sou · H3B376 · 2015-09-01 00:00:00 — Eftersom det redan finns etablerade samarbetsformer mellan myndigheterna innebär förslaget således en liten ökad arbetsbörda jämfört med och kan därmed hanteras inom befintligt förvaltningsanslag. Förslaget innebär ett utökat uppgiftslämnande mellan Försäkrings- kassan och andra myndigheter. Detta innebär vissa konskevenser för den enskildes personliga integritet. Att överlämna uppgifter om en enskild individ från en myndighet till en annan innebär, även om uppgifterna omfattas av sekretess även hos den mottagande myndigheter, att en större mängd information om den enskilde riskerar att samlas hos den mottagande myndigheten. Informationen kan också komma att läggas till grund för helt lagenliga åtgärder som har negativa konsekvenser för den enskilde. Information om ett känsligt förhållande kan vidare bli tillgängligt för ett större antal Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Ingreppet i den enskildes personliga integritet bedöms dock vägas upp av syftet med det utökade uppgiftslämnandet. 20.7.3Kontroll före utbetalning vid misskötsamhet hos vårdgivaren har endast möjlighet att avvakta med utbetalning då vårdgivaren inte har fullgjort sin skyldighet att lämna uppgifter om utförd tandvård, innehållet i ingångna avtal om abonnemangstandvård och uppgifter om patienternas tandhälsa. Förslaget innebär att också får möjlighet att avvakta med att betala ut ersättning fram tills dess att rätten till ersättning har utretts om en vårdgivare inte fullgör sin uppgifts- skyldighet vad gäller att inkomma med den dokumentation gällande undersökning eller behandling av patient som har begärt in. ska därmed kunna avvakta med en utbetalning om vårdgivaren inte kommer in med begärda hand- lingar för efterhandskontroll. Kontroll före utbetalning tillämpas på detta sätt, men kommer det även att framgå av lagen. Den stora förändringen är att en kontroll före utbetalning får begränsas till att avse viss mottagning, viss behandlare eller viss åtgärd. På så vis kan kontrollen före utbetalning avgränsas till det specifika problemområdet, t.ex. en viss behandlare. Det blir därmed inte lika resurskrävande för att använda denna kontroll som , då den endast kan begränsas till en viss mottagning eller åtgärd. Utredningen bedömer att kontrollen kan användas oftare eftersom den blir mer träffsäker och kostnadseffektiv. Försäkrings- kassan borde klara detta genom en omprioritering av resurser inom befintlig ram. Förslaget kommer därför inte att leda till några ökade kostnader för . Däremot krävs en anpassning av IT-system. Kostnaden för en sådan anpassning har inte kunnat preciseras inom utredningens ram. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Konsekvenser för vårdgivarna/företagen Förslaget kommer bara att påverka relativt få vårdgivare, i huvudsak de som ansvarar för behandlare eller mottagningar som inte fullgör sin uppgiftsskyldighet enligt lagen. Det skulle kunna leda till att marknaden rensas något och att seriösa företag ges en bättre konkurrenssituation. 20.7.4En mer träffsäker förhandsprövning använder nästan aldrig möjligheten att förhandspröva ärenden eftersom det är väldigt tids- och resurs- krävande att först göra en förhandsprövning som sedan måste efterhandskontrolleras. Därför använder sig av möjligheten att hålla inne ersättning när en vårdgivare missköter sina skyldigheter. Utredningens förslag innebär att det ska gå att begränsa förhandsprövningen så den endast avser viss behandlare hos vårdgivaren. kan avgränsa förhandsprövningen till viss mottagning eller viss åtgärd men med förslaget kommer myndigheten att kunna utföra ännu mer träff- säkra och avgränsade förhandsprövningar vilket kan leda till att det används i högre utsträckning . Utredningens förslag borde dock inte innebära några kostnadsökningar för myndigheten om de utökade sanktionsmöjligheterna finansieras genom en omfördelning av befintliga resurser avsatta för tandvårdsstödet. Om arbetet ger effekt bör det