sou · H3B375 · 2015-09-02 00:00:00 — tar fram en svensk behovsbild för utvecklingen av kommande generationers satellitnavigeringssystem informerar användarna om möjligheterna med systemet. –koordinera säkerhetsarbetet när det gäller både EU:s installationer i och användandet av den krypterade signalen (PRS)1. Ökad samverkan inom jordobservation bör leda till fler tjänster och effektivare myndigheter –Rymdstyrelsen bör få huvudansvaret för nationell samordning av jordobservation och överta ansvaret för den samarbetsgrupp, Myndighetssamverkan för , som koordinerar. Huvudansvaret bör inkludera ett tydligt ansvar att: verka för att sådana data som bedöms vara viktiga för nationellt bruk blir lätt tillgängliga enligt principen om öppna och fria data i samverkan med berörda myndigheter sprida kunskap om datatillgängligheten och vad satellitdata kan användas till i samverkan med stimulera företag att utveckla tjänster och produkter baserade på jordobservationsdata. 1 PRS = , en tjänst där signalen är krypterad för ökad integritet. Tjänsten är riktad mot så kallade ”blåljusmyndigheter”. Förslag till nationell rymdstrategi i sammanfattad form En stark rymdindustri är viktig för rymdverksamhetens utveckling –bör fortsatt stödja utveckling av produkter och tjänster inom områden som både stärker det svenska ESA-deltagandet och har kommersiell potential på den internationella rymdmarknaden. –bör vidga begreppet rymdverksamhet till att också inkludera utveckling av produkter och tjänster som använder rymdsystemen. Rymdstyrelsens stöd till nyföretagande är ett bra exempel på detta. –Rymdindustrin bör stärka arbetet för kommersiella följdaffärer. Rymdstyrelsens stöd till teknikutveckling bör i ökad grad inriktas på sådan teknik som kan leda till kommersiella följdaffärer. –Rymdstyrelsen bör kontinuerligt, förslagsvis , utföra utvärdering av vilka effekter stödet till teknikutveckling för rymdsystem får också i ett större perspektiv än enbart inom rymdverksamheten. De legala förutsättningarna för rymdturism bör ses över –När den svenska rymdlagen ses över bör även rymdturism omfattas av revisionen. Regelbunden information till stärker helhetssynen av rymdverksamheten –Regeringen bör med vissa intervall, t.ex. en gång per mandatperiod (), ge en samlad lägesbild till av utvecklingen inom rymdverksamheten samt de åtgärder som har gjorts eller föreslås göras. Härigenom stärks helhetssynen. Förslag till nationell rymdstrategi i sammanfattad form Tydligare uppföljning är en kritisk faktor för lyckat genomförande av rymdstrategin –bör följa upp och bevaka att strategin genomförs. Den samverkansgrupp på tjänstemannanivå som organiseras av och som fortlöpande tar upp rymdfrågor som berör flera departement bör kunna få en tydligare och starkare roll i sammanhanget. Rymdstyrelsen bör få en mera central roll som expertmyndighet åt regeringen –Rymdstyrelsen bör få en uttalad roll att på myndighetsnivå vara en expertmyndighet som samordnar svensk rymdverksamhet. Forskningsfinansiärerna bör samverka bättre för att öka utväxlingen på statens satsningar –Instruktionerna till Rymdstyrelsen, , och Formas bör i likalydande formuleringar tydligt uttrycka myndigheternas ansvar att samverka när det gäller svensk rymdverksamhet. Rymdstyrelsen bör ansvara för att en handlingsplan upprättas som underlag för prioriteringar –Myndigheter med användning av rymdsystem bör få i uppdrag att kartlägga och redovisa hur rymdsystem kan bidra till att effektivisera deras verksamheter samt öka servicen till medborgarna. Redovisningen bör vara ett av flera ingångsvärden för Rymdstyrelsens prioriteringar. () bör fortsatt vara ett statligt bolag med två åtaganden Utredningen föreslår ingen förändring för SSC utan bedömer att det fortsatt bör vara ett i huvudsak kommersiellt bolag. Den nuvarande ägaranvisningen ger förutsättningarna för detta. Utredningen ska enligt direktiven (se bilaga 1) föreslå en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet. Strategin