sou · H3B351 · 2015-09-15 00:00:00 — De synpunkter som remissinstanserna framfört kan dock vara relevanta även i de fall inrättar eller ser över ett vattenskyddsområde. Vidare pekar remissinstanserna på att det kan finnas en särskild problematik att i glesbygden möta de kostnader som inrättandet av vattenskyddsområden kan medföra. Mot bakgrund av utredarens nuvarande uppdrag, och promemoria (M2013/1675/R) med förslag till ändring av 7 kap. om vattenskyddsområden samt förslag till ny bekämpningsmedelsförordning, ger regeringen genom detta tilläggsdirektiv utredaren i uppdrag att analysera ett antal ytterligare frågeställningar i den del som rör skyddet av de allmänna vattentäkterna. Vattentäkter som inte ingår i vattenskyddsområde Det finns inget bindande krav att se till att en vattentäkt har ett adekvat skydd. Utredaren ska därför analysera om och i vilken utsträckning det bör finnas en skyldighet att se till att en vattentäkt som används eller som kan antas komma att utnyttjas som allmän vattentäkt men som inte skyddas genom bestämmelserna om vattenskyddsområde har ett adekvat skydd. I detta ingår att analysera rollfördelning och ansvar mellan huvudmannen för vattentäkten, kommunen och . Utredaren ska även analysera om det finns tillräckliga förutsättningar för att inrätta vattenskyddsområden. Utredaren ska vidare analysera om någon myndighet, och i så fall vilken som bör utöva tillsyn av att en sådan skyldighet följs. Utredaren ska också analysera om det finns behov av att kunna vidta sanktioner mot den som inte fullgör en sådan skyldighet. Skyddet av vissa vattentäkter inleddes . Det kan därför finnas behov att göra en översyn även av befintliga vattenskyddsområden. Utredaren ska därför analysera om och i vilken utsträckning det bör finnas en skyldighet att se över om befintliga vattenskyddsområden har ett adekvat skydd. I detta bör ingå att analysera rollfördelning och ansvar mellan huvudmannen för vattentäkten, kommunen och , samt att analysera om någon myndighet, och i så fall vilken som bör utöva tillsyn över att skyldigheten följs. Utredaren ska även analysera om det finns behov av att kunna vidta sanktioner mot den som underlåter att fullgöra en sådan skyldighet. Tillståndsplikten för användning av växtskyddsmedel i vattenskyddsområden Utredaren bör också analysera förutsättningarna för att fasa ut en generell tillståndsplikt för användning av växtskyddsmedel i vattenskyddsområden som finns i föreskrifter. I detta ingår bl.a. att utreda om det finns förutsättningar för statliga myndigheter och kommuner att vidta de åtgärder som krävs för att den generella tillståndsplikten ska kunna fasas ut. Utredningen behöver även närmare analysera konsekvenserna av ett upphävande av den generella tillståndsplikten och finansering. Utgångspunkten för utredarens förslag till förändringar ska vara miljökvalitetsmål samt att EU-rättsliga åtaganden rörande vattenkvalitet och då särskilt kraven i och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (ramdirektivet för vatten) och och rådets direktiv /128/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel uppfylls. Vidare ska glesbygdens särskilda förutsättningar beträffande skyddet av allmänna vattentäkter beaktas. I uppdraget ingår inte att se över fastighetsägarens rätt till ersättning på grund av beslut som innebär att mark tas i anspråk eller att pågående markanvändning inom berörd del av en fastighet avsevärt försvåras. I de fall där utredaren ser behov av åtgärder ska förslag lämnas. Utredaren ska utarbeta fullständiga förslag till de författningsändringar och nya författningar som övervägandena ger anledning till. Förlängd tid för uppdraget Delbetänkandet om material i kontakt med dricksvatten ska, som tidigare angetts, redovisas . Utredningstiden för den del i uppdraget som rör vattentäkternas skydd och övriga delar som skulle ha redovisats förlängs. Uppdraget ska i stället slutredovisas . (N L 2013:02) Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen beslutade kommittédirektiv om en trygg dricksvattenförsörjning (dir. 2013:75). För utredningens fortsatta arbete är det angeläget att den kunskapssammanställning den tagit fram blir föremål för diskussion och prövning. Dessutom behöver myndigheter, kommuner och andra aktörer få ta del av kunskaps- och analysunderlaget för sitt planeringsarbete. Utredaren ska därför i ett delbetänkande redovisa den del av utredningens arbete som avser en uppdaterad analys av klimatförändringarnas framtida effekter på dricksvattenförsörjningen i och vilka risker dessa medför. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska i arbetet med analysunderlaget dra nytta av de kunskaper och erfarenheter som en rad berörda myndigheter och organisationer har inom klimat- och dricksvattenområdet och då särskilt samråda med och geologiska undersökning. Uppdraget som avser analysen av klimatförändringarnas framtida effekter på dricksvattenförsörjningen i och vilka risker dessa medför ska redovisas i ett delbetänkande . Det övriga uppdraget ska fortfarande redovisas enligt tidigare tilläggsdirektiv (dir. 2014:73), dvs. Referensgrupp för klimat och dricksvatten Referensgrupp för klimat och dricksvatten , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap , Svenskt Vatten/, , , Per , Svenskt Vatten/Norrvatten , Kommuner och Landsting , , Svenskt Vatten/kommun , Havs- och vattenmyndigheten , Länsstyrelserna/i , , geologiska undersökning , klimat 1860–2014 KLIMATOLOGI Nr 13, 2015 Pärmbild: Kartorna visar temperatur (°C) respektive nederbörd (mm), årsmedelvärden för . De baseras på data från PTHBV-databasen, som innehåller rikstäckande interpolerade värden med upplösning 4km×4km, baserad på korrigerade mätdata från SMHIs meteorologiska stationer KLIMATOLOGI Nr 13, 2015 Den statliga utredningen ”En trygg dricksvattenförsörjning” ska identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenhantering i . En utgångspunkt ska vara klimatförändringarnas förväntade effekter på dricksvattenförsörjningen. Som ett underlag till utredningen har tagit fram denna sammanställning över klimat fram till , speciellt med fokus på I rapporten sammanställs material över klimat, framförallt från www. men även från rapporter och andra SMHI-källor. Materialet är alltså inte homogent avseende tidsperioder, geografisk fördelning eller metoder. har haft en varm och blöt period. Temperaturökningen har varit ca (årsmedelvärde). Vegetationsperioden har ökat främst, i norra . var torrt, men har nederbörden ökat, framförallt . är årsnederbörden vanligen . Den ökade nederbörden syns mest för de sydvästliga delarna av landet. Avseende avrinning var mest extremt. Det är också året med mest nederbörd. Kraftiga regn i städer kan direkt orsaka problem med översvämningar och har flera fall uppmärksammats ex. 2010 och 2014. Havsnivån har stigit och takten har ökat . Den pågående landhöjningen motverkar havsnivåhöjningen, men svagt i . Isläggningen sker allt senare och islossningen allt tidigare för flertalet sjöar. I rapporten beskrivs även kortfattat problematiken kring vattenstånd och översvämningsrisker för och . The governmental report “En trygg dricksvattenförsörjning” (“A safe water supply”) aims to identify current and potential challenges for safe management of drinking water in . One starting point will be the expected effects of climate change on the drinking water supply. has produced this summary of the Swedish climate up until today, which particularly focuses on the period 1961-2013, and forms an important contribution to the governmental report. The report summarises material concerning ’s climate, in particular from , but also from reports and other sources. The material is therefore not homogenous concerning time periods, geographic distribution or methods. The last few decades have been warm and wet for . the last 20 years the temperature has increased by about (yearly annual mean). The vegetation period has become