sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — Hemkommunen ska anordna skolskjuts för elever som går i en fristående förskoleklass inom kommunen i de fall då det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter. Detta gäller också elever som väljer att gå i en annan skolenhet än den kommunen skulle ha placerat dem i. Kostnadskonsekvenserna för den utökade skyldigheten att erbjuda skolskjuts finns beskrivna i avsnitt 6.1.2. 3.6.4Övrig reglering i skolförfattningarna Grundlärare med inriktning mot förskoleklassen och årskurs 1–3 samt förskollärare är behöriga att undervisa i förskoleklassen enligt 2 kap. 2 § i förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (2011:326, behörighetsförordningen). finns i högskoleförordningen, bilaga 2 examensordningen, en inriktning mot förskoleklassen och årskurs 1–3 inom grundlärarutbildningen. Att förskoleklassen blir obligatorisk ska enligt utredningens direktiv inte medföra någon förändring i behörighetsreglerna för förskollärare och lärare i förskoleklassen. finns inga regler om närvaro eller ledighet i förskoleklassen. Att förskoleklassen blir obligatorisk innebär att eleverna blir skyldiga att delta i den verksamhet som anordnas. Vi föreslår därför att förskoleklassen ska omfattas av bestämmelsen i 7 kap. 17 § skollagen. En elev har inte rätt att godtyckligt välja bort Två alternativ till utbildning för sexåringar vissa delar av undervisningen, i likhet med vad som gäller i . Här aktualiseras också frågan om vad som är obligatorisk verksamhet i förskoleklassen. I 3 kap. 2 § skolförordningen (2011:185) anges att läsåret ska ha minst . I 10 kap. 5 § skollagen finns den totala undervisningstiden för för varje elev reglerad (motsvarande finns också för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan i förordning) samt uppdelat per ämne i timplanen (för bilaga 1 till skollagen). För regleras också i 7 kap. 17 § det högsta antalet dagar per läsår, , och det högsta antalet timmar per dag för eleverna, och i de två lägsta årskurserna . Denna reglering av obligatorisk verksamhet passar inte för förskoleklassen, eftersom de inte motsvarar och bara räcker till under förutsättning att man har verksamhet . Det ingår inte i utredningens uppdrag att föreslå en utökning av antalet timmar för verksamheten i förskoleklassen. Vi föreslår heller inte någon skyddsparagraf om högsta antalet timmar för eleverna i förskoleklassen, eftersom utredningen bedömer det som osannolikt att huvudmännen skulle organisera sin verksamhet så att det blir för långa dagar i förskoleklassen för en sexåring. Bestämmelserna om ledighet och befrielse från obligatoriska inslag i undervisningen kommer också att gälla för sexåringarna i förskoleklassen (7 kap. 18 §). Detta är en markering av att det är positivt för eleven att delta i förskoleklassens verksamhet, även om det självklart också finns ett utrymme att bedöma hur angelägen ledigheten är för eleven. Rektorn ska göra en samlad bedömning av elevens situation (prop. 2009/10:165, s. 707). Flera av bestämmelserna i 5 kap. skollagen om trygghet och studiero gäller inte förskoleklassen, då regeringen bedömde att reglerna inte kan användas för så unga elever (prop. 2009/10:165, s. 321). I propositionen uttalades också att rektorer och lärare måste vara särskilt återhållsamma med att besluta om disciplinära åtgärder, när det gäller elever i förskoleklassen eller i lägre åldrar. Det finns ett krav på proportionalitet vid tillämpningen av bestämmelserna om disciplinära åtgärder (5 kap. Två alternativ till utbildning för sexåringar 6 § tredje stycket). Utgångspunkten måste också vara att åtgärden vidtas med hänsyn till barnets bästa i enlighet med 1 kap. 10 § skollagen (). Genom motiven till nya skollagen har lagstiftaren redan markerat att hänsyn ska tas till de yngre barnen vid tillämpningen och att skolan ska vara återhållsam med åtgärder när det gäller yngre elever. Exempelvis gäller