sou · H3B364 · 2015-09-15 00:00:00 — anslag för stöd till behovsmotiverad forskning och utveckling uppgår 2015 till . beviljade bidrag om . till universitet och högskolor, program för innovationsdriven tillväxt i små och medelstora företag omfattar olika former av stöd om totalt . •Innovationscheckar: mindre belopp (100 tkr) för att inventera en idé. Stödet förmedlas genom ., och Coopanion Kooperativ . •Verifieringsmedel i tidiga skeden: Totalt , varav 30 miljoner fördelas av som bidrag på . Resterande 30 miljoner fördelas av via innovationskontoren på universitet och högskolor. •Innovationsprojekt i företag: stöd till innovativa utvecklingsprojekt med internationell marknadspotential i tidigt skede. Bidrag i två nivåer med medfinansiering . •Eureka/Eurostar: stöd till små och innovativa företag för medverkan i EU-program för innovation och utveckling. ansvarar åter för det särskilda statliga stödet till inkubation. Med start har statens lämnat särskilt stöd för detta ändamål, till en början i syfte att stödja driften av företagsinkubatorer som ett led i målsättningen om en ökad kommersialisering av forskningsresultat. har utvecklat en modell för inkubatorinsatserna som kommer att innebära delvis nya bedömningskriterier för stödet. Ett särskilt excellenskriterium införs för att kunna stärka stödet till de inkubatorer som uppvisar de bästa resultaten. Inkubatorsstödet beräknas omfatta totalt . hanterar en rad olika stöd till behovsmotiverade forskning och innovationsstöd. Flera av stöden hanteras genom en modell för utlysningar där företag kan söka medel för aktuell period eller sakområde. har uppdraget att verka för försörjningstrygghet och ett energisystem som är hållbart och kostnadseffektivt med en låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. Inom sitt verksamhetsområde ska myndigheten även främja kommersialisering av forskningsresultat och spridning av nya produkter, processer och tjänster. Målet för denna verksamhet, som startade , är att stimulera en ökning av tillgången på privat kapital för tidiga innovativa företag inom energirelaterad miljöteknik. samlade sakanslag för verksamheten uppgår 2015 till , varav en stor del utgör medel för forskning, utveckling och innovation. utvärderar cirka 120 ansökningar gällande kommersialiseringsprojekt från tidiga små och medelstora företag inom energiområdet. Av dessa får omkring 10 företag ta del av stöd i form av mjuka lån, villkorslån och tillväxtlån, . Lånen villkoras med krav på privat samfinansiering. har 79 företag beviljats lån på totalt , i genomsnitt med per bolag. Dessa lån har medfört privat medfinansiering på ytterligare . De privata samfinansiärerna är ofta privat informellt riskkapital. planerar i ett pågående utvecklingsarbete att i högre grad utveckla stöd i tidig fas som bygger på bidrag samt en möjlighet med s.k. royalty. avses få ansvaret för den s.k. gröna fond som ska inrättas under kommande strukturfondsperiod i EU, se avsnitt 2.6. 2.2.3Andra stöd till företag Flera statliga myndigheter och organisationer där staten har engagemang erbjuder stöd till företag inom olika områden. Myndigheterna och hanterar stöd och program som delfinansieras av EU. Organisationer som Business erbjuder stöd till exporterande företag. () arbetar bl.a. även med att stärka företagens affärsstrategiska hantering av immateriella tillgångar. Universitet och högskolor står för den dominerande delen av den offentligt finansierade forskningen. Över tid har styrningen av universitet och högskolor lagt ökad betydelse vid den integrerade uppgiften att samverka med och bidra till utvecklingen av det omgivande samhället och i nyttiggörandet av forskningsresultat. Genom de strukturer som har byggts upp har lärosätena en viktig roll i innovationssystemet. finns möjligheten för universitet och högskolor att efter regeringens medgivande bilda bolag för forskning.3 Syftet var att stärka samarbetet mellan lärosätena och näringslivet. De första holdingbolagen inrättades vid bl.a. Lunds