longer, in particular in northern . The 1970s were dry, but precipitation has increased since then, in particular during the summers. Annual precipitation now usually reaches over . The increase in precipitation is most noticeable in the south western parts of the country. The year 2000 reached an extreme for run-off and is also the year with highest precipitation. Torrential rain in cities can cause immediate problems with flooding and over the last few years several cases have been noted, such as in 2010 and in 2014. The sea level has risen and the rate has increased over the last 30 years. The current land uplift counteracts the rise in sea level, although only weakly in . The ice season has started later and ice break-up starts earlier and earlier for most of the lakes. The report also summarises the problems concerning sea level and flood risk for and . temperatur i perspektiv................................................................. Årsmedeltemperaturens avvikelse från 1961-1990..................................... Månadsmedeltemperaturer avvikelse från 1961-1990 .............................. Vegetationsperiodens start- och sluttidpunkt .......................................... årsnederbörd i perspektiv........................................................... Årsnederbördens avvikelse från 1961-1990.............................................. Månadsnederbördens avvikelse från 1961-1990....................................... Vattenföring i 1860-2010 ............................................................... Höga flöden och översvämningar.............................................................. Den statliga utredningen ”En trygg dricksvattenförsörjning” (hädanefter benämnd ) ska identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning i landet, på kort och på lång sikt. Utgångspunkten ska bl.a. vara klimatförändringarnas förväntade effekter på dricksvattenförsörjningen. Utredningen ska också lämna en uppdaterad beskrivning av hur klimatförändringarna kan komma att påverka olika delar av landet. Som ett underlag till utredningen har tagit fram denna sammanställning över klimat fram till , speciellt med fokus på . Sammanställningen bygger på parametrarna som är relevanta för dricksvattenförsörjningen. I en separat rapport till (, 2015) ges en översikt över hur klimatet i beräknas förändras . Rapporterna är bilagor till delbetänkandet ”Klimatförändringar och dricksvattenförsörjning”, utgiven . Denna rapport har tidigare getts ut som rapport nr 2014-36 i serie för uppdragsrapporter. Det som är förändrat i denna version är att några av figurerna har uppdaterats. Materialet i kapitel 2 baseras på tidigare publicerade studier. Det innebär att materialet avser olika tidsperioder och att olika underlag finns att tillgå för olika delar av . Kartorna på Sverigeskala som visar temperatur respektive nederbörd för perioderna 1961- 1990 och 1991-2010 är inte tidigare publicerade. De främsta källorna för materialet är och olika SMHI-rapporter. De för relevanta parametrar som ingår är temperatur, vegetationsperiod, nederbörd, snö, avrinning, havsvattenstånd och sjöis. Temperaturen är traditionellt en av de viktigaste parametrarna både inom klimatologin och i väderprognoser. Temperaturen kan i vissa vädersituationer variera kraftigt över ett visst bestämt område och över tiden. 3.1Sveriges temperatur i perspektiv I finns ovanligt långa tidsserier av temperaturmätningar t.ex. från . I figur 1 visas den rekonstruerade årsmedeltemperaturen för 1722-2013. Med rekonstruerad avses att det skett instrumentutveckling och byte av mätplaster osv. vilket tagits hänsyn till. Värdena för de enskilda åren markeras med staplar, som är röda om de är högre och blå om de är lägre än medelvärdet för hela serien. Temperaturens långtidsvariation åskådliggörs med hjälp av två kurvor; den kraftigaste visar ett utjämnat förlopp ungefär motsvarande 30-års medelvärden och den tunnare 10-årsmedelvärden. I början