sou · H3B310 · 2015-02-26 00:00:00 — Inom den angränsande zonen får kuststaten utöva nödvändig kontroll dels av ingående fartyg i förebyggande syfte för att förhindra att överträdelser begås inom statens territorium, dels av utgående fartyg i beivrande syfte för att bestraffa överträdelser som har be- gåtts inom territoriet eller vid misstanke om sådana brott. Den utökade jurisdiktionen i zonen gäller alltså verkställighet. Den är vidare, som har redovisats i det föregående, begränsad till att avse överträdelser inom statens territorium av regelverk på specifikt angivna rättsområden. Fartyg som passerar genom den angränsande zonen utan att vara på väg in till eller ut från kuststatens territorialhav får inte kontrolleras på annat sätt än vad som annars gäller. Kuststatens utökade jurisdiktion i den angränsande zonen är emellertid både föreskrivande och verkställande när det gäller skydd av arkeologiska och historiska föremål på havsbottnen. Frågan om skydd av arkeologiska och historiska fynd under havs- ytan behandlas även i konvention om skydd för kultur- arv under vatten4 som antogs och trädde i kraft den 2 janu- ari 2009. har inte ratificerat denna konvention. I dess arti- kel 8 sägs följande om den angränsande zonen5: … , och i enlighet med artikel 303, paragraf 2, i havsrättskonvention, får de fördragsslutande staterna reglera och auktorisera6 aktiviteter som avser under vatten beläget kulturarv inom deras angränsande zon. Begreppet ”nödvändig kontroll” i UNCLOS artikel 33 kan således omfatta både övervakning i brottsbekämpande syfte och kontroll- eller tillsynsverksamhet. 4Protection of the Underwater Cultural Heritage. ”authorize”. Inrättande av en svensk angränsande zon Av det internationella förberedelsearbete som föregick konvention och UNCLOS framgår tydligt att staterna enades om formuleringen ”customs, fiscal, immigration or sanitary laws and regulations” i artikel 33 efter noggranna överväganden. Syftet var att genom varje begrepp för sig, eller flera av begreppen i olika kombinationer, täcka in alla rimliga intressen som en kuststat kunde anses ha legitim rätt att skydda genom att vidta kontrollåtgärder i sin angränsande zon. Referensen till ”customs” avser alla regler som är tillämpliga vid import eller export, inte enbart de tullar och andra avgifter som stater kan ta ut vid utförsel eller införsel av varor inom traditionell varuhandel. Enligt utredningens uppfattning omfattar begreppet varor i artikel 33 alla varor och tjänster som är föremål för laglig handel vid varje given tidpunkt, även handel med jordbruksvaror inklusive levande djur och växter. Hela det svenska regelverk som är tillämpligt vid införsel eller utförsel av jordbruksvaror omfattas således av artikel 33, även sanitära bestämmelser och växtskydds- bestämmelser (fytosanitära) liksom djurskyddsbestämmelser. Av förhandlingshistorien framgår också att det även förekom förslag om att inkludera en explicit referens till lagar och andra för- fattningar för skydd av kuststatens säkerhet i artikel 33, men att dessa förslag inte fick tillräckligt stöd eftersom begreppet ”security” ansågs vara för vagt och kunna öppna för missbruk. Möjligheten att säkerställa efterlevnad av en stats kombinerade regler för tullar och hälsoskydd förmodades vara tillfyllest i de flesta fall för att upp- rätthålla erforderligt skydd för kuststatens säkerhet. UNCLOS ålägger inte kuststaten att anmäla inrättandet av en angränsande zon till FN:s generalsekreterare, till skillnad från den plikt att deponera information som råder för staten avseende dess baslinjer samt dess avgränsningslinjer för territorialhav, exklusiv ekonomisk zon och kontinentalsockel. Många stater har ändå informerat FN:s generalsekreterare när de inrättat en angränsande zon. Inrättande av en svensk angränsande zon UNCLOS innehåller bestämmelser om rätt till så kallat förföljande (eng. ”hot pursuit”). Bestämmelserna innebär en utsträck- ning av kuststatens verkställande jurisdiktion till utländska