på innebära minskade kostnader för förhandsprövningar. Även i detta fall krävs en anpassning av IT- system. Kostnaden för en sådan anpassning har inte kunnat preciseras inom utredningens ram. Konsekvenser för vårdgivarna/företagen Utredningen bedömer att relativt få vårdgivare kommer att drabbas av sanktionen. Utredningens förslag tar sikte på sådana vårdgivare som allvarligt åsidosätter bestämmelserna i lagen och förordningen om statligt tandvårdsstöd. Förslaget innebär inte att vårdgivaren ska nekas Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser ersättning, utan att det först ska kontrolleras om vården är ersätt- ningsberättigande innan vården genomförs. Skulle vården inte vara ersättningsberättigande finns det heller ingen rätt till ersättning. Denna kontroll innebär att vården inte får utföras förrän har godkänt den. Vårdgivaren kan då komma att tappa patienter som inte vill vänta på besked från . 20.7.5Utökade krav på vårdgivare för anslutning till det statliga tandvårdsstödet arbetar uppskattningsvis två årsarbetare med anslutning och avanslutning av vårdgivare till tandvårdssystem. Arbetsuppgifterna består i att lägga in uppgifter om vårdgivare, kontakta vårdgivare vid behov för att komplettera ansökan, skicka behörigheter till olika system och administratörer, skicka beslut, kontrollera F-skatt mot listor från samt avansluta vårdgivare t.ex. på grund av att någon med enskild firma startat aktiebolag eller att F-skatt inte längre finns. Det finns ingen statistik på antalet nyanslutningar men det handlar om en handfull ansökningar . Förslaget om utökade krav för anslutning beräknas leda till visst ökat arbete för jämfört med dagens hantering. De nya arbetsuppgifterna handlar främst om vissa kontroller i olika register vilket motsvarar en beräknad kostnad om . Förslaget kan komma att kräva vissa mindre ändringar i IT- systemet. Konsekvenser för vårdgivarna/företagen Utredningen föreslår att endast nya vårdgivare som vill ansluta till det statliga tandvårdsstödet ska vara för föremål för de utökade kraven. Kravet på anslutning till prisjämförelsetjänsten gäller dock alla, . Jämfört med de som ansluts innebär det en viss utökad administration i samband med anslutning. Det gäller framför allt den redovisning av personer med ledande ställning i Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser bolaget, vilka eventuellt tidigare varit vårdgivare eller verksamma hos en vårdgivare som varit ansluten till det elektroniska system. Många av dessa personer finns redan i system. Förslaget innebär att kretsen av personer som ska inhämta uppgifter om utvidgas något. Det gäller framför allt vissa personer som, på annat sätt än genom en ledande ställning, har ett väsentligt inflytande över verksamheten. 20.7.6Återkrav och kvittning av fordran m.m. Förslaget innebär att samtliga beslut som fattar enligt lagen om statligt tandvårdsstöd blir verkställbara . Detta kommer att innebära att kvittning kan ske omgående, innan beslutet vunnit laga kraft. tillämpar kvittningsbestämmelsen på detta sätt och förslaget kommer därmed inte att innebära några ökade kostnader för någon aktör. 20.8Vägar till en bättre mun- och tandhälsa och en mer hälsofrämjande tandvård 20.8.1Förbättrat samarbete mellan tandvården och hälso- och sjukvården Utredningen föreslår att ett arbete initieras med syfte att kartlägga samt ta fram förslag till mål och åtgärder för hur en bättre sam- verkan mellan tandvård och hälso- och sjukvård kan åstadkommas för att lösa problem för patienter som finns i gränslandet mellan dessa. ska leda detta arbete. Resursbehovet beräknas motsvara en kostnad på . 20.8.2Munhälsa som en del i folkhälsoarbetet ges i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag om munhälsa och hur den kan förbättras som kan ligga till grund för insatser för att integrera arbetet med att främja munhälsan i ett bredare folkhälsoarbete. Resursbehovet beräknas uppgå till . Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser 21.