bestämmelser om ordningsregler och allmänna befogenheter för rektor och lärare även för förskoleklassen. Däremot är förskoleklassen undantagen när det gäller till exempel utvisning ur undervisningslokalen, kvarsittning och avstängning. Utredningen anser att motivuttalandena får anses vara tillräckliga för att man ska behålla de undantag som finns och det ska inte behöva göras några ytterligare undantag för förskoleklassen. Det behövs därför inte några förändringar i 5 kap. Trygghet och studiero med anledning av att förskoleklassen blir obligatorisk. Elevhälsan omfattar förskoleklassen (2 kap. 25 §). När det gäller hälsobesöken får det första hälsobesöket göras i förskoleklassen (2 kap. 27 §). Vi föreslår ingen ändring av detta med anledning av att förskoleklassen blir obligatorisk. Skollagens regler om placering vid en skolenhet med offentlig huvudman innebär att elever som gått i förskoleklassen och som vill fortsätta sin utbildning i vid samma skolenhet får företräde framför andra elever (10 kap. 31 §). Att förskoleklassen blir obligatorisk innebär enligt vår bedömning inte några förändringar i detta avseende. Däremot föreslår vi en ny bestämmelse som innebär att den elev som blivit placerad vid en viss skolenhet som huvudregel får gå kvar där under hela läsåret i förskoleklassen. Bestämmelserna om särskilt stöd i 3 kap. skollagen gäller även för- skoleklassen. I skollagspropositionen skriver regeringen att förskoleklassen och fritidshemmet visserligen inte har egna mål men följer läroplanen för de obligatoriska skolformerna och därmed arbetar mot samma mål. En elev kan behöva stöd i förskoleklassen eller fritidshemmet för att förebygga svårigheter att Två alternativ till utbildning för sexåringar uppnå skolans mål. Därför föreslås i propositionen att bestämmelserna i 3 kap. även ska gälla elever i förskoleklassen och fritidshemmet (prop. 2009/10:165, s. 287). I är reglerna om särskilt stöd knutna till den enskilda elevens möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås och de är därför i sin nuvarande utformning inte anpassade för förskoleklassen. I 3 kap. skollagen har införts nya regler om stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd. Skillnaden mellan extra anpassningar och särskilt stöd förtydligas i regleringen. I sitt stödmaterial om förskoleklassen (Förskoleklassen – uppdrag, innehåll, kvalitet, 2014) skriver Det är viktigt att tidigt uppmärksamma tecken på om en elev kan vara i behov av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller särskilt stöd. Så är fallet när en elev riskerar att inte utvecklas i riktning mot de kunskapskrav som senare kommer att ställas i den aktuella obligatoriska skolformen. Mer om detta finns att läsa i Allmänna råd om arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram (2014). skrivning om särskilt stöd skulle kunna tolkas som att grunderna för hur man bedömer behovet av stöd inte skiljer sig särskilt mycket åt mellan förskoleklassen och . Utred- ningen anser dock att så länge styrdokumenten inte innehåller tydliga mål och kunskapskrav för den enskilda eleven i förskoleklassen är elevernas rätt till särskilt stöd svagare än i . Som tidigare nämnts har regeringen tillsatt en utredning om en läsa-skriva-räkna-garanti (dir. 2015:65) som ska kunna inträda redan i förskoleklassen. I direktiven framhåller regeringen att förskoleklassen följer läroplanen för de obligatoriska skolformerna och därmed arbetar mot samma mål. Eleverna kan således redan i förskoleklassen behöva stöd för att senare kunna uppnå de kunskapskrav som minst ska uppnås i skolan. Bedömningen av stödbehovet bör därför enligt direktiven utöver läroplanens avsnitt om värdegrundsarbetet och övergripande mål och riktlinjer även utgå från hur eleven kommer att utvecklas i riktning mot de kunskapskrav som senare kommer att ställas i , sameskolan och specialskolan. Vi vet inte vilka förslag Två alternativ till utbildning för