ska syfta till att utveckla möjligheterna till att använda rymdverksamheten som en strategisk tillgång för att möta samhällets behov och stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Förslag till prioriteringar, mål och åtgärder ska rymmas inom de ekonomiska ramar som har beslutats för rymdverksamheten. Uppdraget är att utifrån rymdverksamhetens utveckling och med hänsyn till internationella normer och regleringar: analysera utvecklingspotential inom berörda politik- och samhällsområden med avseende på samhällets nytta och säkerhet, föreslå hur det statligt ägda skulle kunna bidra som en viktig del i den nya svenska rymdstrategin, analysera om statens rymdåtagande är fördelat på bästa möjliga sätt, och föreslå en sammanhållen och långsiktig nationell strategi, inklusive strategiska mål, prioriteringar och uppföljningsprocess, för svensk rymdverksamhet som tar hänsyn till civila, militära och kommersiella intressen och som beaktar synergier mellan dessa. Det överordnade målet för utredningen är att definiera den strategi som bedöms ge största möjliga nytta för skattebetalarnas insats. En sammanhållen nationell rymdstrategi ska leda till att den nationella rymdverksamheten blir samstämmig när det gäller: olika aktörer som bygger upp rymdsystem, dvs. de som levererar allt från delar till satelliter till kompletta satelliter i bana med tillhörande markstationer, användarna, dvs. de olika delar av det offentliga som har direkt nytta av rymdsystemen i sin verksamhet och/eller i förhandlingar i internationella fora, försvars- och säkerhetspolitiska aspekter, dvs. hur civil och militär användning av rymden kan samverka. har bedrivit rymdverksamhet och enligt rapport1 har det skett med bristfällig politisk styrning. är ett av skälen till, och därmed också en startpunkt för utredningen. Vi delar i stort slutsatserna, se vidare avsnitt 2.3.2. har aktörerna inom svensk rymdverksamhet allt tydligare efterfrågat en svensk rymdstrategi som med en helhetssyn tydliggör prioriteringar i syfte att öka förutsägbarheten av statens satsningar. Detta i när förändringstakten ökat och därmed kraven på anpassning till en föränderlig omvärld. Behovet av en sammanhållen nationell strategi har ökat i takt med att rymdverksamheten blivit alltmer betydelsefull för internationell politik och mer frekvent förekommande i vardagen för privatpersoner, samhällsfunktioner och på den öppna marknaden. Rymdverksamheten har skiftat från att ha varit huvudsakligen teknikdriven med ett fåtal användargrupper till att bli mera användardriven och efterfrågestyrd i mera traditionell mening. Den så kallade rymdkapplöpningen hade till stor del försvars- och säkerhetspolitiska drivkrafter. Därefter vidtog utforskandet av rymden som en viktig drivkraft. På samma sätt som utforskandet av världshaven (15:e–16:e århundradena), de inre delarna av kontinenterna (18:e–19:e århundradena) och havsdjupen och polerna (19:e–20:e århundradena) har mänskligheten utforskat rymden under det 20:e och 21:a århundradena. Det är människans natur att utforska det okända. Vi har inte bara ökat kunskapen om var vi kommer ifrån utan också vilka livsbe- 1 Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång, RiR 2013:1. tingelser som gäller inklusive hur miljö- och klimatförändringar påverkar jorden. Rymdforskningen har gett mänskligheten ökad kunskap inom ett stort antal discipliner, inom såväl grundforskning som tillämpad forskning och teknikutveckling. Ungefär ökade rymdverksamhetens betydelse för mänsklighetens välbefinnande i och med ökad kunskap om förhållanden på jorden. Användningen av satellitdata har bidragit till säkrare väderprognoser som gagnat flera näringar som till exempel lantbrukets effektivisering, flygets tillväxt och bättre beredskap mot extremt väder. Satellitbaserade relästationer har bland annat gjort det möjligt att direktsända evenemang som och att underlätta räddningsarbetet under och efter en naturkatastrof. Krig över hela världen har