fartyg som misstänks ha brutit mot kuststatens lagar och andra författ- ningar. En angränsande zon ger kuststaten en vidgad rätt att inleda sådant förföljande. Enligt UNCLOS kan kuststaten tillgripa förfölj- ande av ett utländskt fartyg då statens behöriga myndigheter har goda skäl att tro att fartyget har brutit mot kuststatens lagar och andra författningar. förföljande måste påbörjas när det utländska fartyget eller någon av dess båtar befinner sig i kust- statens inre vatten, arkipelagvatten, territorialhav eller angränsande zon och får endast fortsätta utanför territorialhavet eller den angräns- ande zonen om det inte har avbrutits (UNCLOS artikel 111.1). Om det utländska fartyget befinner sig i den angränsande zonen när försök till kontroll av fartyget inleds, får förföljande endast upptas om brott har ägt rum mot de lagar och andra författningar för vilkas skydd den angränsande zonen har inrättats. Rätten till förföljande gäller i tillämpliga delar även vid överträd- elser i den ekonomiska zonen eller på kontinentalsockeln av kust- statens lagar och andra författningar som i överensstämmelse med havsrättskonventionen är tillämpliga på den ekonomiska zonen eller kontinentalsockeln. Rätten till förföljande upphör när det förföljda fartyget kommer in på den egna statens eller annan stats territorialhav (UNCLOS artikel 111.3). Inrättande av en svensk angränsande zon 5.3Förutsättningar för inrättande av en svensk angränsande zon 5.3.1Gällande ordning för svensk sjöövervakning och gränskontroll till havs De avsnitt av territorialgräns i havet som bildar riksgräns mot eller , utgör del av EU:s inre gräns7. Övriga avsnitt av territorialgräns i havet utgör del av EU:s yttre gräns. Inom EU pågår ett kontinuerligt arbete med att utveckla medlemsstaternas samverkan om sjöövervakning och gränskon- troll. Detta arbete påverkas inte av att inrättar en angrän- sande zon, men det havsområde där svenska myndigheter kan utöva tillsyn och övervakning av vissa regler som är överenskomna på EU-nivå kommer att öka. och har huvudansvar för den svenska gränskontrollen till havs. har huvudansvar för kontroll av personer. har huvudansvar för kontroll av varor. Det är dock som i praktiken genomför dessa uppgifter eftersom respektive har mycket begränsad förmåga att själva genomföra ingripanden till havs. ansvarar för kontroll av sjötrafiken av- seende såväl varor som personer och har visst självständigt ansvar för utlänningskontroll och varukontroll. befogen- heter följer av bl.a. tullagen (2000:1281) och utlänningslagen (2005:716). har till uppgift att bedriva sjöövervakning och utföra räddningstjänst till sjöss enligt 1 § förordningen (2007:853) med instruktion för . I uppgiften att bedriva sjö- övervakning ingår att förebygga och ingripa mot störningar av ord- ningen i sjötrafiken samt att, i enlighet med särskilda föreskrifter, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet, ingripa vid misstanke om brott samt utreda och beivra brott eller bistå med utredningen av brott (3 §). Geografiskt omfattar ordinarie övervaknings- område Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon samt land- områden i anslutning till dessa vatten (1 §). 7 Även mot betraktas i många avseenden på samma sätt. Inrättande av en svensk angränsande zon Försvarsmakten övervakar det svenska sjöterritoriet med rörliga och fasta sensorer och ska enligt sin instruktion (2007:1266) med myndighetens befintliga förmåga och resurser kunna lämna stöd till civil verksamhet samt värna nationella intressen utanför det svenska territoriet. Det är således endast och under vissa omständigheter Försvarsmakten, och som har förutsättningar att självständigt med egna resurser eller i samverkan utföra den typ av verkställande kontrolluppgifter som kan komma i fråga i en svensk angränsande zon. 5.3.2Andra staters lagstiftning om angränsande zon , , , och har beslutat inrätta angränsande zoner av varierande bredd utanför sina territorialhav. Såvitt utredningen känner till har , , och inte inrättat någon angränsande zon. har infört en angränsande zon vars yttre avgränsning sträcker sig högst räknat från baslinjerna. Den danska lagen nr 589, Lov om tilstødende zone, beslutades och trädde i kraft . Zonen utgår från de gällande danska baslinjerna. Avgränsningen mot grannstater eller motstående stater vars kuster ligger mindre än från den danska kusten överensstämmer med avgränsningen av den danska exklusiva ekonomiska zonen och utgörs av den s.k. mitt- linjen om inget annat har fastställts i avtal. Inom den angränsande zonen får utöva nödvändig övervakning för att förhindra och bestraffa överträdelser av danska lagar och regler som rör tullar, skatter, inresa till eller hälsoskydd inom danskt territorium. Inrättandet av en angränsande zon påverkar inte den danska lag- stiftningen om övervakning av arkeologiska och historiska föremål. Den angränsande zonens yttre avgränsning anges på danska sjö- kort. Sjökorten ska enligt lagstiftningen lämnas in till FN:s general- sekreterare. har en så kallad “tullzon” vars yttre avgränsning sträcker sig högst räknat från baslinjerna och högst 2 nautiska mil utanför territorialhavet. Tullzonen definieras och de finländska myndigheternas befogenheter regleras i Tullag av den Inrättande av en svensk angränsande zon Zonen omnämns inte i Lagen om gränserna för territorialvatten (senast ändrad med Lag 981 ). har beslutat införa en angränsande zon vars yttre avgräns- ning sträcker sig högst räknat från baslinjerna (defi- nierad med koordinater och inritad på kartbild i material inlämnat till ). I “Resolution of the Government of the Re- public of No. 1597 on the Approval of the Limits of the Territorial Sea, Contiguous , Exclusive Economic and Shelf of the Republic of ”, av 2004 uppdrog regeringen åt berörda ministerier att utarbeta erforder- lig kompletterande lagstiftning. Såvitt utredningen känner till har något förslag till lagstiftning avseende den angränsande zonen eller de litauiska myndigheternas befogenheter i zonen inte ut- arbetats.8 har infört en angränsande zon vars yttre avgränsning sträcker sig högst räknat från baslinjerna. Zonens omfattning och syfte regleras i lag, Lov om territorialfarvann og tilstøtende sone (territorialfarvannsloven)9. Zonens yttre avgräns- ning utgörs av en linje där varje punkt ligger från närmaste punkt på baslinjerna. Avgränsningen mot en annan stats områden regleras genom avtal med den staten och, i avsaknad av avtal, av mittlinjen gentemot denna stat. Inom den angränsande zonen kan kontroll utövas på samtliga de områden som innefattas i UNCLOS rättighetskatalog. Lagstiftning om bortförande av arkeo- logiska eller historiska föremål som gäller för det norska territorial- havet är också tillämplig på den norska angränsande zonen. har infört en angränsande zon vars yttre avgränsning sträcker sig högst räknat från baslinjerna genom lagen “Federal Act on the internal waters, territorial sea and contiguous zone of ” av . Avgränsningen mot intilliggande eller motstående staters kuster ska fastställas i enlighet med allmänt erkända principer och regler i internationell rätt och internationella fördrag som anslutit sig till. Inom zonen ska utöva nödvändig kontroll för att förhindra och bestraffa överträdelser av ryska lagar och regler som 8http:///Depts/los/LEGISLATIONANDTREATIES/STATEFILES/LTU.htm Inrättande av en svensk angränsande zon rör tullar, skatter, inresa till eller hälsoskydd inom ryskt territorium. I zonen ska vidta nödvändiga åtgärder, inklusive förföljande, stopp (”halting”), inspektion och kvarstad (”arrest”), mot alla överträdande utländska fartyg, utom krigsfartyg och andra icke- kommersiella statsfartyg, för att förhindra överträdelser och gripa överträdare. 5.4Omfattningen av en Svensk angränsande zon Utredningens förslag: En angränsande zon inrättas längs den svenska kusten utanför territorialhavet genom en ny lag om angränsande zon. Zonen sträcker sig högst räknat från de gällande svenska baslinjerna men inte utöver de avgränsningslinjer för den svenska kon- tinentalsockeln som överenskommits med andra stater. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ges befogenhet att fullt ut utnyttja de rättigheter till nödvändig kontroll inom den angränsande zonen som följer av UNCLOS. Utredningen har inte funnit någon anledning att inskränka angränsande zon i förhållande till vad som medges i UNCLOS artikel 33, vare sig geografiskt eller avseende befogenheter för svenska myndigheter att utöva nödvändig kontroll. En angränsande zon bör inrättas längs hela den svenska kusten där det finns tillräckligt omfattande havsområden utanför territorial- havet. bör utnyttja möjligheten att utsträcka zonen maximalt så att dess yttre avgränsningslinje ligger högst räknat från de gällande baslinjerna. Det är nödvändigt att zonen inrättas genom lag eftersom syftet är att utöka svensk jurisdiktion i vissa specifika avseenden. En ny lag om angränsande zon föreslås. I lagen anges att nöd- vändig kontroll får utövas inom zonen för att förhindra eller bestraffa överträdelser inom svenskt territorium av lagar och andra författningar på vissa angivna rättsområden. Vidare anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om åtgärder för att utöva sådan nödvändig kontroll. Zonens geografiska omfattning är direkt avhängig av de svenska baslinjerna och av avgränsningslinjerna för territorialhavet. Inrättande av en svensk angränsande zon därför att bestämmelser om den angränsande zonens exakta bredd bör införas i den nya lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Utredningen anser att berörda svenska myndigheter bör i för- fattningstext ges befogenhet att utöva nödvändig kontroll för att förhindra och bestraffa överträdelser inom svenskt territorium av svenska lagar och andra författningar som rör alla de rättsområden som UNCLOS medger. Den nödvändiga kontroll som kuststaten, enligt UNCLOS artikel 33, har rätt att utöva i sin angränsande zon kan ta sig olika uttryck . Beroende på omständigheterna kan svenska myn- digheter behöva ges både befogenheter att genomföra övervakande uppgifter för att ingripa mot eller förhindra brott och befogenheter att genomföra kontroll- eller tillsynsverksamhet. Inrättandet av en angränsande zon påverkar inte de miljömässiga aspekter som bevakar i den ekonomiska zonen med stöd av lagen (1992:1140) om ekonomiska zon eller tillämpningen i övrigt av denna lag eller lagen (1966:314) om kontinentalsockeln. Andra gällande regelverk för fiske, sjöfart m.m. i det aktuella havs- området påverkas inte heller av att en angränsande zon inrättas. 5.4.1Avgränsning av angränsande zon Utredningens förslag och bedömning: Geografiska koordinater för de punkter som markerar avgränsningslinjerna för angränsande zon fastställs i den nya lagen om Sveriges sjö- territorium och maritima zoner och ska finnas allmänt tillgäng- liga i elektronisk form utan kostnad. Linjerna ska även redovisas i sjökort. bör informera FN:s generalsekreterare när den angräns- ande zonen har inrättats. De havsområden där svenska myndigheter genom den av utred- ningen föreslagna nya lagstiftningen ges befogenhet att utöva nöd- vändig kontroll för att tillvarata rättigheter enligt artikel 33 i UNCLOS måste kunna definieras entydigt och anges med geo- grafiska koordinater. Inrättande av en svensk angränsande zon Utredningen har utarbetat en lista över koordinater för de punkter som behövs för att avgränsa den föreslagna svenska angränsande zonen. Koordinaterna avgränsar fyra havsområden utanför territorialhavet som sträcker sig högst räknat från baslinjerna. Gentemot intilliggande och motstående grannstater följer avgränsningslinjerna de gällande avgräns- ningslinjerna för den svenska kontinentalsockeln. I övriga havs- områden anger koordinaterna de punkter som markerar zonens avgränsningslinjer utanför baslinjerna, se karta figur 5.1. Koordinatlistan bör tas in som bilaga 3 till den nya lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner för att ge