och slutet av tidsperioden baseras dock medelvärdena på färre år. Detta har markerats genom att kurvorna där övergår i streckade linjer. Under den långa, nästan 300 åriga serien växlar klimatet mellan kallare och varmare perioder men med en lång varm period . Temperaturutvecklingen i som helhet följer upp genom att beräkna medelvärdet av årsmedeltemperaturer vid utvalda svenska mätstationer. De årliga temperaturerna i diagrammet för baserar sig på homogeniserade data Beräkningarna bygger på 35 stationer som alla startat och som pågår (figur 2). Stationerna är inte jämnt spridda över landet eftersom det i norra finns färre stationer med riktigt långa temperaturserier. Homogeniserade data innebär att man utöver rättningar av rena felaktigheter och interpolering av saknade data även tagit hänsyn till skillnader som kan uppstå då man byter instrument (mätmetod) eller flyttar mätplatsen. Temperaturklimatet kan skilja sig flera tiondels grader även inom någon kilometers avstånd. Efter homogenisering skall hela periodens data vara som om de vore uppmätta på en och samma plats med samma instrument och metod. Metoden finns beskriven i en Kunskapsbanksartikel på (se figur 2). Rekonstruerad årsmedeltemperatur i 1722-2013. De 35 stationer med långa mätserier av temperatur, som används i beräkningarna. årsmedeltemperatur 1860-2014 beräknad som medelvärde av årsmedeltemperatur vid 35 svenska mätstationer. Röda staplar visar högre och blå visar lägre temperaturer än medelvärdet för (figur 3). Den svarta kurvan visar ett utjämnat förlopp ungefär motsvarande tio-åriga medelvärden. Eftersom bara utgör en liten del av jordytan framträder regionala variationer i en jämförelse med globala värden. Bland annat den varma perioden , inklusive åren med de kalla krigsvintrarna, som syns tydligt i våra data är inte alls så framträdande i globala data. Även det i kalla är ett exempel på en regional avvikelse eftersom detta år globalt var ett av de varmaste. Det finns annars stora likheter mellan de globala och de svenska variationerna i temperaturen till exempel att slutet av var kallare än . har alla år utom och 2010 varit varmare eller mycket varmare än genomsnittet för 1961-1990, dvs. den nu gällande normalperioden. är relativt kall jämfört med andra 30-årsperioder . 2014 är det varmaste året. Om man studerar de olika årstidernas temperaturutveckling (figur 4-7) är mönstret likartat vad gäller temperaturuppgången de senaste ca 25 åren. syns även den varma 30-talsperioden. kan utläsas en mer kontinuerlig temperaturuppgång fram till . Den största variationen i medeltemperatur ses för vintern. De kallaste vintrarna ligger på nästan -och de varmaste . Det ger en variation på . Den näst största variationen ses för våren. Medeltemperaturen kan variera mellan -och dvs. en variation på ca . varierar medeltemperaturen mellan och , dvs. ca 5.5 grads variaton. Höstens medeltemperatur varierar mellan knappt och . årsmedeltemperatur 2010 (figur 3) var kallare än medelvärdet 1961-1990 vilket också avspeglas i vinterns (figur 4) och höstens (figur 7) medelvärden. Medelvärden av vinterns medeltemperatur vid 35 svenska stationer. Vinter definieras här som månaderna . Medelvärden av vårens medeltemperatur vid 35 svenska stationer. Vår definieras här som månaderna . Medelvärden av sommarens medeltemperatur vid 35 svenska stationer. Sommar definieras här som månaderna . Medelvärden av höstens medeltemperatur vid 35 svenska stationer. Höst definieras här som månaderna . För att olika orters klimatuppgifter ska kunna jämföras rättvisande måste värdena avse . Världsmeteorologiska organisationen (WMO) har därför bestämt att statistiska parametrar, som används för klimatbeskrivningar, ska beräknas för så kallade normalperioder. Normalperioderna är oftast 30-årsperioder, där 1961-1990 är den nu gällande standardnormalperioden. Årsmedeltemperaturen 1961-1990 återfinns i figur 8. Det är kallast i norr och succesivt varmare söderut. Det finns