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd I den nuvarande lydelsen av första stycket anges att tandvårds- ersättning lämnas med en viss andel av patientens sammanlagda kostnader, i den mån dessa överstiger det belopp som har fastställts enligt 6 § 1. I paragrafens första stycke har gjorts en ändring som innebär att det är det belopp som var fastställt när ersättningsperioden påbörjades som tandvårdsersättningen ska beräknas utifrån. Ändringen görs med anledning av att beloppsgränserna för ersätt- ningsberättigande tandvård kommer att kopplas till prisbas- beloppet. Till följd av detta kommer beloppsgränserna att ändras vid årskiften då prisbasbeloppet fastställs. En del patienter kommer att befinna sig mitt i en ersättningsperiod när beloppsgränserna ändras. Genom tillägget i paragrafen klargörs att tandvårdersätt- ningen i det enskilda fallet ska beräknas utifrån de beloppsgränser som var fastställda när ersättningsperioden påbörjades. Paragrafen behandlas i avsnitt 16.4.3. Andra stycket är nytt och anger att vårdgivaren måste uppfylla ett ytterligare krav för att kunna få tandvårdsstöd. Det nya kravet innebär att vårdgivaren måste vara ansluten till en prisjämförelse- tjänst för tandvård för att få ansluta sig till elektroniska system. I tredje stycket återfinns det som tidigare fanns i andra stycket. Ett tillägg har gjorts som innebär att regeringen, eller den myndig- het som regeringen bestämmer, även får meddela föreskrifter om prisjämförelsetjänsten. Paragrafen behandlas i avsnitt 17.5.3. I paragrafens tredje stycke, som är nytt, förtydligas att ett före- läggande om förhandsprövning inte behöver omfatta en vårdgivares samtliga patientbesök, utan att beslutet kan begränsas till att avse en viss mottagning, en viss behandlare eller en viss åtgärd. kan besluta att förhandsprövningen endast ska avse viss åtgärd eller viss mottagning, men det saknas tekniska lösningar för att låta beslutet avse patientbesök hos en viss behandlare. Förslaget innebär att måste förändra sitt IT-system så att detta blir möjligt. Genom att kunna begränsa förhandsprövningen till att avse viss behandlare blir sanktionen mer träffsäker, flexibel och mindre ingripande för vårdgivaren. Paragrafen behandlas i avsnitt 17.5.2. I paragrafen har delar av andra stycket tagits bort och två nya stycken har införts. I tredje stycket regleras möjlighet att hålla inne ersättning i väntan på att vårdgivaren fullgör sin uppgifts- skyldighet, som tidigare återfanns i andra stycket. Genom ändringarna framgår tydligare vad denna sanktion innebär, nämligen att vård- givarens ersättningsbegäran utreds innan utbetalning kan ske. Enligt nuvarande bestämmelse får hålla inne utbetal- ning av ersättning i avvaktan på att vårdgivaren fullgör sin uppgifts- skyldighet enligt 3 kap. 3 §. Denna möjlighet har utvidgats så att även får använda sanktionen om vårdgivaren inte har fullgjort sin uppgiftsskyldighet enligt 3 kap. 2 §. Detta innebär att sanktionen kan användas då en vårdgivare brister i sin skyldighet att inkomma med dokumentation som styrker att den tandvårdsåtgärd som vårdgivaren har begärt ersättning för är utförd. I fjärde stycket anges att den kontroll som ska göras före utbetal- ningen får begränsas till att avse en viss mottagning, en viss behandlare eller en viss åtgärd. I IT-system är det möjligt att begränsa sanktionen till att avse viss mottagning eller viss åtgärd men inte viss behandlare. Ändringen i paragrafen förutsätter därför att det görs ändringar i IT-systemet så att detta blir möjligt. får därigenom en bättre möjlighet att använda sanktionen på det aktuella problemområdet, vilket ibland kan vara hos en viss behandlare. Sanktionen blir därmed mer träffsäker, flexibel och mindre ingripande för vårdgivaren. Paragrafen behandlas i avsnitt 17.5.1. Paragrafen har fått ett nytt tredje stycke som reglerar när beslut enligt lagen börjar gälla och kan verk- ställas. Paragrafen innebär ingen ändring i rättstillämpningen, då beslut redan nu verkställs innan de vunnit laga kraft. Paragrafen behandlas i avsnitt 17.6. 