sou · H3B3106 · 2015-12-18 00:00:00 — Historiskt har den offentliga konsumtionen ökat snabbare än den demografiskt betingade utvecklingen.103 Det kan därför sägas ha skett en standardhöjning i offentligt tillhandahållna tjänster. beräkningar104 visar att med en liknande standardökning även skulle tillväxten i offentlig konsumtion bli högre än i basscenariot. I dessa beräkningar sker en ökning av utgifterna för offentlig konsumtion till som andel av BNP (punkt A i figur 4.1). 103 Skillnaden i tillväxttakt mellan faktisk utveckling och den demografiskt betingade utvecklingen har i genomsnitt varit –2007, se t.ex. Prop. 2008/09:1, Bilaga 3, s.14. 104 (2014). Bilaga 1 till LU15 Figur 4.1 Offentlig konsumtion som andel av BNP Bruten skala på vertikala axeln. Punkt A avser framskrivning med högre standard i den offentliga verksamheten jämfört med basscenariot. Källor: SCB, och . En tänkbar konsekvens av att standardhöjningen i den offentliga konsumtionen är förhållandevis låg i basscenariot är att hushållen i stället kommer att skaffa sig önskad standard genom en ökning av sin privata konsumtion av tjänster. I detta avsnitt undersöks hur ökad privat konsumtion av tjänster påverkar ekonomin. Med tjänstekonsumtion menas här tjänster i form av reparationer, sjukvård, posttjänster, rekreation, trädgårds- skötsel, undervisning, restaurang, catering, övernattning, personlig vård etc. (dock inte transporttjänster). Mätt på detta sätt har tjänstekonsumtionen ökat från av hushållens totala konsumtionsutgifter 2013. Efterfrågan på tjänster har således ökat i förhållande till efterfrågan på varor. En del av ökningen förklaras av ökad efter- frågan på komplement eller substitut till offentligt tillhandahållna tjänster. En fortsatt positiv trend kan motiveras med en ökad livslängd i befolkningen och en viss mättnad på varukonsumtion. Det kan också ha skett en förändring av preferenserna för hus- hållens konsumtion. Antagandet att tjänstekonsumtionen forsätter att öka är okontroversiellt. Det svåra är att avgöra hur stor ökningen faktiskt blir. I basscenariot sker en ökning till 2040 så att tjänstekonsumtionen uppgår till av de totala konsumtionsutgifterna (se Bilaga 1 till LU15 I detta avsnitt undersöks effekterna av ett alternativt antagande om hur snabbt tjänstekonsumtionen kommer att öka. Procent av hushållens totala konsumtionsutgifter Avser produktkoder COICOP-kod 8, 9(del) och 10–12. Källor: SCB och . I ett alternativt scenario antar vi att preferenserna för tjänster ökar ytterligare, så att utgifterna för tjänstekonsumtionen 2040 blir högre än i basscenariot (se figur 4.2).105 Tjänste- konsumtionen som andel av BNP blir därmed knappt 2 procent- enheter högre 2040.106 Antagandet är således förenligt med att hushållen till viss del kompenserar för den förhållandevis svaga utvecklingen av offentlig konsumtion som inte ger dem den standardökning som de historiskt sett fått (skillnaden mellan punkt A och basscenariot i figur 4.1 uppgår till av BNP). 105Tjänstekonsumtionen som andel av hushållens totala konsumtion blir högre 2040. 106Hushållens totala konsumtion utgör av BNP 2040, vilket betyder att 0,50·4 = 2. Bilaga 1 till LU15 För att öka tjänstekonsumtionen måste annan konsumtion minska, så att hushållens budget inte överskrids. Tabell 4.1 visar hur hus- hållens konsumtion förändras när tjänstekonsumtionen höjs . Resultaten från modellen avspeglar antagandet att substitutionsmöjligheterna mellan tjänstekonsumtion, matvaror, kläder, möbler och liknande varor är lika stora.107 Det är däremot inte lika lätt att byta ut arbetsresor, hyreskostnader och upp- värmning mot tjänstekonsumtion. Tabell 4.1 Hushållens konsumtionsutgifter Procentuell förändring 2040 jämfört med basscenariot -6,6 -6,6 -6,6 -6,6 -6,8 -6,5 -6,6 -2,0 -2,0 -2,0 -2,0 Hyror (kallhyra) -2,0 -2,1 -1,9 -2,1 -2,1 Den högre efterfrågan på tjänstekonsumtion leder till att produktionen i tjänstebranscherna inom näringslivet ökar i förhållande till basscenariot. Arbetade