också en gradient från de kallare fjällpartierna mot de varmare kustområdena i öster. Det småländska höglandet sticker ut som kallare än omgivande områden. Detta mönster avspeglas även i månadskartorna (figur 7). Årsmedeltemperaturen går från - i de nordligaste fjällområdena till längst söderut i . Dessa temperaturer avspeglas också i grundvattentemperaturerna över landet. I figur 9 kan ses de medeltemperaturer som överskrids i genomsnitt för månaderna . Statistiskt sett, för , är t.ex. månadsmedeltemperaturen inte på småländska höglandet av 10år. Kartor som illustrerar medeltemperatur (a) respektive juli (b) som överskrids i genomsnitt för . I figur 10 visas medeltemperaturkartor avseende månaderna januari, april, . För den tidigare visas beskurna Skandinaviska kartor och därunder för . Färgskalorna är inte desamma men snarlika. Nollpunkten ligger i bägge fallen i brytning mellan blått och gult. Normalperioderna är inte lika vilket avspeglar att variationen i klimatet är större än vad kan täcka in. Temperaturmönstret över landet, dvs. fördelningen av kallare och varmare områden, är dock mycket lika. är skillnaden i medeltemperatur över landet lägst (ca om fjällen undantas) och är den störst. Medan har ca - har ca -. Månadsmedeltemperaturen för månaderna januari, april, . Övre raden visar 1931-1960 och den undre 1961-1990. 3.3Årsmedeltemperaturens avvikelse från 1961-1990 Kartorna nedan visar årsmedeltemperaturens avvikelse (i °C) från den normala årsmedeltemperaturen (medelvärdet 1961-1990) för och framåt. Analyserna bygger på observationer från cirka 300 stationer som rapporterar in temperaturer. Kartor över hur årsmedeltemperaturen (2008-2013) avviker från årsmedeltemperaturen 1961-1990. Kartor över hur årsmedeltemperaturen (2002-2007) avviker från årsmedeltemperaturen 1961-1990. Kartor över hur årsmedeltemperaturen (2000-2001) avviker från årsmedeltemperaturen 1961-1990. Årsmedeltemperaturen 1961-1990 (a) respektive 1991-2010 (b). Konstruerad utifrån data från PTHBV-databasen, som innehåller rikstäckande interpolerade värden med upplösning 4km×4km, baserad på korrigerade mätdata från SMHIs meteorologiska stationer. Perioden har varit varmare än . Det syns tydligt i figur 12 men kan också ses utifrån figur 3. Det är inte alltid så att hela landet avviker från normalvärdet på samma sätt. Alla år från 2000- 2013 har varit varmare än normalt över hela landet med undantag av 2010 då det var kallare än normalvärdet över hela landet. Vi kan också notera att har temperaturavvikelsen varit störst i norra . 3.4Månadsmedeltemperaturer avvikelse från 1961-1990 Kartorna visar månadsmedeltemperaturens avvikelse (i °C) från medelvärdet för 1961- 1990, . (figur 13) och juli (figur 14) har valts som den kallaste respektive varmaste månaden . Kartor som visar hur januari månads medeltemperatur (2012-2014) avviker från månadsmedelvärdet för 1961-1990. Kartor som visar hur januari månads medeltemperatur (2006-2011) avviker från månadsmedelvärdet för 1961-1990. Kartor som visar hur januari månads medeltemperatur (2004-2005) avviker från månadsmedelvärdet för 1961-1990. Kartor som visar hur juli månads medelvärde (2012-2014) avviker från månadsmedelvärdet 1961-1990. Kartor som visar hur juli månads medelvärde (2006-2011) avviker från månadsmedelvärdet 1961-1990. Kartor som visar hur juli månads medelvärde (2004-2005) avviker från månadsmedelvärdet 1961-1990. Månadsmedeltemperaturens avvikelse uppvisar ett mer splittrat mönster än vad årsvärdena gör. var det t.ex. kallare än normalt i norra och varmare än normalt i . Året innan var det tvärsom. och 2008 sticker ut som mycket varma. För juli månad är inte skillnaden mellan åren så stor som för januari . Avvikelserna från normalvärdet är inte heller lika stora som för januari. 