rättssäkerhet och transparens. De yttre avgränsningslinjerna för an- gränsande zon bör även markeras i svenska sjökort. Koordinaterna bör redovisas på samma sätt som koordinaterna för övriga svenska avgränsningslinjer i latitud och longitud i SWEREF 99 och vara lätt tillgängliga för alla i elektronisk form utan kostnad. bör informera FN:s generalsekreterare när den angrän- sande zonen har inrättats samt deponera koordinatlista och rele- vant lagstiftning. Koordinatlistan med samtliga brytpunkter på den angränsande zonens yttre avgränsningslinje samt de mellanliggande punkter som är ett resultat av segmenteringen av långa linjer och cirkelbågar redovisas i bilaga 6 till detta betänkande. Inrättande av en svensk angränsande zon Figur 5.1 Kartskiss över angränsande zon Inrättande av en svensk angränsande zon 5.5Förslag till avgränsningslinjer för angränsande zon Utredningens förslag till geografiska koordinater för de yttre avgräns- ningslinjerna för angränsande zon listas nedan. De havs- områden där enligt utredningens förslag kan inrätta en an- gränsande zon är begränsade, dvs. zonen kan endast inrättas där det finns utrymme mellan territorialhavets gräns och en motstående eller intilliggande stats sjöterritoritorium eller maritima zoner. angränsande zon består av fyra från varandra åtskilda havsområden. I , mellan fastlandet och nordvästra land, finns ett havsområde som ligger mer än från baslinjerna och som således inte kan ingå i zonen. Även detta om- råde måste avgränsanas. Avgränsningslinjerna för angräns- ande zon består därför av fem avsnitt (se figur 5.1): kring det havsområde mellan fastlandet och nordvästra som ligger utanför angränsande zon, Det första avsnittet av de yttre avgränsningslinjerna för angränsande zon, längs Den yttre avgränsningslinjen för angränsande zon börjar i den skärningspunkt där territorialgränsen avviker söderut från den avgränsningslinje för kontinentalsockeln som fastställts i den överens- kommelse med om avgränsning av kontinentalsockeln som ingicks (SÖ 1969:3), territorialpunkt 4. Punkten har de beräknade koordinaterna 58-45,730378N och 10-35,610148E. Inrättande av en svensk angränsande zon Linjen fortsätter i form av en rät geodetisk linje (kompasslinje) till brytpunkten 3 överenskommelse med . Punkten har de transformerade koordinaterna 58-45,657642N och 10-35,584811E. Linjen fortsätter i form av en rät linje (storcirkelbåge) längs kon- tinentalsockelns avgränsningslinje fram till en punkt utanför de svenska baslinjerna. Punkten har de beräknade ko- ordinaterna 58-34,063213N och 10-14,758771E. Därefter fortsätter avgränsningslinjen utanför bas- linjerna, som cirkelbåge (räknad från baslinjepunkt 5, Trolleskären, V-punkten) och som räta geodetiska linjer mellan tre brytpunkter som har de beräknade koordinaterna 4.58-29,906862N och 10-15,575624E, 5.58-21,971862N och 10-19,841425E, och 6.58-11,258860N och 10-29,567341E. Linjen fortsätter i form av en rät geodetisk linje utanför baslinjerna tills den skär den avgränsningslinje för konti- nentalsockeln som framgår av den överenskommelse med som ingicks (SÖ 1985:54). Skärningspunkten har de beräknade koordinaterna 58-08,297040N och 10-31,170740E. Linjen följer sedan avgränsningslinjerna för kontinentalsockeln och ekonomiska zon i form av räta geodetiska linjer i enlighet med överenskommelse med mellan följande punkter, vilka har de transformerade koordinaterna 8.58-07,969569N och 10-32,466375E (punkt B), 9.57-48,977584N och 11-02,848060E (punkt C), 10.57-26,967047N och 11-23,879572E (punkt D), 11.56-30,504369N och 12-08,795802E (punkt E), Inrättande av en svensk angränsande zon 12.56-18,200226N och 12-05,192452E (punkt F), och 13.56-12,946810N och 12-21,727850E (punkt G). Linjen fortsätter i form av en rät geodetisk linje till den nya så kallade ”hjälppunkt” som konstruerats av (se kapitel 4). Hjälppunkten sammanfaller med territorialpunkt 30 och har de beräknade koordinaterna 56-12,888047N och 12-21,911683E. I denna punkt avslutas det första