21.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Paragrafen har fått ett nytt andra stycke. Genom det nya stycket utvidgas lagens tillämpningsområde till att även omfatta ersättningar som betalas ut till vårdgivare enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. Därmed omfattas tandvårdsersättning, allmänt tand- vårdsbidrag och särskilt tandvårdsbidrag av lagens tillämpnings- område. Den nuvarande lydelsen omfattar endast ersättningar för personligt ändamål, vilket innebär sådana förmåner som betalas ut för enskilda individers privata bruk. Tandvårdsstödet faller därmed utanför lagens tillämpningsområde då det betalas ut till vård- givaren. Det är dock patienten som har rätt till förmånen, vilket gör att tandvårdsstödet borde behandlas som övriga förmåner inom socialförsäkringen. Om det finns anledning att anta att en ekonomisk förmån har beslutats eller betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp, ska underrättelse om detta lämnas till den myndighet eller organisation som har fattat beslutet enligt 3 §. Underrättelseskyldigheten gäller enligt 2 § för ett antal myndigheter, exempelvis . Ändringen i 1 § innebär att ska få en under- rättelse från bl.a. , om verket upptäcker något i sin verksamhet som tyder på att tandvårdsstöd kan ha utgått felaktigt. kan då även få ta del av beslutet om efter- taxering avseende en viss vårdgivare, samt det underlag som ligger till grund för beslutet, om dessa handlingar ligger till grund för myndighetens misstanke om att felaktig ersättning utgått. Paragrafen behandlas i avsnitt 17.4. 21.3Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd I paragrafens första stycke görs en ändring av det allmänna tand- vårdsbidragets belopp. Detta höjs till . Enligt det nuvarande andra stycket i paragrafen ska ett högre bidrag lämnas till patienter som fyller lägst och högst eller lägst under det år som tandvårdsbidraget tidigast kan lämnas. Ändringarna i andra stycket innebär en utvidgning av den grupp patienter som kan få bidrag så att även patienter mellan kommer att ha rätt till ett högre allmänt tandvårdsbidrag. Ändringarna i andra stycket innebär även att detta belopp höjs, från till . Höjningen av det allmänna tandvårdsbidraget har gjorts för att beloppen ska återställas till de reala nivåer som gällde vid tand- vårdsreformens införande. Beloppen har fastställts utifrån de förändringar i prisbasbeloppet som skett . För att beloppen ska värdesäkras bör regeringen även fortsättningsvis följa förändringarna i prisbasbeloppet och anpassa det allmänna tand- vårdbidraget efter detta. Eftersom det allmänna tandvårdsbidraget är relativt lågt, är det rimligt att beloppet avrundas till närmaste 25- tal kronor. Om beloppet en gång har höjts med bör det inte justeras ned därefter, även om prisbasbeloppet skulle motivera en minskning. För att behålla relationen mellan det lägre och högre allmänna tandvårdsbidraget bör endast det lägre beloppet kopplas till prisbasbeloppet. Det förhöjda allmänna tandvårdsbidraget ska sedan vara dubbelt så högt som det lägre allmänna tandvårds- bidraget. Paragrafen behandlas under avsnitt 16.4.3. Paragrafen har ändrats och ett nytt första och andra stycke har införts. I paragrafens tredje stycke återfinns det som tidigare stod i första stycket punkt 2. Paragrafens första och andra stycke reglerar beloppsgränserna för högkostnadsskyddet, vilket innebär att Tandvårds- och läkemedels- förmånsverket inte längre ska besluta om detta. Beloppsgränserna ska i stället följa utvecklingen av prisbasbeloppet. Genom att följa utvecklingen av prisbasbeloppet sedan tandvårdsreformen genom- fördes 2008 återställs nivån på beloppsgränserna till den reala nivå som gällde vid reformens införande. Den lägre beloppsgränsen som var fastställs till av prisbasbeloppet Den högre belopps- gränsen som var fastställs till av prisbasbeloppet. Att koppla beloppsgränserna till prisbas- beloppet