respektive , och , senare också vid , , , , m.fl. finns totalt 17 lärosätesanknutna holdingbolag. Härutöver har , som är en stiftelsehögskola, 1992/93:170, Forskning för kunskap och framsteg. SOU 2015:64 Statliga finansieringsinsatser m.m Holdingbolagens verksamhet och organisatoriska utformning skiljer sig åt mellan lärosätena. Bolagen ska förvärva, förvalta och sälja aktier eller andelar i projekt- eller tjänstebolag. Holdingbolagen arbetar i huvudsak med mycket tidiga investeringar, s.k. pre-seed-investeringar, i projekt och bolag sprungna ur lärosätenas forskningsverksamhet. Verksamheten ska drivas med utgångspunkt i marknadsmässiga principer. Dessutom används holdingbolagen som avtalspart vid internationellt samarbete, och vid vissa lärosäten finns även andra former av samarbeten och uppdrag. Flera holdingbolag äger även, helt eller delvis, de högskoleanknutna inkubatorerna. Ett annat exempel på nya strukturer är de idébanker som relativt har införts och som ska stödja nyttiggörandet av forskningsresultat tillkomna vid universitet och högskolor. Holdingbolagen disponerar relativt begränsade medel för investeringar. När möjligheten att bilda holdingbolag infördes tillfördes de då föreslagna holdingbolagen ett sammanlagt statligt ägarkapital om . (fick de sju teknikbrostiftelserna ett samlat kapital om , vilket förutsattes kunna användas för investeringar tillsammans med holdingbolagen.) Därefter har kapitaltillskott skett och flera holdingbolag har också tillkommit. Sammantaget har holdingbolagen kapital som varierar mellan och . I formell mening ägs holdingbolagen av staten men förvaltas av lärosätena. Genom att ett statligt lärosäte inte är ett självständigt rättssubjekt kan det inte själv äga holdingbolaget. Lärosätena får heller inte tillskjuta medel till bolaget från egna medel, t.ex. förvaltningsanslaget. Denna begränsning gäller även donationer till lärosäten. För de universitet och högskolor som är privata eller ägs av stiftelser är förhållandena när det gäller holdingbolagens kapital och driftskostnader. har innovationskontor, som ska utgöra lokala noder för den innovationsstödjande verksamheten.4 Innovationskontoren inrättades ursprungligen vid sju större lärosäten, samt ett gemensamt för ett antal yngre universitet, men möjligheten att starta innovationskontor har därefter utvidgats. Motivet för inrättandet innovationskontor var att effektivisera nyttiggörandet av forskning och bidra till att skapa nytta för samhället och näringslivet. I innovationskontorens uppgift ingår att ge kvalificerat stöd i frågor om nyttiggörande av forskningsresultat bl.a. inom kommersialisering inkl. patentering och licensiering, kunskapsutbyte och principer för kontraktsforskning. En annan uppgift är att informera och stimulera forskare till innovationer. Innovationskontoren ingår i universitetens organisation och finansieras med årliga anslag. Några av de innovationskontor som inrättats har uppgiften att också stödja andra lärosäten i närmiljön. 2.4Inkubatorer och science parks En inkubator, eller företagsinkubator, är en organisation med syfte att främja och underlätta nystartade företag i utvecklingen mot tillväxt och lönsamhet. Inkubatorerna erbjuder kvalificerad affärsrådgivning eller affärscoachning, samt nätverk för att underlätta kontakterna med kunder, partners och investerare. Liknande verksamhet bedrivs vid en science park, eller teknik- eller forskningspark. Inkubatorer och science parks (teknikparker) har utvecklats i och finns på flera nivåer i samhället. Samarbete genom inkubatorer sker regionalt eller lokalt och med olika huvudmän och aktörer. Flera inkubatorer och science parks är nära kopplade till universitet och högskolor och andra innovationsstrukturer som innovationskontor och holdingbolag. Andra inkubatorer kan i stället ha en stark koppling till det 4 Infördes efter förslag i den förra forsknings- och innovationspolitiska propositionen, prop. 2012/13:30. Genom att strukturerna och aktörerna ser olika