avsnittet av avgränsningslinjerna för angränsande zon. Det andra avsnittet av de yttre avgränsningslinjerna för angränsande zon, i Avgränsningslinjen för det andra avsnittet av angränsande zon börjar i brytpunkt 6 överenskommelse med (SÖ 1995:54), som ska vara samma punkt som punkten H överenskommelse med (SÖ 1985:54). Punkten 6 sammanfaller även med territorialpunkt 39 och har de avtalade ko- ordinaterna 55-20,200000N och 12-38,448000E. Avgränsningslinjen för den angränsande zonen följer sedan avgräns- ningslinjerna för kontinentalsockeln och ekonomiska zon, i form av räta geodetiska linjer, genom de brytpunkter som avtalats överenskommelse med . Punkterna har de trans- formerade koordinaterna 16.55-18,463327N och 12-38,263495E (punkt I), 17.55-14,963194N och 12-40,563694E (punkt J), 18.55-09,963037N och 12-47,624076E (punkt K), 19.55-03,861339N och 13-03,264857E (punkt L), och 20.55-00,549847N och 13-08,681274E (punkt M). Enligt 2 § 1 a i förordningen (1992:1226) om ekonomiska zon går avgränsningslinjen från punkten M överens- Inrättande av en svensk angränsande zon kommelse med direkt till punkten 1 i den överenskom- melse med om avgränsning av kontinentalsockeln jämte protokoll som ingicks (SÖ 1978:42). Enligt motsvarande danska lagstiftning10 ska avgräns- ningslinjen däremot fortsätta till en gemensam trestatspunkt som ska överenskommas mellan , och . överenskommelse anges också att väster om punkten 1 ska linjen sträcka sig till en punkt som ska överenskommas med ifråga- varande tredje stat. Någon sådan överenskommelse har inte ingåtts. Här finns således en oklarhet i avtalsläget. Utredningen anser att den existerande sträckningen bör behållas i svensk lag- stiftning tills dess att en överenskommelse om trestatspunkten har träffats. Avgränsningslinjen för angränsande zon fortsätter således i form av en rät geodetisk linje, enligt Sjöfartsverkes be- dömning, från punkten M överenskommelse med direkt till punkten 1 överenskommelse med Tyska Demo- kratiska Republiken. Denna punkt har de transformerade koordina- terna 55-00,599978N och 13-09,273862E. Linjen fortsätter i form av en rät geodetisk linje fram till punkten 2 överenskommelse med . Koordinaterna för punkterna 1 och 2 har transformerats från det svenska sjökort 83 som anges i överenskommelsen via RT 90 till SWEREF 99. Punkten har de transformerade koordinaterna 55-01,250118N och 13-46,969006E. Linjen lämnar den överenskommelse avtalade avgräns- ningslinjen i en punkt utanför baslinjerna. Punkten har de beräknade koordinaterna 54-59,686354N och 13-52,582565E. 10 Bekendtgørelse om eksklusive økonomiske zone (nr 584 af 24/06/1996). Inrättande av en svensk angränsande zon Avgränsningslinjen fortsätter sedan i form av en cirkelbåge 24 nau- tiska mil utanför baslinjen (räknad från lågvattenpunkten 25:17, Kåsehuvud S), till skärningspunkten med den avgränsningslinje för kontinentalsockeln som framgår av överenskommelse med . Skärningspunkten har de beräknade koordinaterna 54-58,912755N och 14-01,093632E. Linjen följer därefter den överenskommelse avtalade av- gränsningslinjen. Punkterna har de transformerade koordinaterna 25.55-18,697994N och 14-27,532876E (punkt Q), och 26.55-41,455817N och 15-02,506448E (punkt R). Linjen lämnar den överenskommelse avtalade avgräns- ningslinjen i en punkt utanför baslinjerna. Punkten har de beräknade koordinaterna 55-39,302837N och 15-12,183979E. Linjen fortsätter som en cirkelbåge (räknad från lågvattenskär på Hanö, punkt 28:1) utanför baslinjen till en punkt som har de beräknade koordinaterna 55-39,445267N och 15-12,616642E. Linjen fortsätter som en cirkelbåge (räknad från baslinje- punkten 32, Utklippan sydväst, SV-punkten på det sydvästligaste skäret i ögruppen) tills den skär den avgränsningslinje som framgår av överenskommelse med . Linjen följer sedan denna avgränsningslinje till en punkt utanför baslinjerna. De två skärningspunkterna har koordinaterna 29.55-39,026794N och 15-13,419404E, och 30.55-32,834459N och 15-40,818165E.