rapporterats rakt in i vardagsrummen som möblerades om med tv-apparaten i centrum. Satellitbaserad kommunikation är en central beståndsdel i den globalisering som karakteriserar nutiden. Jordobservation från satelliter har ökat kunskapen om livet på jorden, hur klimatförändringarna påverkar land och hav, hur vi effektivare bryter is, avverkar skog eller odlar åkrarna. Med hjälp av satelliter kan vi inte enbart få rapporter om, utan också följa hur krig och naturkatastrofer påverkar landskapet och hur befolkningen migrerar. Rymdverksamheten är en väsentlig del av samhället och vårt beroende av att rymdsystemen fungerar problemfritt är i paritet med att vägar och järnvägar fungerar. Mot den här bakgrunden föreslår utredningen en sammanhållen och långsiktig nationell strategi i det följande. Utredningen har haft stöd av en expertgrupp som sammanträtt elva gånger. Experterna har också varit inbjudna till de seminarier som genomförts. Vi har lagt stor vikt vid att inhämta information från de olika aktörer som bygger upp respektive använder rymdverksamheten. Fyra av totalt sju seminarier för utredningen har arrangerats av den ideella föreningen . Rymdforum samlar myndigheter, organisationer och företag och har Syftet är att öka informationsflödet mellan aktörerna och sprida kunskap om nyttan med rymdverksamhet. För utredningens räkning har Rymdforum arrangerat seminarier med olika perspektiv på rymdverksamheten: samhällsnyttan, forskningen samt industri och teknikutveckling. Vidare anordnades ett särskilt seminarium kring frågor om jordobservation tillsammans med Myndighetssamverkan för . Med anledning av den stora närvaron av rymdverksamheter i hölls ett seminarium kring utvecklingsplanerna för dessa verksamheter därstädes. Utredningen har genomfört ett seminarium kring försvars-, utrikes- och säkerhetspolitiska aspekter på rymdverksamheten. Därtill har vi besökt forskargrupper, företag, myndigheter och organisationer för underlag till betänkandet. Vi har som underlag för olika ställningstaganden lagt stor vikt vid aktörernas egna värderingar av nuläget, kompletterat med studier av utvärderingar, andra länders motsvarande strategiarbete och andra förändringar i omvärlden. Vi har deltagit i seminarium på om ekonomiska effekter av investeringar i rymdverksamhet, besökt rymdmyndigheterna i och samt den i . Utredningen har inhämtat expertstöd från FOI i säkerhetspolitiska frågor. 2.3Propositioner, utredningar och utvärderingar Tre enskilda propositioner om svensk rymdverksamhet har lagts fram under , den första av dessa . Den gången önskade regeringen öka anslagen till svensk rymdverksamhet väsentligt för att öka svensk rymdindustris attraktionskraft som internationella partners och för att svensk industri skulle kunna ta rimliga marknadsandelar internationellt. Propositionen pekade på att ett större industriellt deltagande i ESA:s program är en lösning för att klara omställningen när svensk försvarsindustri omdanas. I en proposition om en nordisk experimentell telesatellit underströks att ett viktigt 1978/79:142. 1981/82:175. mål med svensk rymdverksamhet är att främja industrins konkurrenskraft på expansiva marknader. Ett led i detta var att stödja en nordisk telesatellit för direktsänd TV, Tele-X. lades en proposition om riktlinjerna för industripolitiken på rymdområdet inklusive hur kommersialiserbara möjligheter skulle tas om hand. Riktlinjerna för industripolitiken angav en fördelning på och nationellt genomförda projekt för /87. Därtill hade regeringen och industrin förhandlat fram en principöverenskommelse om att industrin skulle finansiera 60 och staten som en del av det nationella programmet. Svensk rymdindustri är framgångsrik inom några högteknologiska nischer. Några företag har ökat sina marknadsandelar på den internationella arenan. Någon utvärdering som direkt följd av och med hänvisning till propositionerna har inte genomförts. Rymdstyrelsen genomför en årlig sammanställning av rymdindustrins utveckling