timmar och förädlingsvärde inom utvalda tjänstebranscher, som andel av totala näringslivet, 107 Substitutionselasticiteten i modellen är 0,9 mellan tjänster, matvaror, kläder, möbler, övriga hushållsvaror, nöjen, transportmedel och övriga varor. Substitutionselasticiteten mellan tjänster, arbetsresor, hyreskostnader och uppvärmning är lägre. Bilaga 1 till LU15 ökar därmed (se figur 4.3). Arbetade timmar ökar från av totala antalet arbetade timmar i näringslivet 2040. Förädlingsvärdesandelen ökar från . Den uppåt- gående trenden i tjänstebranscherna, som kan observeras , förstärks med högre tjänstekonsumtion. Procent av totala näringslivet Avser branscher SNI 55–56 (I) och 84–98 (O–T). Källor: SCB och . Ökad tjänstekonsumtion leder alltså till att sysselsättningen i tjänstebranscherna ökar på bekostnad av andra branscher genom att sysselsättningen omfördelas. Varuproducerande branscher kommer med andra ord att bli mindre jämfört med basscenariot, vilket får följdeffekter på bland annat investeringar och kapital- bildning. I och med att tjänstebranscherna i allmänhet är mindre beroende av realkapital än andra branscher, det vill säga har lägre kapitalintensitet, kommer behovet av investeringar i realkapital att minska. Tjänstebranschernas ökning sker också på bekostnad av att exportindustrins produktion minskar. Tjänstekonsumtionen har också lågt importinnehåll, i synnerhet i jämförelse med export- industrins produktion.108 108 I analysen antas handelsbalansen i löpande priser (värdet av export minus import) vara densamma i alternativscenarierna som i basscenariot, vilket ungefär är liktydigt med att bytesbalansen 2040 är given. Bilaga 1 till LU15 Offentlig konsumtion antas vara oförändrad i alternativ- scenariot, främst för att enklare kunna tolka resultaten. Som visas i tabell 4.2 leder det sammanfattningsvis till att investeringar, export och import minskar till följd av högre tjänstekonsumtion. Den förändrade sammansättningen av näringslivet gör att den samman- tagna produktiviteten i näringslivet minskar. BNP blir därmed lägre med en högre tjänstekonsumtion. Även real NNP109, som kan ses som en välfärdsindikator, blir lägre men skillnaden mot bas- scenariot är mindre. Konsumtionen är i stort sett oförändrad trots att en lägre BNP innebär lägre inkomster. Det beror dels på att konsumtionsutrymmet ökar när investeringsbehovet minskar, dels på att bytesförhållandet (exportpris i förhållande till importpris) ökar. Procentuell förändring 2040 jämfört med basscenariot -0,5 -1,3 -1,0 -0,4 -0,1 Anm. Real nettonationalprodukt (NNP) är lika med BNP justerad för bytesförhållandet minus kapitalförslitning. I tabell 4.3 visas hur näringslivets produktion förändras. Branschen hushållstjänster ökar både produktion och sysselsättning. I andra branscher sker en minskning av förädlingsvärdet och antalet arbetade timmar minskar. Omfördelningen av sysselsättningen medför att förädlingsvärdet i hela näringslivet minskar då produk- 109 Nettonationalprodukten (NNP) är lika med BNP minus kapitalförslitning, det vill säga NNP mäter vad som finns kvar av BNP när förslitet kapital har ersatts. Real NNP är lika med NNP i fasta priser plus en justering för bytesförhållandet, real NNP mäter produktionsvärdet i termer av inhemsk användning (konsumtion och investeringar). Bilaga 1 till LU15 tivitetsnivån i tjänstebranscherna är lägre än den genomsnittliga produktiviteten i näringslivet.110 Tabell 4.3 Förädlingsvärde och arbetade timmar i näringslivet Procentuell förändring 2040 jämfört med basscenariot 01-03 (A) -2,0 -2,6 05-09 (B) -1,9 -1,9 -3,5 -3,5 -1,2 -1,2 -2,0 -2,0 -0,2 -0,2 -2,0 -2,0 Järn- och andra metallverk -1,5 -1,5 -1,2 -1,4 35-39 (D,E) El, värme, vatten, m.m. -1,0 -0,9 41–43 (F) -0,4 -0,4 49–53 (H) -0,8 -0,8 45–47 (G) -2,8 -2,8 58–63 (J) -0,8 -0,8 64–82 (K,M,N) -0,8 55–56 (I), 84–98 (O,P,Q,R,S,T) 68 (L) -0,6 -0,6 -0,6 1Inklusive grafisk industri m.m. 2Inklusive tillverkning av läkemedel, gummivaror m.m. samt petroleumraffinering. 