sou · H3B3104 · 2015-12-08 00:00:00 — 4.2.3Välfärdssystemens utformning påverkar via incitament Utöver att förbättra arbetskraftens rörlighet kan utformningen av såväl skatter och transfereringssystem som välfärdstjänster antas ha en stark påverkan på bl.a. arbetsutbudet, i synnerhet i vissa grupper. Skatter och transfereringssystem påverkar även efter- frågan på arbetskraft via bl.a. individers reservationslön och stabiliseringseffekter i konjunktursvängningar. Väl fungerande välfärdssystem fyller en viktig roll både för individen och för samhället. För individen innebär välfärdssystemen inkomsttrygghet vid sjukdom eller arbetslöshet men även vid andra ekonomiskt utsatta skeden i livet genom inkomststöden (bidragen) t.ex. studenter och barnfamiljer.335 För samhället kan rätt utformade välfärdssystem vara ett verktyg för att åstadkomma ett ökat arbetsutbud genom att t.ex. ge föräldrar möjlighet att kombinera arbetsliv med korttidsfrånvaro för sjuka barn. Välfärdssystemen ger även möjligheter till omställning och återgång i arbete efter skada eller sjukdom, vilket kan antas bli en allt viktigare funktion på framtidens arbetsmarknad.336 De obligatoriska socialförsäkringarna kompenserar även för det marknadsmisslyckande som frivilliga försäkringar vid exempelvis sjukdom skulle ge upphov till, genom t.ex. risk för snedvridet urval (adverse selection). Socialförsäkringarna finansieras huvudsakligen genom inkomst- relaterade skatter och avgifter, som inte är riskdifferentierade.337 335Föräldraförsäkringen räknas till socialförsäkringarna, men är egentligen ingen försäkring i egentlig mening, eftersom föräldraskap, till skillnad från exempelvis sjukdom och arbetslöshet, inte kan betraktas som en försäkringsbar risk. Föräldraförsäkringen är istället att betrakta som en subvention till barnfamiljer (2014). 336Även ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är välfärdssystemen positiva då de jämnar ut individens inkomster mellan olika riskgrupper och olika perioder i livet. Utan obligatoriska försäkringar finns det risk för både för mycket och för lite sparande, vilket skulle leda till för låg respektive för hög konsumtion och därmed påverka välfärden. 337Ståhlberg (2014). Avvikelse från den försäkringsmässiga, riskdifferentierade premien kan medföra en samhällsekonomisk kostnad genom att det uppkommer en skattekil mellan vad som är privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamt.338 Om skattekilen är stor skapas incitament för att minska arbetsutbudet och öka nyttjandet av välfärdssystemen. Den obligatoriska försäkringspremiens, dvs. skatter och avgifters, effekt på arbetsutbudet som varierar beroende på inkomstgrupp, eftersom det finns ett tak för ersättningsnivån, men inte för försäkringspremien.339 Den sammantagna generositeten i välfärdssystemen påverkar individens kostnad för att nyttja systemen och kan därför leda till förändrat arbets- utbud.340 För att minska den s.k. moraliska risken (moral hazard) finns en självrisk i de inkomstrelaterade försäkringarna – ersättningen är inte lika stor som den ordinarie lönen. Inom sjukförsäkringen finns även en karensdag innan sjuklön från arbetsgivaren betalas ut.341 En alltför hög självrisk kan emellertid leda till att socialförsäkringarna underutnyttjas och då ge upphov till negativa externa effekter, t.ex. att individer går till arbete trots sjukdom och smittar kolleger.342 Ett annat sätt att minska den moraliska risken är att införa kontrollsystem, i form av exempelvis krav på läkarintyg eller inlämnande av aktivitetsrapporter.343 En viktig faktor att ha i åtanke är att incitamenten till arbete inte enbart påverkas av villkoren i de obligatoriska socialförsäkringarna, utan även av villkoren i avtalsförsäkringar och andra kompletterande försäkringar, som gruppförsäkringar via fackförbund eller privata försäkringar. 