innebär att beloppsgränserna värdesäkras . Avrundning ska ske till närmaste hundratal kronor. Bemyndigandet för återfinns nu i tredje stycket, och myndigheten får nu enbart besluta om med vilken andel av patientens sammanlagda kostnader, över- stigande beloppsgränserna, som tandvårdsersättning ska lämnas. Paragrafen behandlas i avsnitt 16.4.3. Paragrafen innehåller ändringar i andra stycket samt ett nytt tredje och fjärde stycke. Ändringarna i andra stycket innebär att det ställs fler krav på en vårdgivare för att denne ska få ansluta sig till elektroniska system för tandvårdsstöd, och därmed även för att få ta del av det statliga tandvårdsstödet. Punkt 1 och 2 motsvarar paragrafens nuvarande andra stycke. Endast innehållet i punkt 3 är nytt och där anges ett krav om att vårdgivaren måste vara ansluten till prisjämförelsetjänsten för att få ansluta sig till Försäkrings- kassans elektroniska system, vilket framgår av 3 kap. 1 § lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. Även vårdgivare som redan är anslutna till elektroniska system, ska uppfylla detta krav. När kravet senast ska vara uppfyllt framgår av över- gångsbestämmelserna. I tredje stycket, som är nytt, ställs även ett krav på att vårdgivaren ska lämna uppgift om de personer som, genom en ledande ställning eller på annat sätt, har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Kravet innebär att kretsen av personer som ska inhämta uppgifter om utvidgas något. inhämtar uppgifter om vilka som är ansvariga och kan agera i företagets namn. Genom att utvidga kretsen kan lättare upptäcka personer som har misskött sig, men som anslutit sig med ett annat bolag och satt en annan person som ansvarig för verksamheten. En ledande ställning har bl.a. verkställande direktör, styrelse- ledamot, den som är odontologisk ansvarig eller på annat sätt har ansvaret för verksamheten. Även en person som har en general- fullmakt att sköta bolaget ska anses ha en ledande ställning. Personer som på annat sätt har ett väsentligt inflytande över verksamheten kan t.ex. vara en ägare som inte sitter med i styrelsen. Hos ett mindre bolag med endast ett fåtal anställda torde samtliga inom bolaget ha ett väsentligt inflytande över verksamheten, även Hos stora vårdgivare torde det däremot vara mer ovanligt att en anställd behandlare har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Vårdgivaren ska även uppge om någon av de personer som har ett väsentligt inflytande över verksamheten har varit vård- givare eller verksamma hos en vårdgivare som varit ansluten till elektroniska system. Syftet med denna bestäm- melse är att ska kunna upptäcka vårdgivare som kan komma att missköta sig och i vissa fall ska kunna neka en vårdgivare anslutning enligt 18 a §. Kravet ska endast gälla nya vårdgivare som vill ansluta sig till Försäkrings- kassans elektroniska system. I fjärde stycket anges att vårdgivaren, genom ansökan, godkänner att uppgifter om mottagningarnas priser på utförda tandvårds- åtgärder publiceras på prisjämförelsetjänsten. Därigenom införs ett krav för vårdgivaren att öppet redovisa sina prisuppgifter för att få ansluta sig till prisjämförelsetjänsten. De priser som ska publiceras baseras på de uppgifter som vårdgivaren lämnar till Försäkrings- kassan enligt 15 §. ska utifrån dessa göra beräk- ningar av mottagningarnas genomsnitts- eller medianpriser på åtgärdsnivå enligt 18 c §. Paragrafen behandlas i avsnitt 15.3.4 och 18.5.3. Paragrafen, som är ny, reglerar möjligheter att neka en vårdgivare anslutning till det elektroniska systemet för statligt tandvårdsstöd. Genom första stycket förtydligas det som redan nu gäller, att får neka en vårdgivare anslutning om kraven i 18 § andra stycket inte är uppfyllda. Genom andra stycket ges en möjlighet att neka en vårdgivare anslutning i vissa andra fall. En första förutsättning är att det enligt 18 § finns en person med väsentligt inflytande hos vårdgivaren, som tidigare själv har varit vårdgivare, eller varit verksam hos