3Tillverkning av metall-, elektronik- och verkstadsprodukter samt fordon. Källor: SCB och . Utsläppen av koldioxid minskar med en ökad andel tjänste- konsumtion (se tabell 4.4). Hushållen minskar sina inköp av diesel och bensin samt minskar sitt resande (se tabell 4.1). Det ger lägre utsläpp i den icke-handlande sektorn (utsläpp utanför handels- systemet EU ETS). Den varuproducerande industrin minskar sin 110 Figur 4.3 visar att för tjänstebranscherna är Y/sum(Y) < L/sum(L), där Y och L är förädlingsvärde respektive antal arbetade timmar i en bransch och sum står för summering över alla branscher, vilket innebär att Y/L < sum(Y)/sum(L). Bilaga 1 till LU15 produktion (se tabell 4.3), vilket minskar de svenska utsläppen i den handlande sektorn inom EU ETS. Tabell 4.4 Utsläpp av koldioxid Procentuell förändring 2040 jämfört med basscenariot -1,1 -1,1 Utsläpp inom EU ETS, exkl. flyg -1,0 5 Högre elpris i I bilaga 2 till (SOU 2014:37) konstateras att , bortsett från transportsektorn, inte är särskilt beroende av olja, kol eller gas för sin energiförsörjning. Däremot spelar de internationella priserna på olja, kol och gas en betydande roll för de svenska elpriserna. Elpriserna i påverkas via kostnaderna för kolbaserad elproduktion i grannländer. Eldning av kol kräver ett innehav av utsläppsrätter. En viktig faktor som påverkar produktionskostnaden för kolkraftverken är därför priset på utsläppsrätter. Utsläppsrättspriset är lågt men priset kommer sannolikt att stiga när återhämtat sig från den rådande lågkonjunkturen och när mängden utsläppsrätter minskar. Elmarknaden var länge en nationell angelägenhet. sträcker sig marknaden långt utanför gränser. För de nordiska länderna, exklusive , finns exempelvis en gemensam marknadsplats. Handel sker också med och andra länder i norra . är överföringsmöjligheterna för el mellan länder sannolikt ännu bättre än , vilket talar för att den relevanta marknaden växer och att elpriset blir mer utjämnat över . Planerna om en gemensam marknadsplats för hela kan också bli verklighet. bedömer att av den svenska elproduktionen 2030 kommer vattenkraft och kärnkraft stå för vardera.111 Vindkraften förväntas stå för av el- produktionen (se figur 5.1). Vidare bedöms att produktionen kommer att vara större än den inhemska efterfrågan, vilket leder till export av el i storleksordningen . 111 (2013). Högre elpris i Bilaga 1 till LU15 Avser nettoproduktion, dvs. Med en kärnkraftsproduktion enligt progno- ser har således kapacitet att producera fossilfri el som täcker efterfrågan inom landet även . Prisutvecklingen kommer dock vara beroende av utvecklingen i resten av , exempelvis konsekvenserna av en avveckling av kärnkraften i . I detta kapitel ställs frågan om hur näringsliv och hushåll i påverkas av ett, i förhållande till basscenariot, högre elpris. Denna elprisökning antas vara en följd av en mer ambitiös klimat- politik inom EU. Priset på utsläppsrätter kommer troligen stiga när taket sänks för utsläppen inom det europeiska han- delssystemet för utsläppsrätter (EU ETS). Den totala kostnaden för att producera el med fossila bränslen ökar därmed. Påverkan på svensk ekonomi beror bland annat på hur mycket elpriset ökar och hur klimat- och energipolitiken utvecklas utanför EU. Klimat- politiken i omvärlden kan påverka världsmarknadspriset även på andra varor än energi. Det är därför lämpligt att analysera denna fråga i en allmänjämviktsmodell. Bilaga 1 till LU15 Det basscenario som beskrevs i kapitel 2 bygger på beslutade regler och fattade beslut om bland annat klimatpolitiken. Inga ytterligare åtgärder antas ske och utsläppen av växthusgaser antas följa den bana som () antar är förenlig med en ökning av medeltemperaturen med , i IEA:s rapport benämnd 4DS-scenariot.112 För att utsläppen i ska minska till de nivåer som skisseras i scenariot beräknar IEA att priset på utsläppsrätter stiger från dagens nivåer på runt till per ton koldioxid. För svensk del antas att koldioxidskatten är i nivå med beslutade regler och motsvarar per ton. IEA räknar med att utsläppen av växthusgaser i ska ha minskat till 2050 i 4DS-scenariot jämfört med nivå. Det är en mindre minskning och en lägre ambition jämfört med den svenska visionen om att nettoutsläppen av växthusgaser succesivt ska elimineras . Tre alternativa scenarier till basscenariot analyseras här. I alternativscenarierna antas en mer ambitiös klimatpolitik i och resten av världen, i linje med IEA:s tvågradersscenario (2DS). I detta scenario räknar IEA med att utsläppen i minskar till 2050, jämfört med nivå. Ett lägre tak för utsläppen inom de sektorer som berörs av EU ETS leder till högre pris på utsläppsrätter (se tabell 5.1). Utsläppsrättspriset ökar med per ton jämfört med basscenariot, det vill säga med , enligt IEA. För de utsläpp som inte kontrolleras inom EU ETS antas den generella nivån på koldioxidskatten öka för att även minska dessa utsläpp. I alternativscenarierna antas en lika stor ökning i skatten som i utsläppsrättspriset, det vill säga med motsvarande per ton jämfört med basscenariot. Ökningen i procent blir lägre för koldioxidskatten eftersom den svenska skatten är betydligt högre än utsläppsrättspriset i utgångsläget. I scenario 1 ökar elpriset i i enlighet med IEA:s beräkningar, vilket innebär en ökning med enbart jäm- fört med basscenariot. Det finns dock en stor osäkerhet i hur mycket en kraftig ökning av utsläppsrättspriset påverkar elpriset. För att illustrera effekterna av vilket antagande som görs av 112 IEA (2013). Bilaga 1 till LU15 sambandet mellan klimatpolitik och elpris görs här ett eget an- tagande i scenario 2. Detta scenario bygger på antagandena att elpriset 2040 sätts på en mer integrerad europeisk marknad och att priset sätts i nivå med marginalkostnaden i ett koleldat kraftverk. Det förutsätter att överföringskapaciteten mellan och övriga är bättre än och att det inte förekommer flaskhalsar i överföringen av el till kontinenten. Det skulle kunna ge ett betydligt högre elpris i jämfört med vad IEA antar. Elpriset antas i detta scenario öka till per Ett centralt antagande för svensk del är hur omvärlden reagerar på en förändring av klimatpolitiken. I scenario 1 och 2 görs inga förändringar i världsmarknadspriserna (förutom elpriset). Margi- nalkostnaden på svensktillverkade produkter ökar dock. I scenario 3 görs ett försök att fånga att även världsmarknadspriserna på många varor troligen förändras som en respons på högre pris på koldioxidutsläpp och högre elpris även i omvärlden. Exempelvis förväntas världsmarknadspriserna på papper och pappersmassa öka liksom priserna på stål och andra produkter som tillverkas i den energiintensiva industrin. Hur mycket priserna ökar är svårt att avgöra. I modellberäkningarna antas att världsmarknadspriserna ökar eller minskar, relativt sett, lika mycket som marginal- kostnaden ökar eller minskar för motsvarande svensktillverkade produkter och tjänster. I likhet med IEA antas att priset på olja och kol är desamma oavsett scenario. EU-kommissionen115 har i sina beräkningar räknat med att med en mer ambitiös klimatpolitik kan efterfrågan på fossila bränslen komma att minska så mycket att det signifikant minskar priset på kol och olja. Det innebär i så fall en 113Förbränning av kol kan i teorin generera 27 GJ energi, det effektiva värmevärdet. Med en verkningsgrad på omvandlas energin till 18 GJ värme och 9 GJ (2,5 MWh) elektricitet. Vid eldning av bränslet frigörs dessutom ca koldioxid. Givet att den skapade värmen inte kan tas om hand eller har lågt värde kommer kostnaden av att producera 2,5 MWh el, på marginalen, vara lika med kostnaden för kol, plus kostnaden att släppa ut koldioxid: 2,5 PEL = PKOL + 3,7 PCO2, där PKOL och PCO2 betecknar kolpriset respektive utsläppsrättspriset. Marginalkostnaden för 1 MWh el (PEL) ges då av: PEL = 0,4 PKOL + 1,5 PCO2. En ökning av koldioxidpriset med leder då, allt annat lika, till en ökning av elpriset med . I scenario 2 avrundas det uppåt till en ökning med , det vill säga . 