338Skattekilen anger skillnaden, i procent av arbetsinkomsten, för individen mellan arbets- inkomst och ersättning från de inkomstrelaterade välfärdssystemen. Skattekilen utgörs av summan av den obligatoriska försäkringspremien (dvs. arbetsgivar- och egenavgifter), ersättningsnivån efter skatt och skattesatsen på arbetsinkomsten. (2007). 339Wikström (2008). 340Flera svenska studier har visat på förändringar i nyttjande av sjukförsäkringen vid förändringar i ersättningen, bl.a. och (2006) och och (2004). 341Ståhlberg (2014). och (2013) fann exempelvis att när karensdagen togs bort och ersättningen ökade för sjukfall kortare än så ökade antalet nya sjukfall, men antalet långa fall minskade. och (2013). 342Edebalk m.fl. (1998). 343Beroende på kostnaden för sådana kontroller kan även självrisken varieras, på så sätt att billigare kontroller kan ge lägre självrisk. (2014). Sådana försäkringar minskar den privatekonomiska kostnaden för att vara frånvarande från arbetet.344 De inkomstrelaterade ersättningarna (i t.ex. sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen) har, i förhållande till de behovsprövade, en positiv effekt på arbetsutbudet genom att de dels innehåller ett kvalificeringskrav som förutsätter arbete, dels har ersättningar som ökar när arbetsinkomsten ökar upp till en viss nivå. Även nedtrappning av ersättningen vid vissa bestämda tidpunker fungerar som stärkta incitament till arbete. Behovsprövade bidrag och inkomstprövade garantinivåer som t.ex. försörjningsstödet, har av olika skäl inte samma positiva utformning ur arbetsutbuds- synpunkt. De beräknas på hushållets inkomster på ett sådant sätt att ökade inkomster resulterar i lägre ersättning. Dessa marginaleffekter kan leda till lägre incitament att höja sina inkomster genom att t.ex. öka arbetsutbudet.345 På en framtida arbetsmarknad där färre kvalificerar sig till ersättning från de obligatoriska socialförsäkringarna, till följd av fler korta anställningar eller egenföretagande, blir det särskilt viktigt att även de behovsprövade bidragssystemen utformas på ett sätt som inte skapar höga marginaleffekter till arbete. 4.3Svenska styrkor och svagheter Som framhölls i kapitel 1 har på flera sätt en väl fungerande arbetsmarknad. Inte minst ligger såväl arbetskraftsdeltagandet som sysselsättningen internationellt sett högt bland både kvinnor och män. I kapitel 2 påpekades dock att antalet arbetade timmar kommer att behöva öka ytterligare för att skapa resurser till att finansiera de offentliga välfärdsåtagandena . En viktig utgångspunkt när det gäller att bedöma hur väl den svenska arbetsmarknaden kommer att fungera är därför dess förmåga att stimulera ett ännu högre arbetsutbud. har flera outnyttjade källor till ett sådant högre framtida arbetskraftsutbud. En viktig sådan källa är utrikes födda, som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. En annan viktig källa 344Sjögren och (2011). 345Pettersson och Palmer (2010). är de äldre, som med bättre hälsa och ökad livslängd skulle kunna stanna på arbetsmarknaden. Det rör sig i viss mån även om kvinnor, som skulle kunna öka sitt arbetskraftsutbud i termer av längre arbetstid. Slutligen finns en viss potential i att tidigarelägga ungdomars etablering på arbetsmarknaden genom effektivare utbildning. I föregående avsnitt identifierades ett antal bestämningsfaktorer för en väl fungerande arbetsmarknad. I detta avsnitt undersöks de styrkor och svagheter som har med avseende på dessa bestämningsfaktorer. 4.3.1Utbildning ger de färdigheter som behövs för arbete har internationellt sett en relativt välutbildad arbetskraft. var andelen av befolkningen (25–) som har en eftergymnasial utbildning , vilket är över genomsnittet i . Omvänt har den 8:e lägsta andelen personer med endast förgymnasial utbildning – vilket är långt under OECD-genomsnittets 23,4 procent.346 Det är framför allt kvinnorna som svarar för den relativt framskjutna svenska positionen. Som framgår av SCB:s långtids- prognos för befolkningens utbildningsnivå i förefaller könsskillnaderna i utbildningsnivå, dvs. att kvinnor i genomsnitt är högre utbidade än män, förstärkas . 