sou · H3B3100 · 2015-11-30 00:00:00 — För att tillsynsmyndigheten ska kunna fullfölja sina uppgifter krävs att den som tillsynas är behjälplig i samband med tillsynen. Om så inte är fallet kan tillsynsmyndigheten begära hjälp från polismyndigheten. Utredningens förslag: 7 kap. 1 § Myndigheter som berörs av denna lag ska samverka med varandra i syfte att effektivisera normgivning, tillsyn och informationsinsatser. Kapitel 7 innehåller en bestämmelse som anger att alla berörda myndigheter ska samverka med varandra. Med samverkan avses samråd vid framtagande av föreskrifter och informationsmaterial. Samverkan kan även utgöras av att tillsyn sker över kommun- gränser eller att det ordnas särskilda tillsynskampanjer utifrån ett visst tema t.ex. strålskydd. I begreppet ingår även att hålla varandra uppdaterade om utvecklingen inom området. Utredningens förslag: Beslut som meddelats med stöd av denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövnings- tillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Kapitel 8 innehåller bestämmelser om överklagande. Beslut som meddelats med stöd av lagen ska kunna överklagas, företrädesvis tillståndsbeslut samt beslut om förelägganden och förbud. Besluten kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ärenden som överklagas till kammarrätten kräver prövningstillstånd. Kapitel 9 i lagförslaget innehåller straffbestämmelser. För att kunna föreslå adekvata straffbestämmelser bedömer vi att det krävs en mer fördjupad utredning än vad som funnits tid för. En sammanvägning behöver göras av gällande bestämmelser inom miljö- skyddslagstiftnigen, hälso- och sjukvårdslagstiftningen samt konsu- mentskyddslagstiftningen men även brottsbalken68 behöver beaktas. De flesta verksamheter på detta område bedrivs i företagsform eller av juridiska personer. Vår bedömning är att det ger mer styrande effekt att besluta om avgifter för exempelvis tillståndsbrister än att använda sig av straffrätt. Därför menar utredningen att administrativa sanktionssystem bör användas så långt det är möjligt. Dessutom kan problem kring t.ex. uppsåtsfrågor undvikas. Straffansvar ska endast gälla för allvarligare överträdelser. Brott mot 2 kap. 1 och 3 §§ Utredningens förslag: 9 kap. 1 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet påbörjar eller väsentligt ändrar en verksamhet i strid mot 2 kap. 1 § och 3 § första stycket döms till böter. 68 T.ex. bestämmelser som rör misshandel, grov misshandel och synnerligen grov misshandel. Att bedriva verksamhet enligt lagen om kroppsbehandlingar är förenat med tillståndsplikt enligt 1 kap. 1 §. Om verksamheten ändras till väsentlig del ska anmälan göras till tillsynsmyndigheten senast en månad innan ändringen enligt 2 kap. 3 §. Brott mot 1 kap. 3 § Utredningens förslag: 9 kap. 2 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot bestämmelsen i 1 kap. 3 § döms till böter eller fängelse högst . Utredningens bedömning är att kirurgiska ingrepp och injektions- behandlingar är förenat med betydande hälsorisker. I tillägg krävs det medicinsk kunskap och erfarenhet för att få utföra sådana åtgärder. Av det skälet bör överträdelse av denna bestämmelse vara förenad med straffansvar böter eller fängelse upp . Brott mot 3 kap. 5 § Utredningens förslag: 9 kap. 3 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot bestämmelsen i 3 kap. 5 § döms till böter eller fängelse högst . Utredningens förslag: Lagen om kroppsbehandlingar samt ändringar i andra författningar ska träda i kraft . 