ut har inkubatorerna också en blandad finansering. Branschföreningen Swedish Incubators & Science Parks–SISP har 65 medlemmar. Fokus ligger på kunskapsbaserade, tillväxtorienterade företag och medlemmarna driver tillsammans cirka 80 fysiska mötesplatser, erbjuder operativ affärsutveckling, driver eller samverkar ofta med kluster samt har Triple Helix-förankring. Flera inkubatorer och science parks driver också affärsängelnätverk och såddkapitalfonder för investeringar i tidiga skeenden i tillväxtbolagens uppbyggnad. Det särskilda statliga stödet till inkubation omfattar driftsstöd till ett urval av inkubatorer på grundval av ett antal prestationskriterier. har ett 20-tal inkubatorer erhållit särskilt stöd. är statens ägarbolag för industriforskningsinstituten med uppdrag att samla den svenska institutssektorn och stärka dess roll i innovationssystemet. består av moderbolaget , dotterbolagen och samt intressebolagen . Forskningsinstituten spelar en viktig roll i tidiga faser av en innovations utveckling och kommersialisering. RISE-institutens kunder utgörs av alltifrån små nystartade företag till multinationella storföretag. Den huvudsakliga kundgruppen utgörs av redan etablerade företag som vill verifiera eller utveckla sin produkt med institutens hjälp. RISE-instituten är dock involverade redan innan ett bolag har bildats. De områden där RISE-instituten kan stödja rör tillämpad forskning, verifiering, prototyputveckling samt möjligheten att skala upp produktion och testa produkter i verkliga miljöer eller med produktionsutrustning. har drygt 50 testbäddar inom olika områden. RISE-institutens samverkan med små, innovativa företag omfattade cirka 8 000 små och medelstora företag som omsatte . Utvecklingsprojekt genomfördes med cirka 300 företag, bl.a. med stöd av medel från men också annan finansiering. En särskild samverkansgrupp inom har bildats för att utveckla forskningsinstitutens erbjudande, och som samverkar med IUC (Industriella Utvecklingscentra), SISP och . RISE-instituten driver också ett stödkontor för små och medelstora företags deltagande i EU:s forskningsprogram. omsatte ), varav 1 071 miljoner () utgjorde intäkter från samarbete med näringslivet. Andra finansieringskällor utgjordes av statliga forskningsmedel men även EU-medel. Verksamheten bedrivs på ett stort antal platser i landet med över 2 000 anställda. EU har inför planeringen av den nya strukturfondsperioden – 2020 gett medlemsstaterna ökade möjligheter att tillämpa s.k. revolverande instrument. Den har i sitt nationella program föreslagit två nya fonder: en nationell fond-i- fond och en nationell grön fond. Därutöver ska nuvarande system med regionala riskkapitalfonder under fortsätta.5 Fonden ska vara nationell, dvs. inte vara föremål för regionala beslut. Fonden kan därigenom agera mer flexibelt, utan geografiska restriktioner. Fondens medel ska investeras som riskkapital (VC) i företag i tidiga skeden, t.ex. investeringar i inkubatorsnära miljöer. Förberedelserna av fonden pågår med inriktning på att verksamheten ska kunna starta . Planeringen har haft som utgångspunkt att EIF (Europeiska investeringsfonden), eller annan lämplig part, skulle vara projektägare medan fonden sedan administreras av med en nationell övervakningskommitté som beslutsorgan. I korthet innebär modellen att projektägaren väljer fonder och fondförvaltare, baserat på en investeringsstrategi som följer av kriterier som fastställts i det 5 Se närmare /programmen Investeringsbesluten på portföljbolagsnivå tas sedan av fondförvaltarna. Fonden ska finansieras av medel från EU, , och med nationella medel om . Den gröna fonden, koldioxidfonden, ska vara en direktinvesterande fond för investeringar relaterade till klimat, förnybar energi och energi-effektiviseringar. Fondens investeringar ska vara inriktade på små och medelstora företag i tidig fas. Investeringar planeras ske i cirka 50 olika bolag, initialt med en investering per bolag med . Förberedelserna av fonden pågår med