som redovisas till regeringen.6 En utredning om svensk rymdverksamhet överlämnades till regeringen med förslag på övergripande mål, principiella överväganden för inriktningsbeslut och hur olika satsningar borde fördelas mellan nationella respektive internationella program. Några tydliga spår i efterföljande propositioner har inte hittats. Regeringen tillsatte 2004 en arbetsgrupp inom med uppgift att utveckla en vision och en strategi för den svenska flyg- och rymdindustrins framtid på lång sikt. Arbetsgruppen lämnade en rapport8 2005 som beskrev läget för flyg- och rymdindustrin, vad gällde både internationella möjligheter och hot, och svenska förutsättningar. En intressant slutsats var att man såg en trend om ökat utnyttjande av synergierna mellan civila och militära tillämpningar. Inom rymdområdet identifierade man också den ökade betydelsen av lägre uppsändningskostnader, satelliter med större kapacitet och funktionalitet samt en ökad industrialisering av rymdverksamheten. Rapporten redovisar en vision för industrisegmentet: 1985/86:127. 6Särskild redovisning gällande företag, Industriell utveckling och struktur 2014, Rymdstyrelsens rapport till Utbildnings- och Näringsdepartementen, Dnr: 85/15. 7Den svenska rymdverksamheten, SOU 1995:78. 8Flyg- och rymdindustrin – En del av det innovativa , Dnr N2004/3333/NL. Den internationellt konkurrenskraftiga flyg- och rymdindustrin är en av de främsta drivkrafterna för tillväxt och position som högteknologisk nation och tillvaratar i samspel med forskning och stat synergier mellan civila och militära tillämpningar. Man definierar sedan ett antal strategier för att uppnå visionen samt ett tämligen detaljerat handlingsprogram, varav en del är genomfört. Genomförandet förändrades delvis efter valet . I en statlig utredning9 2008 presenterades ett förslag till sammanslagning av all forskningsfinansiering i en ny myndighet. Den nya myndigheten skulle ha fyra olika forskningsråd och Rymdstyrelsens verksamhet föreslogs ingå i rådet för naturvetenskap och teknik tillsammans med och . Inte heller den utredningen ledde till påtagliga förändringar för svensk rymdverksamhet. Regeringen har huvudsakligen behandlat rymdverksamheten i sina återkommande forskningspropositioner, fram till den senaste, Forskning och Innovation från 201210. I den skriver regeringen bl.a. att avancerad kunskap och teknik som ursprungligen är utvecklad för de extrema krav som rymdverksamheten ställer, regelbundet överförs för användning inom andra samhällsområden och kommersiella tillämpningar och produkter. Regeringen konstaterar att spridningseffekterna av de investeringar som görs i rymdforskning och rymdteknik skapar ekonomisk tillväxt, samhällsnytta och välfärdsvinster långt utöver de först avsedda användningsområdena. Slutsatsen i propositionen blir att den ökade betydelsen av rymdverksamhet inom många samhällsområden innebär att en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet är motiverad. presenterade en rapport som ett resultat av den effektivitetsrevision man genomfört av svensk rymdverksamhet. Motivet för revisionen var att staten investerat mer än i anslag till rymdverksamhet. 9Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans, SOU 2008:30. 10Proposition 2012/13:30, Forskning och Innovation. rymdverksamhet fattas på såväl internationell nivå som av en rad departement inom och av ett antal myndigheter. Tillsammans med den omfattande internationella anknytningen skapar detta en komplex beslutsstruktur. Svensk rymdforskning och rymdverksamhet ska, enligt intentioner , vara en strategisk tillgång för kunskapssamhället, industrins konkurrenskraft och för att möta samhällets behov. forsknings- och innovationsproposition framhåller regeringen att rymdverksamheten har stor och växande betydelse för samhället. granskade därför om regeringen genomfört och följt upp svensk rymdverksamhet i enlighet med intentioner. För att belysa och analysera styrningen av den statligt finansierade