11En informationstjänst om kroppsbehandlingar 11.1Informationstjänst i syfte att öka konsumentens möjlighet att göra väl avvägda val vid en kroppsbehandling Utredningens förslag: Regeringen skapar en nationell, webbaserad informationstjänst för oberoende information om kroppsbehand- lingar vars syfte är att ändra utseendet och som kan innebära en betydande hälsorisk. Utredningens bedömning: Informationstjänsten har som syfte att: –samla och tillgängliggöra oberoende information för konsu- menten Informationstjänsten har inte som syfte att: –förmedla kontakter till eller rekommendera näringsidkares verksamheter som erbjuder kroppsbehandling –ta emot anmälan om klagomål om en kroppsbehandling Ett av utredningens uppdrag enligt kommittédirektivet är att bedöma om konsumentskyddet vid estetiska och därmed jämförliga behand- lingar är tillräckligt och vid behov föreslå åtgärder som innebär att konsumentens ställning stärks. Som tidigare nämnts är utredningens bedömning att en kroppsbehandling som görs i syfte att förändra utseendet är att betrakta som en konsumenttjänst. I syfte att kunna göra väl avvägda val är det därför angeläget att skapa förutsättningar En informationstjänst om kroppsbehandlingar för konsumenten att få tillgång till oberoende och lättillgänglig information om kroppsbehandlingar. Med oberoende information avses information utan vinstintresse. En webbaserad informations- tjänst med samlad information kan underlätta kunskapsinhämtandet, såväl för konsumenten som för myndigheter och organisationer och för näringsidkare. –främst anpassas till konsumenten, –vara ett samarbete mellan berörda myndigheter för att kvalitets- säkra att informationen är saklig och oberoende, –bidra till att informera om vilka rättigheter och skyldigheter som följer före, under och efter en genomförd kropps- behandling för alla inblandade parter samt annan relevant in- formation vid genomförandet av en kroppsbehandling. Informationstjänsten ska däremot inte förmedla kontakter till verksamheter som erbjuder kroppsbehandlingar. Kommersiell information om verksamheter ska inte förekomma då konsumenten ska kunna förlita sig på att informationen är fri från vinstintressen. Om en konsument är missnöjd med en utförare eller behandling ska information finnas om vart denne kan vända sig, dock ska informationstjänsten inte vara en klagomålsinstans som tar emot anmälningar. Att information finns tillgänglig är dock inte samma sak som att konsumenten läser den eller använder sig av den. Det är viktigt att skapa så goda förutsättningar som möjligt för att konsumenten kan göra välgrundade och aktiva val. En informationstjänst med samlad, oberoende information om kroppsbehandlingar bidrar till att öka medvetenheten hos konsumenten och kan därigenom i viss mån också stärka skyddet för denne. 11.1.1Konsumenttjänster som kan innebära betydande hälsorisker Det är av största vikt att konsumenten får förutsättningar att informera sig om kroppsbehandlingar ur ett oberoende och sakligt perspektiv eftersom det handlar om tjänster som kan innebära en betydande hälsorisk för den enskilde. Det är dessutom i samhällets En informationstjänst om kroppsbehandlingar intresse att konsumenter i allmänhet är informerade om vilka köp och avtal de ingår och i synnerhet en konsument av kropps- behandlingar då efterföljande komplikationer kan komma att belasta den offentliga hälso- och sjukvården samt socialförsäkrings- systemet. Ju mer medveten konsumenten är om de risker som kan vara förknippade med given kroppsbehandling, desto bättre förut- sättningar att konsumenten gör ett väl avvägt val om vad hen vill utsätta kroppen och hälsan för. 11.1.2Svårt att nå konsument med förköpsinformation uppger att deras erfarenhet är att det är svårt att nå konsumenter med förköpsinformation. De allra flesta frågor handlar om efterköpsproblematik, dvs när ett köp redan är genomfört, och uppgiften blir då att vägleda missnöjda konsumenter. Av de frågor som vägledningstjänsten Hallå konsument1 och kommunernas konsumentvägledare hanterar står efterköpsproblematik för . uppskattar att är frågor inför ett köp av en tjänst eller vara. När det gäller kroppsbehandlingar i syfte att förändra utseendet kan det bli ytterst problematiskt om tjänsten redan är genomförd. Eftersom det är en tjänst som kan innebära en betydande hälsorisk är det viktigt att informationen förmedlas innan behandlingen genomförs. Det är som sagt svårt att nå konsumenter med förköpsinformation och uppfattar inte att konsumenter av kroppsbehandling skulle ha ett annat köpbeteende. Denna försvårande omständighet bör tas hänsyn till från början i arbetet med att utveckla informationstjänsten då ambitionen är att främst nå ut med förköpsinformation. 