346 database, Education attainment, tertiary-education.htm Figur 4.4 Utbildningsnivåer 2013-2035 Källa: SCB, Trender och prognoser 2014. Även i SCB:s prognos för tillgång respektive efterfrågan på olika utbildningsinriktningar är det tydligt att den stora efterfrågeökningen huvudsakligen kommer att ske i traditionellt kvinnodominerade sektorer, medan efterfrågan i många manligt dominerade sektorer krymper. Detta kommer att kräva för- ändringar i utbildningsval och omställningsinsatser, i synnerhet för vissa män. har deltagit i ett antal storskaliga internationella studier av såväl skolelevers kunskaper347 som den vuxna befolkningens färdigheter, främst med koppling till läsförmåga, naturvetenskap och matematik. Sedan mitten av 1990- talet är resultaten jämförbara och kan därför utgöra grund för en bedömning av hur kunskapsnivån i populationerna förändrats. 347 T.ex. , TIMSS, PIRLS. För närmare detaljer hänvisas till (2014). Som nämndes i kapitel 3 har de svenska resultaten visat en fallande trend på samtliga områden och i de flesta av studierna motsvarar resultatförsämringarna effekten av 1–skolgång.348 Resultaten har även försämrats relativt jämförbara länder i t.ex. EU eller . När det gäller den vuxna befolkningens färdigheter står sig fortfarande bra och tillhörde 2012 de främsta länderna i enligt PIAAC. Den genomsnittliga färdighetsnivån i läsförmåga hade dock försämrats jämfört med nivån i mitten av 1990-talet.349 Dessutom verkar resultatförsämringarna i PISA-undersökningen också ha gett avtryck i resultaten för motsvarande ålderskohorter i PIAAC,350 vilket tyder på att försämringar i skolresultaten kan ha långsiktiga effekter på humankapitalbildningen. Utan gymnasieexamen blir inträdet på arbetsmarknaden svårt Antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen med högst förgymnasial utbildning uppgick till ca 113 000 personer, vilket utgör av samtliga inskrivna. Av dessa har ca 50 000 inskrivna en utbildningsnivå som inte motsvarar grundskola. Enligt myndig- heten ökar andelen inskrivna med högst förgymnasial utbildning – för exempelvis var den 25 procent.351 pekar ut flera orsaker till utvecklingen, bl.a. att många avbryter eller lämnar den svenska gymnasieskolan utan slutbetyg och att en del nyanlända invandrare har kort utbildning.352 Att äldre i högre grad än yngre endast har förgymnasial utbildning tycks trendmässigt vara på väg att försvinna. Det är emellertid inte bara utrikes födda vuxna som svarar för ökningen av arbetskraft utan gymnasieexamen, utan även ungdomar som genomgått det svenska utbildningssystemet. I en stor studie av ungdomars arbetsmarknadsutfall noteras att andelen som lämnar 348I m.fl. (2010) skattas effekten av skolgång på utbildningsresultaten till ca 0,20–0,25 SD. Resultatförsämringarna i de olika studierna skattas av m.fl. (2014) kap 6.2. till mellan 0,2 och 0,4 SD. 349Bjørkeng och Lagerstrøm (2014). 350Gustafsson m.fl. (2014). 351Andelen med högst förgymnasial utbildning i befolkningen uppgick till . 352Arbetsförmedlingen (2014). gymnasieskolan med slutbetyg har gått ned sedan mitten av 1990- talet.353 Studien finner att etableringstidpunkten för dem som lämnade utbildningsväsendet utan slutbetyg från gymnasiet har senarelagts det . Det är även tydligt att andelen som etablerar sig på arbetsmarknaden är betydligt lägre – mätt vid alla åldrar – bland dem som saknar slutbetyg. Skillnaden i arbetsmarknadsetablering mellan samtliga 25-åringar födda och dem som saknade slutbetyg var t.ex. närmare 15 procent- enheter. Två ungdomsgrupper visar sig enligt ovan nämnda analys vara särskilt utsatta när det gäller att klara en gymnasieexamen: ungdomar med funktionsnedsättning och ungdomar som antingen är utrikes födda eller har utländsk bakgrund.354 När en analys görs av fyra arbetsmarknadsutfall för individen finns en oberoende, signifikant och för individen negativ effekt av att sakna gymnasiebetyg. Men även vid kontroll för om personen har ett slutbetyg från gymnasiet eller inte, så kvarstår signifikanta och för individen negativa arbetsmarknadseffekter