rymdverksamheten undersökte beslutsprocesser som beskriver svensk rymdverksamhet och är av betydelse för en effektiv styrning. De genomförde också en kartläggning av olika aktörer på den svenska rymdmarknaden, samt av EU och . fyra slutsatser som är mest relevanta för denna utredning är: Den komplexa besluts- och organisationsstrukturen tillsammans med den pågående utvecklingen på rymdmarknaden ställer krav på både helhetssyn och kontinuerlig omprövning. Regeringens återrapportering till ger inte tillräcklig insyn i hur svenska rymdsatsningar prioriteras. Det finns en tillväxtpotential för tjänster baserade på verksamheten i rymden som inte utnyttjas. Det finns ett tydligt ställningstagande av regeringen för ett europeiskt oberoende tillträde till rymden. Det saknas en analys av konsekvenserna av ställningstagandet. Ett motsvarande svenskt ställningstagande finns till exempel inte för rymdlägesbild som också är ett centralt program när det gäller europeiskt oberoende. Iakttagelserna och slutsatserna ledde till att rekommenderade ett antal åtgärder som man ansåg behövde vidtas oavsett om en nationell rymdstrategi togs fram eller inte. I korthet rekommenderade : att regeringen etablerar en bred förankrad process med syfte att knyta ihop rymdverksamhetens olika delar att ansvarsfördelningen blir tydligare så att intentioner uppfylls att svenska utvecklingsstrategiska områden identifieras och ett sådant är användningen av att roll för svensk rymdpolitik och rymdverksamhet tydliggörs att konsekvensanalyser av ställningstaganden genomförs, t.ex. kring europeiskt och därmed svenskt oberoende tillträde till rymden att rymdverksamheten utreds systematiskt. Föreliggande utredning berör samtliga dessa rekommendationer. Rymdstyrelsen har låtit utvärdera den verksamhet man finansierar, forskning, metod- och teknikutveckling, . Dessa utvärderingar har granskat forskningens relevans och kvalitet respektive effekterna av stödet till metod- och teknikutveckling. Resultaten har i tillämpliga delar hanterats i myndighetens egen strategi.11 Rymdstyrelsens strategi identifierar tre fokusomtråden för svensk rymdverksamhet i perioden: fokus på verksamheten i rymden, fokus på industrins konkurrenskraft genom rymdverksamheten samt tillträdet till rymden. Strategin i sig har ännu inte blivit föremål för någon särskild utvärdering. 2.3.4Rymdagendan – Fördel rymd samlades ett antal representanter för svensk rymdverksamhet kring en agenda för svensk rymdverksamhet som man kallade Fördel rymd. Avsändarna kom från myndigheter, forsk- 11 Rymdstyrelsens strategi med fokus på 2011–2015, beslutad av dess styrelse . ningsinstitut och företag. De var både användare och möjliggörare av rymdverksamhet. Syftet var att visa på värdet och betydelsen av svensk rymdverksamhet. Slutsatserna och rekommendationerna i Fördel rymd är i korthet: Ett fortsatt svenskt engagemang i , EU/och är en nödvändighet för datakontinuitet och tillgänglighet till relevanta jordobservationsdata. En nationell rymdpolitik bör enligt rymdagendan säkerställa att vi kan bygga egna instrument i . Rymdbaserade tjänster har en plats i ett modernt samhällsbyggande men används inte i den utsträckning de skulle kunna. Möjligheterna är goda för nya jobb i tjänstesektorn som använder satellitdata för jordobservation, navigering, telekom, miljö och meterologi. Det behövs en bättre koordinering mellan civila och militära tillämpningar och en samordnad strategi för hur rymdförmågor ska nyttjas i ett försvars- och säkerhetspolitiskt perspektiv. Det behövs också riktlinjer för hur svensk rymdverksamhet samverkar med svensk försvarsförmåga och säkerhetspolitik för att sända rätt signaler till omvärlden. En långsiktig rymdpolitik ger forskare i tydliga villkor, gör samordnade insatser över hela kunskapsområdet möjliga som det möjliggör gemensamma satsningar i samarbete mellan universitet/högskola och företag. Rymdskrot och rymdväder är globala problem utan ägarskap vilka utgör ett hot mot