1 Se vidare avsnitt 11.2. En informationstjänst om kroppsbehandlingar Regeringens konsumentpolitik har som målsättning att ge konsu- menter makt och möjlighet att göra aktiva val.2 Lättillgänglig konsumentupplysning är t.ex. ett av regeringens prioriterade områden för att förbättra konsumenternas ställning. Det oberoende konsumentstödet i är uppbyggt huvud- sakligen kring en och en statlig verksamhet. 3 På myndighetsnivå är den centrala myndigheten. Flera andra myndigheter har i varierande grad till uppgift att ge konsumentstöd till konsumenter inom sina respektive verksam- hetsområden. tillhandahåller en nationell, oberoende upplysningstjänst, Hallå konsument, dit konsumenter från hela landet kan vända sig. De flesta kommuner har konsumentvägledare till vilka konsumenter kan vända sig för att få stöd inför ett köp eller hjälp med att förstå avtal om varor och tjänster. Konsumentvägledningen är en frivillig service för kommunerna och är det 20 kommuner som inte erbjuder invånarna konsumentvägledning.4 I kommunerna finns även budget- och skuldrådgivare samt energi- och klimatrådgivare. Utöver dessa aktörer finns fyra konsument- byråer som vardera inom sitt respektive verksamhetsområde tillhandahåller konsumentstöd.5 En del frivilligorganisationer och fackföreningar verkar också i olika konsumentfrågor. Konsumenter är den största ideella organisationen som arbetar för alla konsumenters rätt till skydd, inflytande och möjlighet att göra medvetna och hållbara val. Reglering av ansvar och uppgifter finns i förordning (2009:607) med instruktion för . Myndighetens ansvar innefattar att konsumenter har tillgång till information och vägledning om rättigheter och skyldigheter samt 2Regeringens budgetproposition 2008/09:1 utgiftsområde 18. 3SOU 2012:43 Konsumenten i Centrum – ett framtida konsumentstöd. 4Konsumentverket (2015) Kommunernas konsumentvägledning – En lägesrapport . 5Konsumenternas Försäkringsbyrå, Konsumenternas Bank- och , Konsumen- ternas Energimarknadsbyrå och Telekområdgivarna. En informationstjänst om kroppsbehandlingar annan information som ger dem möjlighet att göra väl avvägda val om ingen annan myndighet har den uppgiften (1 § 2). Vidare ska stärka konsumenternas ställning på marknaden genom kontakter med privata aktörer och i det arbetet genomföra branschöverenskommelser och insatser på standardiseringsområdet (1 § 3). 2 § handlar om myndighetens ansvar för att integrera frågor om hållbar utveckling samt verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och vid behov föreslå åtgärder för miljö- arbetets utveckling. ska också integrera ett funk- tionshindersperspektiv i frågor inom myndighetens ansvarsområde och utifrån detta stödja och driva på övriga berörda parter. I 3 § 1–6 anges att myndigheten ska bevaka och analysera marknaderna ur ett konsumentperspektiv samt vid behov vidta eller föreslå åtgärder. ska med utbildning och information stödja kommunernas konsumentverksamhet i frågor som rör konsument- skydd och konsumentlagstiftning. ska också samverka med och stödja samt vara pådrivande i andra myndig- heters arbete med integrering av konsumentaspekter i verksam- heten och tillhandahållande av konsumentinformation (6 §). är vidare ansvarig myndighet för kontaktpunkt för konsumenter som behöver information och råd som rör EU:s tjänstedirektiv.6 De lagar som har tillsynsansvar över är bl.a. lag om avtalsvillkor i konsument- förhållanden, lag om distansavtal och avtal utanför affärslokaler, produktsäkerhetslagen och marknadsföringslagen. Utredningen om framtidens stöd till konsumenter överlämnade 2012 sitt betänkande Konsumenten i centrum – ett framtida konsument- stöd till regeringen. Uppdraget innebar bl.a. att se över det befintliga stödet till konsumenter