av att vara utrikes född, att ha utländsk bakgrund eller att ha en funktionsnedsättning.355 Dessa gruppers bestående svårighet på arbetsmarknaden beror alltså delvis, men inte enbart, på att de är överrepresenterade när det gäller att inte ha ett slutbetyg från gymnasiet. Nyckelgrupperna har i lägre utsträckning gymnasieexamen När det gäller de två nyckelgrupperna äldre och utrikes födda kan man konstatera att äldre generellt har lägre utbildningsnivå än yngre. SCB framhåller i sin översyn av befolkningens utbildning att yngre personer med högre utbildning kontinuerligt ersätter äldre med lägre utbildningsnivå, vilket innebär att utbildningsnivån successivt stiger.356 I den äldsta åldersgruppen 65– har endast förgymnasial utbildning, medan är högutbildade med minst 3-årig eftergymnasial 353Engdahl och (2015). 354Resultatet är likartat oavsett om utländsk bakgrund definieras som att en förälder eller båda föräldrarna har utländsk bakgrund. 355Engdahl och (2015)., s. 81 ff. 356SCB (2013b). För befolkningen , , är motsvarande siffror 13 respektive 27 procent.357 Av SCB:s specialstudie av utrikes föddas utbildning framgår att andelen högutbildade med eftergymnasial utbildning eller längre, är lika hög bland inrikes som utrikes födda, . Däremot har en högre andel av de utrikes födda än de inrikes födda endast förgymnasial utbildning, . Skillnaden i utbildningsnivå mellan utrikes och inrikes födda är något större för kvinnor än för män. Som tidigare nämnts har många som har invandrat till en högre utbildningsnivå än de som invandrat tidigare.358 Utbildningsnivån för personer som invandrat till varierar mycket beroende på vilka länder de utvandrat från. Till stor del kan skillnaderna förklaras med åldersstruktur, skälen för att invandrat till och vilken utbildningsstruktur som finns i det tidigare hemlandet. Det är naturligtvis positivt ur arbetsmarknads- synpunkt om fler utrikes födda är högutbildade. har det visat sig svårt för utrikes födda att tillgodogöra sig värdet av en högre utbildning från ursprungslandet på den svenska arbets- marknaden.359 Språkbarriären är naturligtvis en viktig förklaring till detta, liksom diskriminering skulle kunna vara det. Det finns dock anledning att analysera om de färdigheter som en utbildning ger i olika utbildningssystem är lika användbara på den svenska arbetsmarknaden.360 Om så inte är fallet kan utrikes föddas human- kapital överskattas om det bedöms enbart utifrån utbildningsnivå. 358Andelen högutbildade uppgår till medan motsvarande andel bland de inrikes födda är . En stor andel, , av de som invandrat är relativt unga (25–), vilket till en del förklarar den höga utbildningsnivån. 359Nordin (2007). 360Giannelli och Rapallini (2015) studerar effekten av tidigare skolgång i ursprungslandet på matematikkunskaper uppmätta i det nya landet. De finner att skolgång i ett ursprungsland som tillhör de bästa när det gäller matematikkunskaper ger elever avsevärd bättre resultat vid matematikprov i det nya landet, även vid kontroll för faktorer som föräldrars utbildningsnivå och socio-ekonomiska bakgrund. Även om den refererade studien inte avser högre utbildning ger den stöd till hypotesen att värdet av en viss mängd utbildning från ursprungslandet varierar med kvaliteten i den undervisning som bedrivs i ursprungs- landet. Svensk arbetsmarknad premierar färdigheter, inte ursprung Utbildning är på många sätt en viktig förutsättning för arbete, dels i kraft av de färdigheter som individen tillägnar sig, dels som en signal om sådana färdigheter. Det kan dock vara av intresse att på ett mer direkt sätt undersöka hur färdigheter påverkar sannolik- heten att få arbete. PIAAC-undersökningarna, som görs av för att mäta vuxnas () färdigheter i de tre kunskaps- områdena läsning, räkning och problemlösning med dator och internet, ger därför viktig information. Sambandet mellan sådana grundfärdigheter och sysselsättning är starkt, vilket illustreras bl.a. i bilaga 5 till om utbildning.361 Internationellt sett har en