inriktning på att verksamheten ska kunna starta . Planeringen har haft som utgångspunkt att den gröna fonden skulle kunna ligga under i , och inrättas genom att ett nytt aktiebolag bildas inom . Nationella medfinansiärer till den gröna fonden planeras vara , dvs. kronor, och projektägaren med samma andel, Därutöver kommer finansiering från EU med Totalt beräknas fondens medel uppgå till 2.7Tidigare utredningar och granskningar En statlig utredning med uppdrag att genomföra en översyn av statliga kapitalinsatser tillsattes 2007. Bakgrund och motiv för utredningen var att förbättra förutsättningarna för små och medelstora företag. I direktiven anfördes vidare att det statliga finansieringssystemet var svåröverskådligt med risk för överlappningar samt att det fanns behov att stärka privata aktörers medverkan.6 6 Dir. 2007:169 Statliga finansieringsinsatser för nya, små och medelstora företag. Utredaren föreslog i sitt betänkande en konsolidering av strukturen genom att integrerades i Almikoncernen. Vidare föreslogs ett särskilt holdingbolag bildas i för de regionala riskkapitalbolagen samt en konsolidering av koncernen till färre regionala dotterbolag. Andra förslag rörde en ökad samordning mellan och genom bildandet av ett gemensamt operativt bolag för företagsfinansiering och andra tjänster i Norrlandslänen. En översyn föreslogs ske av Industrifondens verksamhet genom ett arbete internt i styrelsen. Slutligen föreslogs former för ett utvecklat samarbete mellan de statliga finansieringsaktörerna. Utredningen lämnade inget förslag om en statlig garantifond, som dock var en fråga som fanns med i direktiven. Motivet var att långivning bedömdes vara tillräcklig för ändamålet. Vissa delar av utredningens förslag har genomförts, bl.a. integreringen av i och bildandet av genomförde en granskning av den statliga riskkapitalförsörjningen 2014. Syftet var att undersöka om utformningen och tillämpningen stod i överensstämmelse med de målsättningar som regeringenuttryckt i sin styrning av verksamheten. 8 Granskningens slutsatser var i korthet att det statliga riskkapitalsystemet som helhet var svåröverskådligt och att de övergripande målen inte uppnås. menade att de marknadskompletterande insatserna från staten i högre grad borde styras mot tidiga investeringsfaser där privata aktörer inte verkar i tillräcklig utsträckning. En annan kritik gällde regeringens styrning av insatserna mot vissa geografiska områden och branscher, som i hög utsträckning bedömdes styra allokeringen av det statliga kapitalutbudet. Kritik riktades också mot de avkastningskrav som ställs på de statliga aktörerna. Om staten investerar på samma villkor som privata aktörer uppfylls inte målet om statens 7SOU 2008:121, Innovationer och företagande – framtid. 8Riksrevisionen: ”Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget”, RiR 2014:1. marknadskompletterande roll ochsom riskerar leda till målkonflikter, menade . I rapporten konstaterades att en relativt stor del av det offentliga rikskapitalet investerades i de delar av marknaden där de privata aktörerna är mest verksamma och i företag som kommit en bra bit i sin utveckling. Enligt granskningen investerades av det statliga riskkapitalet i företag i expansionsfas och mogna företag, i företag i startup-fas och i företag i sådd-fas. Bedömningen är att det finns en risk för att statliga insatser tränger undan privat kapital och att det även förekommer överlappande verksamhet mellan de statliga aktörerna. rekommendationer gällde övergripande att ompröva systemet och antalet aktörer, se över villkor och styrning för att öka incitamenten för investeringar i tidigare skeden samt frågor om kostnadseffektivitet, förvaltningskostnader likviditeten i systemet som helhet. Det statliga finansieringsstödet har även varit föremål för andra granskningar. En rapport av , forskare och docent verksam vid , inleds med en genomgång av de teoretiska motiven för statligt stöd till innovativa företag och entreprenörer. 