viktigt. Likaså att det blir allt svårare att skatta sin nyhetsanvändning, dels för att denna sker via flera olika plattformar och med en allt högre grad av intensitet, dels för Utgångspunkter för utredningens analys att tolkningen av vad som ryms i nyhetsbegreppet kan skifta mellan olika individer och olika medier. Därtill finns också officiell och tillgänglig trafikdata, exempelvis ofta omnämnda mätningar av KiaIndex, men för vilken det ut- tryckts stark kritik från flera håll.