sexåringar denna utredning kommer att lägga och hur dessa kommer att förändra rättigheten till särskilt stöd för elever i förskoleklassen. I 5 kap. 4 § skolförordningen under rubriken stöd finns en bestämmelse om studiehandledning på modersmålet, som säger att en elev ska få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven behöver det. Denna bestämmelse gäller inte elever i förskoleklassen. Vi anser emellertid att en elev i förskoleklassen med annat modersmål än svenska också kan ha behov av handledning på sitt modersmål, även om de pedagogiska förutsättningarna är annorlunda i förskoleklassen. Många aktiviteteter i förskoleklassen handlar om läs-, skriv- och språkutveckling och då kan en elev, som kommit till , utvecklas snabbare med hjälp av sitt modersmål. Utredningen anser därför att man bör överväga att införa bestämmelsen även för förskoleklassen, men vi har svårt att överblicka konsekvenserna av ett sådant förslag. Vi föreslår därför att man hanterar detta vidare i samband med frågan om modersmålsundervisning i förskoleklassen (se nedan). Förskoleklassen ska medverka till att elever med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål (9 kap. 10 § skollagen). Bestämmelsen infördes i samband med den nya skollagen (2010:800) och motsvarar det som gäller i förskolan. Enligt statistik finns det 26 000 elever i förskoleklassen, som har ett annat modersmål än svenska /15. Detta motsvarar av alla elever i förskoleklassen. Av de elever som har ett annat modersmål än svenska får stöd i sitt modersmål. I är ambitionen med modersmålet betydligt högre. En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Elev som tillhör någon av de Två alternativ till utbildning för sexåringar nationella minoriteterna ska erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella minoritetsspråk (10 kap. 7 §). Bestämmelsen för förskoleklassen i skollagen är allmänt hållen och garanterar inte att elever får möjligheter att utveckla sitt modersmål. Enligt Skolinspektionens granskning fungerar modersmålsstödet mindre bra eller inte alls i många av de granskade klasserna. Skolinspektionen påpekar att det är en tillgång att eleven kan flera språk och att stödja och uppmuntra eleven att använda sina språk kan bidra till att eleven utvecklar alla sina språk (Undervisning i förskoleklass, rapport 2015:03, Skolinspektionen 2015). Det kan nämnas att det finns en särskild bestämmelse i skol- förordningen om ersättning för modersmålsundervisning i fristående förskoleklass. Där sägs att om en kommun erbjuder modersmålsundervisning i egen förskoleklass, ska kommunen lämna motsvarande bidrag till sådan verksamhet i fristående förskoleklass (14 kap. 9 § skolförordningen, prop. 2008/09:171, s. 44), se vidare avsnitt 3.11.2. En förändring av regelverket i riktning mot ämnesundervisning skulle förstärka sexåringarnas möjlighet att få undervisning i sitt modersmål. Utredningen anser att man bör överväga att närma sig reglering även för förskole- klassen. Olika former av samarbete mellan förskoleklassen och organisation för modersmålsundervisning borde kunna utnyttjas. En sådan regeländring skulle dock med all sannolikhet medföra organisatoriska och ekonomiska konsekvenser för huvudmännen. Frågan ligger utanför direktiven för denna utredning. 3.6.5Förskoleklassen i läroplanen och skolförordningen Av 1 kap. 11 § skollagen framgår att det ska finnas en läroplan för varje skolform och för fritidshemmet, alltså även för förskoleklassen. I 1 § förordningen om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, SKOLFS 2010:37) anges: Den läroplan som framgår av bilagan till denna förordning ska gälla för . Den ska i tillämpliga delar gälla för förskoleklassen och fritidshemmet. Två alternativ till utbildning för sexåringar tidigare nämnts, i uppdrag att se över läroplanerna i dessa delar, (U 2015/191/S). Skolförordningen innehåller en enda bestämmelse om förskole- klassen, 8 kap. 1 § om läroplan. För förskoleklassen gäller en läroplan enligt 1 kap. 11 § första stycket skollagen (2010:800). Läroplanen finns i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. För förskoleklass som anordnas vid en skolenhet med specialskola eller sameskola finns dock läroplanen i förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall respektive förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Utredningen anser inte att våra förslag om obligatorisk förskoleklass medför några behov av förändringar i denna bestämmelse i skolförordningen. 