sammanpressad lönestruktur. Lönepremien på grundfärdigheter (mätt som resultat på PIAAC:s tester av läs-, räkne- och problemlösningsförmåga) är relativt låg. I figur 4.5 visas att den genomsnittliga timlönen stiger relativt långsamt med läsförmågan. En person med läsfärdigheter motsvarande den lägsta gruppen362 i PIAAC tjänar knappt 15 köpkraftsjusterade dollar (i medianvärde), medan mediantimlönen hos dem med färdigheter motsvarande de två högsta grupperna stiger till drygt 19. Motsvarande siffror för som helhet är drygt 12 respektive , dvs. lönen stiger brantare med färdighetsnivån i än i . Däremot sjunker risken för att bli arbetslös eller för att hamna utanför arbetskraften kraftigt ju högre färdighetsnivåer en individ har, mer i än i som genomsnitt. Den lägsta färdighetsgruppen har lägre sysselsättningsgrad i än i , medan de andra har högre. 361SOU 2015:90, Bilaga 5 till . 362PIAAC-resultaten delas in i sex kunskapsnivåer (0-5), som i sin tur delas in i fyra färdighetsgrupper. Individer med kunskapsnivå 0 och 1 utgör en grupp med otillräckliga färdigheter, individer med nivå 2 utgör en grupp med låga färdigheter, individer med nivå 3 utgör en grupp med goda färdigheter och individer med nivåerna 4 och 5 bildar en grupp med höga färdigheter. Figur 4.5 Sysselsättningsgrad och medianlön vid olika läsfärdighetsnivåer Sysselsättningsgrad (procent) Anm.: Markeringarna indikerar i stigande ordning medianlön och mediansysselsättning för personer med läsfärdigheter på högst nivå 1, nivå 2, nivå 3 respektive antingen nivå 4 eller 5 i PIAAC Källa: (2013) Skills Outlook : First Results from the Survey of Adult Skills. Oavsett åldersgrupp och ursprung är det en större andel som har ett arbete bland dem med goda eller höga färdigheter jämfört med personer med lägre färdighetsnivå. Bland nyckelgrupperna kan konstateras att för äldre () är det fler som arbetar bland dem med goda eller höga färdigheter jämfört med dem med otillräckliga färdigheter.363 För både utrikes och inrikes födda arbetar personer med högre färdighetsnivå i större utsträckning än personer med lägre färdighetsnivå. Andelen som har ett arbete är för utrikes födda med goda eller höga färdigheter. Detta kan jämföras för utrikes födda med otillräckliga färdigheter i läsning och/eller räkning. 363 Det är tänkbart att nivån på färdigheter i denna grupp samvarierar med andra faktorer (exempelvis hälsa) som också påverkar arbetsmarknadsutfallet. Ett mycket viktigt och positivt resultat från PIAAC- undersökningarna är att det inte finns några signifikanta skillnader mellan utrikes och inrikes födda när det gäller att ha ett arbete, om hänsyn tas till nivån på färdigheterna. Som framgår av figur 4.6 är chansen att ha arbete större ju högre färdighetsnivå en person har, och chansen är i princip lika stor för utrikes som för inrikes födda vid alla färdighetsnivåer. Figur 4.6 Andel som har arbete av personer i åldern uppdelade på färdighetsnivåer i läsning och/eller räkning Otillräckliga färdigheter i läsning Låga färdigheter i läsning och Goda/höga färdigheter i läsning och och/eller räkning Källa: SCB, Tema Utbildning, rapport 2015:2. De lika möjligheterna att ha ett arbete om man har goda eller höga färdigheter kan inte heller förklaras med att utrikes födda i högre grad än inrikes födda skulle arbeta i yrken som inte motsvarar deras färdighetsnivå. Som framgår av tabell 4.1 skiljer sig exempelvis inte andelen som arbetar i ett yrke som kräver högskoleutbildning mellan inrikes och utrikes födda personer, bland dem i befolkningen som hade goda eller höga färdigheter i läsning och/eller räkning.364 Det är t.o.m. en något högre andel utrikes födda () än inrikes födda () med goda eller höga färdigheter som har ett arbete som kräver högskole- utbildning. Tabell 4.1 Andel i yrken med olika kvalifikationskrav 2012 bland personer med goda eller höga färdigheter i läsning och/eller räkning Arbetar inom yrke som kräver högskoleutbildning Arbetar inom lägre tjänstemannayrke Arbetar inom ett arbetaryrke