9 Motiven, eller marknadsmisslyckandena, kan i korthet sammanfattas i följande. Spillovereffekten handlar om att resultaten av forskningen inte fullt ut kan tas om hand av privata investerare utan orsakar en underinvestering. Motiv skulle då finnas för att staten finansierar projekt där den samhällsekonomiska nyttan eller avkastningen är större än den privata företagsekonomiska. Assymetrisk information är en annan form av marknadsmisslyckande som handlar om osäkerhet och svårigheter för investerare att bedöma projekt i tidiga faser, särskilt ifråga om ny kunskap eller innovativ teknik. Osäkerheten och svårbedömda risker och potential leder till att kapitalmarkaden inte fungerar optimalt. Mycket tidiga offentliga finansieringsstöd skulle därför 9 ”När är statligt stöd till innovativa företag och entreprenörer effektivt?” , , 2011. kunna vara motiverade när riskerna är höga och svårbedömda men där det finns en potentiell samhällsnytta. Det finns också teorier som framhåller förekomsten av positiva externa effekter av entreprenörskap och en väl fungerande riskkapitalmarknad. När det gäller utformningen av de statliga insatserna konstateras i rapporten att det statliga stödet i i första hand är inriktat på direkta stöd till småföretag och teknologiföretag i stället för att försöka förbättra marknadsklimatet för entreprenörer och privata investerare. Ett alternativ som enligt författaren används i andra länder är att utveckla instrument som lånegarantier och hybridfonder, där staten genom lån eller kapitalinsatser ger hävstångseffekt till privat kapital i investeringar. En annan slutsats av granskningen är att de statliga insatserna går till alltför sena faser när företagen redan befinner sig expansion. I synnerhet gäller detta det statliga riskkapitalet där risken finns för undanträngningseffekter. Vidare hävdas att de avkastningskrav som ställs på vissa av de statliga aktörerna leder till att stimulera investeringar i senare och säkrare skeden, i stället för i tidigare skeden där de statliga medlen skulle göra större nytta. Analysen återkommer delvis i en senare rapport från 2014.10 De offentliga insatserna går långt utöver vad som är teoretiskt och empiriskt motiverat. Bland annat har flera statliga aktörer uppdrag som är förtäckta industri- och regionalstöd medan andra agerar i för sena faser. Rapporten avslutas med ett antal policyrekommendationer. En övergripande slutsats är att offentliga stöd till finansiering endast är motiverade när det föreligger någon form av marknadsmisslyckande. Enligt rapporten gäller det i första hand små och riskfyllda projekt i tidiga faser som är svåra att bedöma och värdera för externa finansiärer, t.ex. innovativa projekt där den samhälleliga avkastningen kan antas överstiga den företagsekonomiska. En annan policyrekommendation är att offentliga finansieringsinsatser ska utformas med krav på matchande privat investering, men med anpassning av villkor och riskfördelning så att investeringar kan ske i tidiga skeden. 10 ”Statlig finansiering till småföretag?” , Timbro . 3Finansiering av företag – utbud och efterfrågan är väl känt för sina framgångsrika större företag. utgörs majoriteten av företag av små och medelstora företag (SMF) som spelar en stor roll för ekonomi och sysselsättning.1 Små och medelstora företag står för en relativt stor andel av förädlingsvärde och sysselsättning i privat sektor. Det är också i denna grupp av företag som nya jobb skapas och då särskilt i unga tillväxtföretag.2 Flera faktorer påverkar företagens möjligheter att utvecklas och växa, t.ex. tillgången på kompetens, tillgången till infrastruktur, lagar och myndighetsregler, det allmänna näringslivsklimatet inklusive skatteregler. En viktig fråga är också tillgången till extern finansiering i form av lån, garantier eller ägarkapital. har i internationell jämförelse ett gott läge när det gäller företagens finansiering och tillgången på kapital. Tillgången till bankfinansiering är god. De svenska bankerna har en hög kapitalisering och har haft en hög lånetillväxt 2010–2014. De nordiska bankerna gick också starka genom den finansiella krisen –2010. Möjligheterna till marknadskapitalisering genom börs- 1Definition i EU av små och medelstora företag sker på grundval av dels antalet anställda, dels företagets års- eller balansomslutning. Mikroföretag är företag med färre än 10 anställda och en omslutning om högst , små företag är företag med färre än 50 anställda och en omslutning om högst och medelstora företag är företag med färre än 250 anställda och en balans/årsomslutning om högst 50 respektive . 