3.7Sexåringar som börjar i årskurs 1 i Förslag: En sexåring ska på föräldrarnas önskemål kunna få börja i årskurs 1, men eleven ska till skillnad mot ha skolplikt. Rektorn ska göra en bedömning av elevens förutsättningar och fatta beslut om skolstart. Utredningen ser inget skäl att avskaffa möjligheten för sexåringar att kunna börja i årskurs 1 i , om föräldrarna så önskar. är dessa sexåringar jämställda med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja i skolan (7 kap. 11 § skollagen). Detta innebär dock inte att de har skolplikt. Vi föreslår däremot att en sexåring, som börjar årskurs 1 i , i fortsättningen ska ha skolplikt. Visserligen ska man ha respekt för vad det innebär att lägga på en plikt och det är ett frivilligt val av vårdnadshavarna att begära att eleven ska få börja i . Det är dock ologiskt att en sexåring ska ha skolplikt i förskoleklassen men inte om han eller hon börjar i årskurs 1, där sjuåringarna i samma klass har skolplikt. Vi anser därför att skolplikten ska inträda för alla sexåringar, oavsett om de går i förskoleklassen eller börjar i årskurs 1 i . Två alternativ till utbildning för sexåringar Den sexåring som går direkt in i årskurs 1 kommer att hoppa över den obligatoriska förskoleklassen, där skolplikt vanligtvis inträder . Vi föreslår en bestämmelse i 7 kap. skollagen, som säger att skolplikt ska fullgöras i förskoleklassen och därefter i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Det behövs därför en reglering som gör det möjligt för en sexåring att gå direkt in i årskurs 1 i utan att först ha gått i förskoleklassen. I skolförordningen finns regler om uppflyttning (4 kap. 4–7 §§). Vi föreslår att man inför en bestämmelse som motsvarar 7 §. Dagens bestämmelse innebär att rektorn får besluta att en elev ska flyttas till en högre årskurs än den som eleven redan tillhör eller normalt ska tillhöra, om eleven har goda förutsättningar att delta i denna utbildning och elevens vårdnadshavare medger det. Vårt förslag innebär alltså att en sexåring efter rektors bedömning ska kunna hoppa över året i förskoleklassen och börja direkt i årskurs 1 i . Konsekvensen av att använda en bestämmelse som motsvarar 7 § är att elevens vårdnadshavare inte som oinskränkt får bestämma om eleven ska få börja i årskurs 1 som sexåring. har inte rektorn eller någon annan något inflytande över vårdnadshavarnas beslut. Sexåringen har inte heller skolplikt, utan hon eller han kan avbryta skolgången i årskurs 1 och gå till förskoleklassen, pedagogisk omsorg eller stanna hemma. Eftersom skolplikten nu inträder för sexåringar och den sexåring som börjar i årskurs 1 i gör detta under skolplikt motiverar det att en bedömning av elevens förutsättningar ska komplettera vårdnadshavarnas önskemål. Detta innebär dock inte att man behöver införa obligatoriska tester eller Bedömningen av elevens förutsättningar ska alltså göras på liknande sätt, som när rektor ska bedöma och besluta om en elev får hoppa över en av årskurserna 1–9 i . I båda fallen kan elevens skolplikt komma att förkortas med . Vikten av detta bör markeras genom att den som kommer att vara pedagogiskt ansvarig för eleven får fatta beslutet. Rektorn bedömer bland annat om skolans sätt att arbeta passar även för en sexåring och ska självklart utgå från det som bedöms vara barnets bästa. Två alternativ till utbildning för sexåringar 