114Det är i linje med vad som faller ur den beräkningsmodell som Elforsk tagit fram, under antagandet att elen på marginalen produceras i ett kolkondenskraftverk. Se m.fl. (2011). 115Europeiska kommissionen (2011). Bilaga 1 till LU15 mindre effekt på elpriset av ett högre pris på utsläppsrätter än vad som rapporteras här. Utsläppsrätter (euro per ton CO2) Koldioxidskatt (euro per ton CO2) Elpris (euro per MWh) Världsmarknadspriser, övriga produkter Anm. Elpris avser systempris på den svenska elmarknaden. Källor: IEA och . I används fossila bränslen i elproduktionen endast för reservkraft, framför allt vid tillfälliga toppar i efterfrågan. En stor del av den svenska produktionen sker med en marginalkostnad som kraftigt understiger elproduktionen baserad på fossila bränslen som exempelvis kol. Det gäller bland annat vattenkraften som produce- ras till en låg rörlig kostnad. Om elpriset sätts lika med marginal- kostnaden på kolbaserad elproduktion kommer det att skapas vinster i svensk elproduktion. I analysen antas att de vinster som skapas i elproduktionen direkt eller indirekt tilldelas hushållen, via privat eller statligt ägande. Det senare ger staten möjlighet att föra över vinsterna till hushållen i form av en transferering eller skatte- sänkning. Effekterna på makroekonomin visas i tabell 5.2. Jämförelse av scenario 1 och 2 visar att ju högre elpriset blir, desto lägre blir BNP. Orsaken är att det sker en strukturomvandling där energiintensiv industri minskar och andra branscher, med lägre produktivitet, ökar jämfört med basscenariot. Produktiviteten i näringslivet blir därmed lägre och med oförändrade resurser blir BNP lägre än i basscenariot. Exporten blir också lägre med ett högre elpris. Eftersom priset på exporterad el blir högre förbättras bytesförhållandet mot utlandet. Det gör att real NNP blir högre än i basscenariot, vilket är en indikation på att konsumtionsutrymmet ökar. Offentlig konsumtion antas vara oförändrad så hushållens Bilaga 1 till LU15 konsumtion ökar i dessa scenarier.116 Hushållen får därmed del av de ökade vinsterna i svensk elproduktion. Hushållen får förvisso ett högre elpris som verkar åt motsatt håll och minskar konsumt- ionsutrymmet, även om de till viss del kan substituera elanvänd- ning mot bland annat fjärrvärme. Att totala konsumtionen blir högre, som investeringarna (realt sparande) inte blir lägre, är en indikation på att hushållens nytta ökar.117 Procentuell förändring 2040 jämfört med basscenariot -0,3 -1,1 -4,0 -3,5 -0,5 -0,5 -0,3 -0,3 -1,1 -1,1 Anm. Real nettonationalprodukt (NNP) är lika med BNP justerad för bytesförhållandet minus kapitalförslitning. I tabell 5.3 visas att det, naturligt nog, är de energiintensiva branscherna som förlorar på ett högre elpris. Det gäller till exempel gruvverksamheter, massa- och pappersvaruindustrin samt järn- och andra metallverk. Dessa branscher är verksamma på export- marknaden. I scenario 1 och 2 är det bara världsmarknadspriset på el som påverkas. En jämförelse av resultaten mellan scenario 2 och 3 visar effekterna av att import- och exportpriserna på annat än el förändras globalt till följd av en mer ambitiös klimatpolitik. Förlusten i BNP blir densamma i scenario 2 och 3. Däremot blir effekterna på näringslivets branscher annorlunda. De nackdelar på världsmarknaden som den energiintensiva industrin fick vid ett ensidigt högre elpris minskar om världsmarknadspriset ökar i 116Ett alternativt antagande om att elproduktionens vinster stannar i den offentliga sektorn och används för att öka offentlig konsumtion resulterar i att hushållens konsumtion minskar. 