infrastrukturen i rymden. Genom att aktivt delta i uppbyggnaden av en gemensam europeisk rymdövervakningsförmåga skulle med en nationell rymdpolitik kunna bidra till ett säkert och hållbart nyttjande av rymdtjänster. I svensk rymdverksamhet finns små och medelstora företag som i samarbete med universitet och högskolor utvecklar nya produkter och innovativa lösningar som möjliggör ökad användarnytta. Svenska rymdföretag måste överbrygga det gap som finns mellan nyfikenhetsforskning och produktutveckling för att omvandla framforskad teknik till kommersiella produkter. Europeiskt samarbete är en förutsättning för att bygga rymdinfrastruktur för både offentliga och privata tjänster. Esrange bör utvecklas vidare som både en regional och europeisk motor för innovation. Rymdområdet fascinerar barn och ungdomar. En synlig svensk forskning ger oss möjligheter att locka unga till naturvetenskap och teknik. Det behövs fler projekt med rymdinslag riktade mot skolor, högskolor och universitet. Föreliggande utredning berör samtliga dessa rekommendationer. Vi väljer att inledningsvis använda en bred definition av rymdverksamhet för att sedan i betänkandet kommentera vad som bör ingå i, respektive exkluderas från en nationell rymdstrategi. Således inkluderas inledningsvis hela aktivitetskedjan för rymdverksamheten, dvs. all verksamhet som äger rum i rymden, utsändning av bemannade och obemannade farkoster och föremål i rymden, rymd- och jordobservationsforskning, dvs. forskning som har till syfte att öka kunskapen om förhållanden i rymden och på jorden eller som använder rymdbaserade instrument eller plattformar för datainsamling i forskningssyfte, markstationsarbete, dvs. antenner, upprespektive ner-länk för satelliter och ballonger, rymdlägesbild och datahantering samt all användning av data från rymden, inklusive metodutveckling för att tillgängliggöra data för såväl forsknings- och fjärranalysändamål som för kommersiella tillämpningar inom navigering och telekommunikation. Rymdverksamhetens genomförande förutsätter rymdlagstiftning, rymdkonventioner, uppförandekod och liknande internationella överenskommelser. Det är viktiga legala instrument som reglerar och ligger till grund för samverkan. Dessa internationella överenskommelser är en central del av rymdverksamheten. Det finns angränsande verksamheter som på olika sätt associerar sig med rymdverksamhet utan att fullt ut, eller entydigt falla inom ramen för den rymdverksamhet som staten är involverad i. Ett exempel är ambitionen att placera en röd liten stuga på månen. Å ena sidan är det ett renodlat konstprojekt och å andra sidan innehåller projektet intressant rymdteknik, t.ex. för att veckla ut huset när det väl landats på månen. Rymdturism är ett annat exempel på ett brett begrepp som kan räknas till både besöksnäringen och rymdverksamheten. Rymdturism kan syfta på äventyr där rymdverksamhet är en del av genomförandet som är fallet med de rymdresor som Spaceport planerar för i nordligaste . Rymdturism kan också syfta på besöksnäring som utgår från kunskap förvärvad genom rymdforskning för att förhöja värdet på ett annat äventyr som till exempel sker på där man kan uppleva norrsken i extrem miljö under särskilda betingelser. Aktiviteter där utredningen bedömt att besöksnäringen eller andra näringar är huvudverksamheten har exkluderats från vidare överväganden. Vi ser det som angeläget att förutsättningarna för rymdturism och andra angränsande verksamheter klarläggs i sina sammanhang för de delar som inte ingår i rymdverksamheten. Förslaget till nationell rymdstrategi presenteras som ett fristående kapitel först i detta betänkande. Motivet är att förslaget, efter sedvanlig behandling, ska kunna särtryckas och fungera som ett styrdokument nationellt. En nationell rymdstrategi bör också översättas till engelska för delning i internationella samarbeten. En text fristående från den underliggande bakgrundsbeskrivningen och problemanalysen kan således tjäna flera syften.