3.8Sjuåringar, åttaåringar och femåringar Förslag: Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skolplikt först . Ett barn som får uppskjuten skolplikt kan få gå kvar i förskolan. En sjuåring kan på vårdnadshavarens önskemål få gå i förskoleklassen ytterligare ett läsår, om det finns särskilda skäl, och börja i årskurs 1 först . Femåringar ska inte få börja i förskoleklassen. Utredningen är angelägen om att den flexibilitet som finns i reglerna om skolplikt inte ska bli mindre med de nya förutsättningar som kommer att gälla, när skolplikten också ska gälla sexåringar. Enligt utredningens förslag ska skolplikten som huvudregel inträda det kalenderår barnet fyller . Vi föreslår dock att ett barn ska kunna få skjuta upp påbörjandet av skolplikten till om det finns särskilda skäl för detta. Det naturliga är att barn som har fått uppskjuten skolplikt till börjar fullgöra skolplikten i förskoleklassen. Det betyder att eleven är när han eller hon börjar i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Hemkommunen ska fatta beslut om uppskjuten skolplikt och beslutet bör också som kunna överklagas. är det möjligt för en vårdnadshavare att välja förskola för en sexåring. Av 8 kap. 3 § skollagen framgår att barn som inte har börjat i förskoleklassen eller i någon utbildning för fullgörande av skolplikt ska erbjudas förskola. Vi anser att denna möjlighet ska finnas kvar om det finns särskilda skäl för att skjuta upp skolplikten. Exempelvis kan det handla om barn med en utvecklingsstörning, en funktionsnedsättning eller en sjukdom. Vårdnadshavarna kan då välja om de vill låta barnet vara i förskolan. Utredningen utgår dock ifrån att det kommer att bli ovanligare med uppskjuten skolplikt, eftersom den gäller att skjuta upp starten i förskoleklassen, inte som skolstarten i årskurs 1. När en sjuåring ska gå från förskoleklassen till årskurs 1 kan det hända att vårdnadshavaren önskar att eleven ska få vänta och börja i eller i någon av de andra skolformerna först . Eleven ska då kunna gå i förskoleklassen ytterligare ett läsår, om det finns särskilda skäl. Rektorn bör pröva frågan på begäran av elevens vårdnadshavare. Två alternativ till utbildning för sexåringar Även detta kan jämföras med den bedömning som rektor ska göra vid uppflyttning till en högre årskurs i och som regleras i skolförordningen (4 kap. 4–6 §§). Sådana beslut går inte att överklaga och vi ser heller inga skäl att införa en sådan möjlighet. finns ett litet antal femåringar i förskoleklassen, cirka 900 elever eller av eleverna. Skolplikt i förskoleklassen innebär att det blir större skillnad mellan förskolan och förskoleklassen än . Förskoleklassen blir en obligatorisk skolform till skillnad från förskolan och av de tio skolpliktiga åren. När alla sexåringar kommer att finnas i förskoleklassen med skolplikt blir uppdraget att förbereda dem för årskurs 1 tydligare. I alternativet med sexårsklass blir detta förberedande år till och med en del av (se avsnitt 3.10). har förskolan fått en reviderad läroplan med större fokus på språkutveckling, matematik, teknik och naturvetenskap som gör det möjligt att planera aktiviteter som kan stimulera även tidigt utvecklade femåringar. Det naturliga är att femåringarna finns i förskolan, som är en frivillig skolform avpassad för barn som ännu inte har börjat fullgöra sin skolplikt. Vårt förslag är därför att femåringar inte längre ska få börja i förskoleklassen. 