i form av information och vägledning och föreslå hur ett ändamålsenligt och effektivt stöd för alla konsumenter skulle organiseras och bedrivas. Ett av utredningens förslag var en upplysningstjänst med opartisk information och vägledning för En informationstjänst om kroppsbehandlingar konsumenter som sedermera blev uppdrag och genomförande av vägledningstjänsten Hallå Konsument.7 11.3.1Konsumenter i olika situationer i köpprocessen Utredningen om framtidens stöd till konsumenter delade upp konsumenter i två grupper, de som aktivt söker information och de som inte gör det. För att nå de konsumenter som inte aktivt söker information bedömdes att det krävs målgruppsinriktade strategier. Vidare föreslogs en gemensam definiering av målgrupper som delar upp konsumenter i sårbara respektive utsatta situationer. Enligt utredningen är en konsument i en sårbar situation när hen har lätt att lida skada i köpprocessen. Risken för att lida skada beror på marknadens karaktär, produktens kvalitéer, transaktionens art, personliga egenskaper eller personliga förhållanden som inverkar negativt på möjligheten för konsumenten att göra ett val eller att gå vidare med ett klagomål. Risken för att konsumenten lider skada kan även bero på en kombination av marknadens karaktär och de personliga förhållandena. En konsument är i en utsatt situation när hen mer bestående befinner sig i en livssituation eller har bestående personliga egenskaper som inverkar negativt i köpprocessen. En person befinner sig i en utsatt situation när denne gång på gång lider skada i sin konsumtion eller känner en lägre tillfredsställelse med sin konsumtion.8 11.3.2Vilken målgrupp av konsumenter ska informationstjänsten vända sig till? En konsument av kroppsbehandlingar kan finnas i alla sam- hällsgrupper: unga, gamla, utbildade, outbildade, höginkomsttagare, mellan- och låginkomsttagare, invandrare, småbarnsföräldrar, kvinnor och män. Utredningen uppdrog till att göra en omnibussunder- sökning med 1 000 personer och fråga om kroppsbehandlingar, se vidare kapitel 8. I undersökningen framkom inga entydiga variabler för respondenterna som skulle kunna utkristalliseras i en bild av den 7Regeringens proposition 2013/14:1 utgiftsområde 18. 8SOU 2012:43 Konsumenten i Centrum – ett framtida konsumentstöd. En informationstjänst om kroppsbehandlingar ”typiska konsumenten av en kroppsbehandling”. Exempelvis hade fler arbetare än tjänstemän gjort behandlingen tatuering (jämfört ) medan fler med grundskoleutbildning än med gym- nasieutbildning inte hade gjort någon av de angivna behandlingarna (jämfört ). Bland 1 000 respondenter var det fler yngre än äldre som kunde tänka sig att göra en kroppsbehandling. Utredningen har inte haft möjlighet att undersöka och analysera närmare vilka konsumenter som köper en kroppsbehandling eller hur deras köpbeteende ser ut. Vi vet därför inte hur eller om konsumenter av en kroppsbehandling söker information inför en kroppsbehandling. Ett vanligt sätt att informera sig kan vara att prata med vänner och bekanta som har erfarenheter. Hur aktiva just dessa konsumenter är i att söka information om kropps- behandlingar och hur de går tillväga bör undersökas närmare i en förstudie, se vidare avsnitt 11.6. 11.3.3Konsument i en sårbar köpsituation Det finns en stor risk att konsumenten kan lida skada vid köp av en kroppsbehandling till följd av den otydliga och partiella regleringen av kroppsbehandlingar i kombination med bristande tillgänglighet till oberoende information. För att återknyta till de målgrupper som lyfts fram av Utredningen om framtidens stöd till konsumenter skulle en konsument av en kroppsbehandling generellt kunna sägas främst befinna sig i en sårbar köpsituation. Vissa konsumenter av kroppsbehandlingar skulle även kunna definieras som att vara i utsatta situationer. Det kan exempelvis vara personer som lider av Body Dysmorphic Disorder (BDD) och som genomgår kropps- behandlingar till följd av en överdriven fixering av en upplevd negativ bild av sitt utseende. Denna livssituation kan sägas påverka konsumentens köpbeteende. Marknadens karaktär är snabbväxande och det utvecklas nya behandlingsmetoder. Den allmänna svenska regleringen av marknadsföring finns i marknadsföringslagen (2008:486). En informationstjänst om kroppsbehandlingar därmed också tillämplig på marknadsföring av kroppsbehandlingar och enligt den kan exempelvis annonser med före och efter bilder vara vilseledande och därmed anses vara otillbörlig marknadsföring. Reklam kan i stor utsträckning påverka uppfattningen om resultat, säkerhet och nytta med en kroppsbehandling. Utredningen har inte haft möjlighet att närmare studera omfattningen av marknadsföring av kroppsbehandlingar. När det gäller produkter som används så finns det möjlig- het för i princip vem som helst att beställa fillers eller tatuerings- färger- och utrustning på internet. Det innebär bl.a. att det inte är säkert att innehållet är kontrollerat. Utredningen har också erfarit att det förekommer friskrivningsklausuler i avtal där näringsidkaren friskriver sig allt ansvar och dessutom att konsumenten inte får anmäla om det skulle uppstå något fel i behandlingen.9 Sådana villkor kan strida mot lagen om avtalsvillkor i konsumentför- hållanden. Det förekommer även att behandlingar erbjuds via olika sociala media som exempelvis Facebook. Interneterbjudanden kan upplevas som lättillgängligt och är ibland tidsbegränsade vilket kan medföra att beslutet om och genomförandet av behandling sker förhållandevis snabbt och utrymmet för eftertänksamhet blir ganska begränsat. Det finns inte någon reglering av vad näringsidkaren förväntas informera konsumenten om eller specifika krav på avtal om kroppsbehandlingar. Det kan vara svårt att hävda sig mot en näringsidkare som konsumenten kan uppfatta vara den som har mest kunskap om tjänsten ifråga. Många av konsu- menterna av en kroppsbehandling befinner sig också troligtvis i det kallar debutantsituation vilket kan öka konsumentens sårbarhet i köpsituationen, se vidare avsnitt 11.3.4. 11.3.4Konsumentens livsfaser påverkar köpet utgår ifrån en segmenteringsmodell som de kallar livsfaser för att synliggöra de målgrupper som är mest sårbara och utsatta och som behöver myndighetens stöd. Denna segmente- ring använder myndigheten vid framtagning och analyser av olika 9 Detta har framkommit under möten med aktörer i branschen samt uppgifter från Konsumenter om inrapporterade klagomål. En informationstjänst om kroppsbehandlingar De fem livsfaserna som utgår ifrån är: –unga vuxna, –medelålders och mot pension och beskriver debutantsituationen som särskilt avgörande och att den infinner sig när man gör något för allra första gången. Då befinner sig de allra flesta konsumenter i en sårbar situation. Skillnaderna mellan målgrupperna är typen av köp som genomförs i de olika livsfaserna. Ungdomar är exempelvis debutanter när det gäller försäkringar medan medelålders kan vara debutanter av juridiska tjänster. En kroppsbehandling kan vara ett debutantköp som förekommer i flera livsfaser. Ungdomar är en utsatt målgrupp vid köp av en kroppsbehandling Konsumentens personliga egenskaper och förhållanden påverkar den enskildes beslut i köpprocessen. Kroppsbehandlingar har en stark koppling till upplevda skönhetsideal och är ett köp som kan innebära oväntade och ibland negativa konsekvenser för hälsan. Det kan vara svårt att överblicka eventuella ekonomiska och hälsomässiga konsekvenser av en kroppsbehandling i ett långsiktigt perspektiv, inte minst för en ung konsument. Det är därför viktigt att utforma informationskanaler och information som ungdomar hittar och använder sig av. Vi vill i sammanhanget om konsumtion av kroppsbehandlingar särskilt uppmärksamma målgruppen ungdomar. Ungdomar som konsumentgrupp skulle kunna relatera till en utsatt konsument- situation. De är troligtvis debutanter när de köper en kropps- behandling och enligt är det få tonåringar som söker oberoende information via myndighetssidor inför