2OECD Science, Technology and Industry Outlook och Economic Surveys: . Finansiering av företag – utbud och efterfrågan notering av företag är internationellt sett mycket god. har en stor sektor av investerare för privat investerings- och tillväxtkapital i relation till ekonomins storlek, med en ökning av privata investeringar –2013. Även investeringar av informella investerare som t.ex. affärsänglar ligger högt i jämförelse med många andra länder.3 En annan viktig utgångspunkt när det gäller företagens finansiering är att den allra viktigaste finansieringsformen för de flesta företag är finansiering med egna medel. Det gäller i hög grad mindre företag, enmans- eller fåmansföretag eller livsstilsföretag även företag som drivs av entreprenör som vill ha kontroll över det egna företagets utveckling. Därefter kommer finansiering med lån i bank. De statliga eller offentliga finansieringsstöden, lån eller kapital, utgör en förhållandevis begränsad del av företagens totala finansiering. Studier och undersökningar publiceras regelbundet med resultat som lyfter fram problemen när det gäller företagens finansiering. Undersökningar på grundval av enkäter till företag kan ibland uppvisa problem när det gäller svarsurval men kan ge viktig information om vilka hinder som företagen kan möta. konstaterar i ett underlag till utredningen att kunskapen om finansieringssituation för svenska företag är relativt begränsad.4 När det gäller lånefinansiering finns det bristfälligt underlag om omfattning och inriktning. Det finns ingen samlad statistik över bankernas utlåning till SMF. När det gäller riskkapitalinvesteringar finns underlag som , , tillsammans med myndigheten samlar in och publicerar. Uppgifterna är dock avgränsade till föreningens medlemmar och omfattar inte annat privat kapital, t.ex. investerare som affärsänglar. genomför regelbundet undersökningen Företagens villkor och verklighet.5 Undersökningen 2014 visade att en mindre Statistikuppgifter från pågående studie som genomförs av , . Statliga finanseringsinsatser – inspel från , . Finansiering av företag – utbud och efterfrågan del, , av de svenska små och medelstora företagen ser tillgången till finansiering som ett stort hinder för företagets utveckling och tillväxt. Skillnaderna mellan olika typer av företag när det gäller synen på kapitalförsörjningen är dock ganska stora. De företag som upplever kapitalförsörjningen som ett tillväxthinder är framför allt företag som befinner sig i en utvecklingsfas och vill växa eller utveckla sin produktion. Vidare framkommer att mindre företag kan ha svårare med finansiering är större företag, och även företag med ägare har utländsk bakgrund. Undersökningen visar att av företagen hade ansökt om lån och krediter . Merparten av dessa företag, , hade också beviljats medel, medan vart femte företag inte beviljats lån eller krediter. Andra officiella undersökningar av företagens finansieringssituation som gjorts är den förhandbedömning som sammanställde inför kommande strukturfondsprogram.6 Organisationen Företagarna genomför en undersökning om företagens finansiering. I rapporten uppger av de undersökta företagen att de har problem att finansiera investeringar med externt kapital och krediter.7 Problemen handlar enligt rapporten om svårigheter att få nya krediter eller utvidga befintliga banklån samt den höga kostnaden för banklån för mindre företag relativt större företag.