3.9Obligatorisk förskoleklass vid andra skolformer än Sexåringar med utvecklingsstörning finns tillsammans med andra barn i förskoleklassen, i vissa fall i förskolan eller i pedagogisk omsorg. Att förskoleklassen blir obligatorisk innebär i detta avseende ingen förändring. I de allmänna råden om mottagande i grundsärskolan och gymnasiesärskolan skriver om övergången mellan förskola och förskoleklass (2013). Förskolechefen behöver, efter samråd med barnets vårdnadshavare, säkerställa att hemkommunen är informerad om att det finns ett barn i förskolan som efter utredning eventuellt kan komma att tillhöra grundsärskolans målgrupp vid skolstarten. Två alternativ till utbildning för sexåringar skriver vidare att det också är viktigt att denna information delges personalen i den förskoleklass där barnet eventuellt ska gå. En utredning om målgruppstillhörighet kan däremot bli aktuellt i förskoleklassen. Att förskoleklassen blir obligatorisk och eleverna i förskoleklassen får skolplikt förändrar inte situationen för barn som eventuellt ska tas emot i grundsärskolan, när de ska börja i årskurs 1. Förslag: En sexåring ska kunna fullgöra av skol- plikten i förskoleklassen vid en skolenhet med specialskola. Staten är genom Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) huvudman för specialskolan samt för förskoleklass och fritidshem vid skolenheter med specialskola (2 kap. 4 § skollagen). Specialskolan omfattar i dag årskurserna 1–10. För att ett barn ska tas emot i förskoleklassen vid en specialskola ska barnet enligt myndighetens interna regler ha en sådan funktionsnedsättning som motiverar att barnet också kan komma att tas emot i den specialskola, där barnet går i förskoleklassen. Förskoleklassen vid specialskolan infördes i samband med den nya skollagen och är därför enligt SPSM fortfarande i ett upp- byggnadsskede. fanns 31 barn i förskoleklass vid special- skolan. SPSM gör bedömningen att de flesta barn som inte har gått i förskoleklassen i myndighetens regi har gått i förskoleklassen, alternativt i pedagogisk omsorg hos hemkommunen. I flera fall har de gått i språkförskola eller liknande verksamhet. Myndigheten har enligt uppgift till utredningen gjort antagandet att elevantalet i specialskolans förskoleklass kommer att fortsätta öka under , oavsett om förskoleklassen görs obligatorisk eller inte. mottas dessa barn, som redan nämnts, enligt myndighetens interna regler om de bedöms ha en sådan funktionsnedsättning, som motiverar att barnet också kan komma att tas emot i den aktuella specialskolan. Den sexåring som inte tas emot i förskoleklassen vid specialskolan kan dock gå i en eller fristående förskoleklass. Två alternativ till utbildning för sexåringar Det formella beslutet om mottagande i specialskolan fattas inför starten i årskurs 1 i specialskolan. Enligt uppgifter från SPSM händer det att en sexåring som har tagits emot i förskoleklassen enligt beslutsunderlag från rektorn senare inte bedöms motsvara kriterierna i 7 kap. 6 § skollagen för att tas emot i specialskolan av i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. (Förkortningen Rh står för rörelsehinder). Ett alternativ skulle vara att det formella beslutet om att tas emot i specialskolan enligt skollagen fattas redan inför starten i förskoleklassen. Vi bedömer dock att förslaget om skolplikt inte kräver en sådan förändring, eftersom förskoleklassens syfte, uppdrag och omfattning inte kommer att förändras jämfört med . I skollagens mening är det ingen skillnad på förskoleklassen vid en specialskola eller vid en grundskola. Att verksamheten sedan utformas annorlunda beror på de elever, som går där. Utredningen föreslår således att det ska vara möjligt för en sexåring att fullgöra av skolplikten i förskoleklassen vid en skolenhet med specialskola. När det blir obligatoriskt för eleverna att gå i förskoleklassen ska enligt vår bedömning rätten till kostnadsfria skolmåltider och resor införas även för de elever som går i en förskoleklass vid en skolenhet med specialskola. Även om det inte finns någon reglering av kostnadsfria skolmåltider och resor för förskoleklassens elever, erbjuder specialskolan detta till sina elever och därför innebär den nya regleringen ingen kostnadsökning. De kostnader som specialskolan har för resor till och från undervisningen samt skolmåltider täcks av den ersättning som betalas av elevernas hemkommuner. (Om de ekonomiska konsekvenserna av detta, se avsnitt 6.1.4).