med yrkesutbildning Arbetar inom ett yrke utan krav på utbildning Arbetar inte (arbetslös, sjuk, föräldraledig, osv.) Källa: Egen sammanställning av data från SCB. Punkter indikerar att skattningarna är för osäkra (bygger på ett för lågt antal svarande personer) för att kunna redovisas Dessa resultat från PIAAC-undersökningarna kan tolkas som att det huvudsakligen är skillnader i språk- och allmän färdighetsnivå som förklarar att en högre andel inrikes födda än utrikes födda arbetar. Att det är tillräckliga färdigheter som är nyckeln till den svenska arbetsmarknaden även för utrikes födda får ytterligare stöd av en forskningsstudie från som även den undersöker svenska PIAAC-data.365 Studien visar att en persons färdighetsnivå i läsning har en stark och signifikant effekt på sannolikheten att ha ett arbete såväl för hela den vuxna befolkningen i , som för utrikes födda i , vid kontroll för ett stort antal bakgrundsfaktorer.366 Men av än större intresse är att sett till hela befolkningen visar sig varken föräldrarnas utbildningsbakgrund, om en person är utrikes född eller om personen talar ett annat språk än svenska hemma ha en självständig signifikant effekt på sannolikheten att ha ett arbete, om man tar hänsyn till personens läsfärdighetsnivå. I analyser av enbart utrikes födda visar 364Skillnaderna är små mellan inrikes och utrikes födda även bland arbetande med andra färdighetsnivåer. 365Bussi and Pareliussen (2015). 366De här refererade analyserna är multivariata logitregressioner med sannolikheten att vara anställd som beroende variabel. det sig heller inte vara någon nackdel att vara född i exempelvis ett arabland367 eller i ett land i söder om , jämfört med att vara utrikes född från ett ”västland”, för sannolikheten att ha ett arbete, om man tar hänsyn till personens läsfärdighets- nivå. Studier har tidigare visat att det förekommer etnisk diskriminering på den svenska arbetsmarknaden, även om omfatt- ningen är osäker. De tydligaste indikationerna på att diskriminering förekommer finns i experimentstudier där arbetsgivare fått välja mellan hypotetiska ansökningar från likvärdiga kandidater som endast skiljer sig åt med avseende på vissa egenskaper, exempelvis etnicitet. En relativt nygjord studie tyder exempelvis på att arbetsgivare väljer bort icke-européer, muslimer och judar.369 Men om faktorer som exempelvis etnisk diskriminering eller brist på kontaktnät skulle vara ett allvarligt hinder för gruppen utrikes föddas möjligheter att få arbete på den svenska arbetsmarknaden som helhet borde signifikanta skillnader i arbetsmarknadsutfall mellan inrikes och utrikes födda, och kanske också mellan olika grupper av utrikes födda, ha kvarstått även efter kontroll för färdighetsnivå. Figur 4.6 och tabell 4.1, liksom forskningsstudien från , tyder på att så inte är fallet, när hänsyn tas till färdighetsnivåerna i gruppen. Resultaten indikerar att en persons grundläggande färdigheter är av mycket stor vikt för chansen att ha ett arbete i , men att personens etniska ursprung i sig själv inte är det. Den svenska arbetsmarknaden tycks i genomsnitt inte präglas av etnisk diskriminering, utan ser till individernas färdigheter. Det utesluter förstås inte att etnisk diskriminering förekommer, och t.o.m. skulle kunna vara vanlig i vissa situationer. 367I PIAAC-analyserna används den regionindelning av världens länder som använder. Enligt den består arabländerna (states) av , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . 368I UNESCO-definitionen av söder om (Sub-Saharan ) ingår – förutom de länder som faktiskt ligger söder om – även bl.a. och . 369Johansson m.fl. (2012). I en annan experimentstudie fann och (2007) att personer med arabiskklingande namn i mindre utsträckning blev kallade till intervju än personer med identiska meriter, men svenskklingande namn. Effekten var störst i lågkvalificerade yrken. Liknande resultat kom och (2007) fram till. I exempelvis och (2005) och och (2006) kunde emellertid etnisk diskriminering inte beläggas.