ett köp. En informationstjänst om kroppsbehandlingar Ungdomar skulle därför också kunna kvalificera sig som konsumenter som är svåra att nå med myndighetsinformation och riktade informationsinsatser bör därför övervägas. I utredningens undersökning bland allmänheten framkom att den grupp som i lägst grad hade utfört någon behandling var den yngsta gruppen 15–. Att denna grupp i lägst utsträckning hade gjort en kroppsbehandling skulle kunna ha ekonomiska orsaker. Den vanligaste behandlingen och tillika den behandling som personer i denna grupp hade gjort eller kunde tänka sig att göra var tatuering, se vidare kapitel 8. Ambitionen med informationstjänsen är som sagt att informationen ska nå mottagarna innan en behandling genomförs. En tatuering, som visade sig i undersök- ningen vara en populär kroppsbehandling överlag och så även i denna åldersgrupp, kan t.ex. medföra risk för hepatit C. Det är kanske en komplikation som ungdomar inte ens tänker på kan vara aktuell. Detta gäller givetvis andra målgrupper också men ung- domar bedömer vi redan nu vara en utsatt konsumentgrupp. En webbaserad informationstjänst är fördelaktig för målgruppen då unga har stor medievana. Enligt lägger 12–15 åringar ner i snitt på sociala nätverk och majoriteten () av de 15-åringar som läser nyheter gör det på sin mobil.10 Genom sociala medier kan ungdomar också informera varandra om sina erfarenheter. Den informationen kan bidra till att öka kunskapen till viss del, dock är det viktigt att ungdomar får oberoende information för att bli mer medvetna om vad ett köp av en kroppsbehandling innebär och om så behövs, även få informa- tionsstöd vid klagomål. För en ungdom kan det vara ytterligare en svårighet att ens tänka sig att det är möjligt att ifrågasätta eller klaga på tjänsten. 10 Fakta om målgruppen 0–. En informationstjänst om kroppsbehandlingar Utredningens förslag: En nationell informationstjänst ska skapas och utformas enligt följande ramar: –samarbete mellan myndigheter, –anpassad information till målgruppernas behov, –tillgänglig i meningen användarvänlig Utredningen anser att konsumenter behöver ha tillgång till oberoende information om kroppsbehandlingar vars syfte är att förändra utseendet och som kan innebära en betydande hälsorisk. Konsumenten behöver en tydlig informationskanal som denne kan känna sig trygg med att den befintliga informationen är pålitlig och relativt heltäckande. Informationstjänsten bör omfatta exempelvis gällande lagstiftning, myndigheter och deras respektive ansvars- områden, vart konsumenten kan vända sig vid klagomål, vad konsumenten bör tänka på inför ett köp av en kroppsbehandling, vilka skyldigheter utförare av kroppsbehandlingar har, vilka risker olika kroppsbehandlingar kan medföra, Relevanta funktioner kan vara självhjälpsverktyg och checklistor inför ett köp av en kroppsbehandling och vid en klagomålssituation. Det bör i arbetet finnas i åtanke om statistik skulle kunna inhämtas och analyseras i syfte att följa utvecklingen av konsumentens intresse och behov av information om denna typ av kroppsbehandlingar. En webbaserad informationstjänst kan på ett ändamålsenligt sätt möta behovet av oberoende, samlad information. Mot bakgrund av erfarenheter från såväl utredningens expertgrupp som andra aktörer som utredningen träffat samt egna sökningar på Internet, konstateras att det är svårt att hitta oberoende information om kroppsbehandlingar. En informationstjänst om kroppsbehandlingar Det har inom utredningens förutsättningar inte varit möjligt att analysera vilket informationsverktyg som skulle vara mest ända- målsenligt. Utvecklingen av lösningar för att förmedla information är en ständigt pågående process och det krävs en särskild kom- petens för att analysera vilket informationsverktyg som är mest lämpligt i sammanhanget. Utredningen har därför valt att inte före- slå en specifik form för informationstjänsten utan lämnar beslutet om hur informationen ska förmedlas till den myndighet som får uppdraget.