117Hur hushållens nytta påverkas beror även på deras preferenser för olika varor och på hur varukorgen förändras. Bilaga 1 till LU15 proportion till ökningen av marginalkostnaden. Konkurrensen på världsmarknaden inom en bransch påverkas inte om alla länder följer samma klimatpolitik. Däremot kvarstår skillnaderna mellan branscher, mellan den energiintensiva industrin och övriga närings- livet. Tabell 5.3 Förädlingsvärde i näringslivet Procentuell förändring 2040 jämfört med basscenariot 01-03 (A) -0,5 -2,6 05-09 (B) -2,8 -12,7 -5,5 -0,2 -1,4 -0,7 -0,7 -3,8 -1,2 -3,6 -19,1 -1,9 -7,7 -9,6 -2,4 Järn- och andra metallverk -8,1 -17,6 -6,9 -0,4 -2,7 -4,5 35-39 (D,E) El, värme, vatten, m.m. -1,2 41–43 (F) -0,1 49–53 (H) -0,4 -0,7 -0,9 45–47 (G) 58–63 (J) -0,2 -1,0 -1,4 64–82 (K,M,N) -0,9 -1,9 55–56 (I), 84– (O,P,Q,R,S,T) -0,4 -1,4 -1,4 1Inklusive grafisk industri m.m. 2Inklusive tillverkning av läkemedel, gummivaror m.m. samt petroleumraffinering. 3Tillverkning av metall-, elektronik- och verkstadsprodukter samt fordon. Källor: SCB och . Förädlingsvärdet inom energiproduktionen i fasta priser påverkas inte nämnvärt av ökningen av elpriset. Hushållens efterfrågan på el minskar förvisso med i scenario 2 och 3. Under förutsättningen att det finns tillräckligt med överföringskapacitet minskar dock inte produktionen utan exporten av el ökar. Den produktion som sker i basscenariot och var lönsam under dessa förutsättningar bör också vara lönsam i de alternativa scenarierna Bilaga 1 till LU15 med betydligt högre elpris eftersom svensk elproduktion antas ske utan fossila bränslen. Vad det gäller möjligheterna att öka produktionen antas dock inte ha några kostnadsfördelar mot utlandet. Varken utbyggnad av vattenkraften i stor skala eller investeringar i nya kärnkraftverk antas ske i . Det högre priset på utsläppsrätter leder till lägre utsläpp i den handlande sektorn inom EU ETS (se tabell 5.4). Det gäller framför allt den energiintensiva industrin. Den icke-handlande sektorn möter en högre koldioxidskatt vilket sänker utsläppen även i denna sektor. Det gäller framför allt vägtrafikens utsläpp. En jämförelse av utsläppen mellan scenario 1 och 2 visar att ju högre pris på fossila bränslen desto mer minskar utsläppen från svensk industri inom den handlande sektorn. I scenario 3 blir dock utsläpps- minskningen mindre då den energiintensiva industrin inte minskar lika mycket om även omvärldens industri möter högre elpriser. Procentuell förändring 2040 jämfört med basscenariot Utsläpp inom EU ETS, exkl. flyg I denna del av bilagan beskrivs scenarier för svensk ekonomi . Utvecklingen av den framtida produktiviteten i närings- livet som helhet är i linje med den historiska utvecklingen . Antalet arbetade timmar förväntas dock växa något lång- sammare jämfört med den senaste . Tillväxten i näringslivets produktion (förädlingsvärde) kommer därmed att växa något svagare än historiskt. Utvecklingen av förädlingsvärde och antalet arbetade timmar skiljer sig åt mellan olika branscher. Möjligheterna att effektivisera verksamheten skiljer sig åt mellan branscher, vilket avspeglas i olika trendmässiga tillväxttakter i branschernas produktivitet. Även efterfrågan på branschernas produktion av varor och tjänster följer olika trender i takt med att inkomster och relativpriser förändras. Det får till följd att branschstrukturen i näringslivet väntas förändras, mätt som branschers andel av näringslivets sammanlagda förädlingsvärde och andel av totala antalet arbetade timmar. Exempelvis fortsätter jord- och skogsbrukets andel av näringslivets totala förädlingsvärde att minska, liksom dess andel av det totala antalet arbetade timmar. Gruvindustrin kan komma att öka sin andel av näringslivets förädlingsvärde, men det kan ske utan att sysselsättningsandelen ökar. Tillverkningsindustrins andel av förädlingsvärdet liksom andelen av sysselsättningen fortsätter att minska. Vissa delbranscher inom tillverkningsindustrin, som exempelvis kemisk industri, kan dock bryta mot den allmänna utvecklingen och öka förädlingsvärdesandelen. Byggbranschen ökar i betydelse både vad gäller förädlingsvärde och sysselsättning. Sysselsättningsandelen stiger också inom de olika tjänste- branscherna. Det finns således en tendens till att tjänsteprodukt- ionen ökar på bekostnad av varuproduktionen. Det är framför allt Bilaga 1 till LU15