2006 är det varmaste året, vilket också kan ses i figur 6 (medelvärdet för sommaren) för . Särskilt i där temperaturen var ca högre än normalvärdet för 1961-1990. När årets (2014) julimånad inkluderas sticker den ut som en ovanligt varm månad, särskilt i fjälltrakterna med ca + varmare än månadsmedelvärdet för 1961-1990. Julitemperaturerna i är i paritet med . De flesta rekord för högsta temperaturer härrör från stationer i sydöstra (tabell 1). De högsta temperaturerna uppträder vid kraftig inströmning av varm luft från , dvs. i samband med västlig eller sydvästlig vind. Sommarmånadernas rekord härrör däremot från situationer då varm luft från söder eller sydost når landet i samband med omfattande högtryck över östra . De allra högsta temperaturerna som uppmätts i är , dels i , dels i . ligger i östra där det ofta är varmast i landet. högsta månadsmedeltemperatur, 21,, uppmättes i , och i , . Högsta uppmätta temperatur i . * Avläst på en halv grad när. Vad gäller låga temperaturer hopar sig rekorden för höst, vinter och vår till norra men för högsommaren till (tabell 2). Orsaken är att nätterna är så korta i norra att temperaturen inte hinner sjunka till extrema värden innan solen åter börjar värma. Köldrekorden har noterats i samband med att kall luft strömmar in över landet från norr eller nordost, varefter vinden mojnat och avkylningen fortsatt genom utstrålning. Det absoluta köldrekordet för , -52,, uppmättes i Vuoggatjålme, i den lappländska fjällvärlden. lägsta månadsmedeltemperatur, - 27,, noterades i i . Värmerekordens geografiska variationer är betydligt mindre än köldrekordens. Inom bebodda delar av landet skiljer sig de absoluta maximivärdena med bara ca , medan skillnaderna är ca mellan köldrekorden längs väst- och sydkusten å ena sidan och i delar av å den andra. De lokala skillnaderna är också betydligt större när det gäller minimitemperaturen än när det gäller maximitemperaturen. Det kan i extrema fall skilja 10, kanske mellan kalla svackor i terrängen och närbelägna varmare höjder vid tillfällen med kallt väder. Stationer som ligger i dalgångar, exempelvis och Nikkaluokta, kan ibland vara kallast i landet och andra gånger varmast. Det beror på att under sommardagar är de varmare än omgivande höjder. Temperaturen avtar med per i höjdled. Under klara och vindstilla nätter ligger ofta den kallaste luften närmast marken och då kall luft är tyngre än varm "rinner" extra mycket kall luft ner i sänkor. Det är ovanligt att en svensk väderstation rapporterar den högsta temperaturen i , men det kan inträffa . var Kolmården-Strömsfors i varmast i med 32,och på 2008 var i med varmast bland samtliga drygt 2500 regelbundet rapporterande väderstationer i . Lägsta uppmätta temperatur i . -36,* -12,** Vassijaure*** -5,* -5,* -43,* -48,**** *Avläst på en halv grad när. ** Rekord för högfjällsstationer. Stationen var belägen över havet. ***Nuvarande Katterjåkk. **** -uppmättes i Malgovik (), 13/12 1941 på en privat termometer som i efterhand kontrollerades vid . Av 21 län togs fram klimatanalyser för 18 län, på beställning av respektive länsstyrelse. I tabell 3 finns en sammanställning av data över temperatur och nederbörd för respektive län. För samtliga har använts och jämförs med olika perioder därefter beroende på när klimatanalyserna gjordes. I vissa fall finns endast uppgifter om normalperioden. På finns en lista med länkar till rapporterna (Vem har ansvar>Länsvisa klimat- och sårbarhetsanalyser). Av tabellen framgår att temperaturökningen för de olika länen varierar något men rör sig Årsmedelnederbörden har ökat, tydligast för , Sammanställning av data från klimatanalyser för olika län. Årsmedeltemperatur i °C och årsmedelnederbörd i mm. Inom parentes anges också den procentuella förändringen i årsmedelnederbörd för gällande tidsperiod i relation till . Årsmedeltemperatur (°C) Årsmedelnederbörd (mm) ( %) 801 (7.5) 775 (5.7) 822 (7.6) 683 (5.1) 596 (1.9) 821 (10.8) 805 (7.8) 735 (8.1) Vegetationsperioden brukar definieras som den del av året då dygnsmedeltemperaturen överstiger ett viss gränsvärde. Temperaturgränsen är beroende på växtslag, men oftast lägger man gränsen mellan och .