en vårdgivare som varit ansluten till elektroniska system. Försäkrings- kassan kan då neka vårdgivaren anslutning om den tidigare vård- givaren, vid upprepade tillfällen, åsidosatt bestämmelserna i lagen (2008:145) om statligt tandvårdstöd eller i föreskrifter som meddelats med stöd av lagen om vårdgivarens skyldigheter eller förutsättningar för ersättning. Det handlar därmed om vårdgivare som allvarligt misskött administrationen i verksamheten och t.ex. inte fullgjort sin uppgiftsskyldighet till . Vårdgivaren kan också ha åsidosatt sina skyldigheter gentemot patienterna, t.ex. vad gäller att lämna prislistor och undersökningsprotokoll. Avanslutning kan även ske om en tidigare vårdgivare upprepade gånger har begärt ersättning i strid mot bestämmelserna om under vilka förutsättningar tandvårdsstöd kan utgå. Förslaget innebär att får neka en vårdgivare anslutning till det elektroniska systemet, vilket innebär att får ett stort utrymme att göra egna bedöm- ningar. måste dock kunna visa att det finns skäl att neka anslutning i varje enskilt fall. Paragrafen behandlas i avsnitt 17.5.3. Paragrafen, som är ny, reglerar myndighetsansvaret vad gäller pris- jämförelsetjänsten. I första stycket anges att det är Tandvårds- och läkemedels- förmånsverket som ansvarar för att det finns en prisjämförelse- tjänst samt vad syftet med denna prisjämförelsetjänst är. Den ska möjliggöra jämförelser mellan vårdgivare, dels av pris på tand- vårdsåtgärder, dels av patientbedömd kvalitet. I andra stycket bemyndigas Tandvårds- och läkemedelsförmåns- verket att utfärda närmare föreskrifter om prisjämförelsetjänsten. Paragrafen behandlas i avsnitt 15.3.4. Paragrafen, som är ny, föreskriver en uppgiftsskyldighet för vissa myndigheter gentemot prisjämförelsetjänsten. I första stycket anges att ska beräkna och lämna uppgifter om vårdgivarnas priser för utförda tandvårdsåtgärder avseende varje mottagning till prisjämförelsetjänsten. Detta innebär att prisjämförelsetjänsten kommer att innehålla prisuppgifter som baseras på faktiska, inrapporterade priser. De kan därmed skilja sig från de priser som vårdgivarna själva uppger sig ha. I andra stycket anges att ska lämna uppgift om patientbedömd kvalitet avseende vårdgivarnas mottagningar. Det som avses är resultatet av de nationella patientenkäter som regelbundet ska genomföra i tandvården. Paragrafen behandlas i avsnitt 15.3.4. En följdändring har gjorts i paragrafens första stycke, tredje punkten, med anledning av de nya krav som anges i 18 §. 21.4Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2007:1206) med instruktion för Paragrafens första stycke, fjärde strecksatsen, har ändrats på grund av att inte längre ska besluta om beloppsgränser avseende skyddet mot höga kostnader. I paragrafens första stycke, har införts en ny andra strecksats. Denna ändring innebär att Tandvårds- och läkemedelsförmåns- verket, utöver att följa och analysera utvecklingen på tandvårds- området, även ska följa och analysera nyttjandet och fördelningen av tandvårdsstödet. Detta sker lämpligtvis genom en årlig fördel- nings- och träffsäkerhetsanalys för tandvårdsstödet. Utgångspunkten för analyserna bör vara tandvårdsstödets syften när det gäller ”stora behov” och ”rimlig kostnad”. ska därmed följa och analysera vilka som nyttjar de olika delarna av tandvårdsstödet och vilken tandvård som utförs inom stödets ram m.m. Analysen bör även innehålla känslighetsanalyser. Paragrafen behandlas i avsnitt 16.3. 21.5Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2009:1174) med instruktion för Paragrafen, som är ny, tydliggör att det är som ansvarar för att ge både patienter och allmänhet information om det statliga tandvårdsstödet. Informationsuppdraget utvidgas även till att avse andra tandvårdsfrågor. Informationsansvaret omfattar särskilt det statliga tandvårds- stödet, men ska även lämna grundläggande information om andra typer av tandvårdsstöd, svara på allmänna tandvårdsfrågor och hänvisa vidare till lämplig instans.