sou · H3B355 · 2015-06-09 00:00:00 — mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck Slutbetänkande av Utredningen som ska föreslå en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att föreslå en samlad nationell strategi för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (Dir. 2014:25). Strategin ska utgöra en grund för upp- följning och utvärdering av regeringens insatser för att nå detta mål. Till särskild utredare förordnades f.d. generaldirektör . förordnades utvecklingsledare som ny särskild utredare. Som sakkunniga åt utredningen förordnades departementssekreterare , departements- sekreterare och departementssekreterare . Samma datum förordnades professor , docent , konsult och författare och sociolog som experter åt utredningen. förordnades doktorand , som expert åt utredningen. Som huvudsekreterare anställdes utredare . Som sekreterare i utredningen anställdes handläggare . beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv med förlängd tid för delredovisningen av uppdraget till . Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar 2010–2014 (SOU 2014:71) med en redovisning av del- uppdraget att utvärdera och bedöma de satsningar för att bekämpa mäns våld mot kvinnor som regeringen har genomfört –2014. Utredningen överlämnar härmed detta slutbetänkande med för- slag om en nationell strategi för att nå det jämställdhetspolitiska del- målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Det är med stor ödmjukhet som jag har åtagit mig rollen som ut- redare för att ta fram en nationell strategi för arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Utredningen har möjliggjorts genom alla de fantastiska möten som skett, där kunniga personer har delat med sig av sina erfaren- heter och tankar kring konstruktiv förändring. I delbetänkandet lyfter vi fram att mycket har gjorts, men att vi står inför en enorm utmaning för att kunna nå det fjärde jämställdhetspolitiska målet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Dessa konstruktiva möten, som har varit fyllda av självrannsakan på både individ- och strukturnivå, är förmodligen ett resultat av de satsningar som redan har genomförts. Kunskap är en förutsättning för att kunna se de brister som finns hos oss som individer och inom våra myndigheter och för att därmed kunna identifiera ut- vecklingsbehov. Vi har även tagit del av mängder av goda exempel som visar att myndigheter med relativt enkla medel kan öka förmågan att möta våldsutta barns och kvinnors behov, så att de i ökad utsträckning får den hjälp de behöver och har rätt till. Av stor betydelse för utredningen är de många möten vi haft med våldsutsatta som har delat med sig av sina erfarenheter av möten med myndigheter i . Deras berättelser kommer alltid att finnas kvar hos mig och har även gett den kraft som behövs för att orka fortsätta arbetet. De har berättat om skrämmande erfaren- heter av att bli osynliggjorda i sin utsatthet, eller om samhällets bristande insikt i den situation de befinner sig i och den maktlöshet som de i många fall har levt med . Men vi har också mött utsatta kvinnor som har förmedlat det motsatta, kvinnor som med värme beskriver myndighetspersoner som verkligen har sett, haft stor kunskap och sett till att ge det skydd som behövts, på alla plan. Vi har lyssnat på unga kvinnor som har beskrivit hur de blivit behandlade efter att ha utsatts för våldtäkt, dumpade i ett väntrum på ett sjukhus, utan något stöd. Vi har också fått ta del av det motsatta, unga kvinnor som mött kunnig personal och som verk- ligen upplevt att mötet har präglats av kunskap och förståelse för deras utsatthet. Det här är något som den strategi vi nu föreslår förhoppningsvis kan påverka. De stora skillnader som finns inom och mellan kommuner, landsting och regioner måste minska. Vi har mött kvinnor som har fått tillgång till skyddat boende med god kvalitet och som genom rätt skydd, stöd och vård har getts möjlighet att återerövra den tillit som våldet berövat dem. Vi har även mött kvinnor som aldrig har fått stöd i att bearbeta sin våldsutsatthet, utan som på egen hand har fått kämpa för att få till- gång till sina grundläggande rättigheter och ett liv fritt från våld. Vi har mött kvinnor vars barn har tvingats till umgänge med en vålds- utövande pappa utan några skyddsåtgärder från samhällets sida. Men vi har också mött kvinnor vars barn har fått möjlighet att be- arbeta sin utsatthet tillsammans med tillitsfulla vuxna, med adekvat kunskap. Vi har mött flickor och pojkar som levt långt ifrån rätten att forma och påverka sina liv och sin rätt till kroppslig integritet. Könsstympade unga kvinnor som i sin ensamhet burit på konse- kvenserna av övergreppet och som aldrig har fått information om rätten till vård. Unga kvinnor som vittnat om hur de har förvägrats rätten till relationer under sin uppväxt, för att upprätthålla familjens heder. Unga kvinnor som förts utomlands och utsatts för våld, tvångs- äktenskap och våldtäkter och som när de återvänt inte fått den hjälp de har rätt till och behov av. Vi har tagit del av fall där unga kvinnor fortfarande befinner sig utomlands mot sin vilja, och mött unga kvinnor som samhället har lyckats skydda från ett planerat tvångsäktenskap och som lever med den person de själva valt. Det är också något som strate- gin försöker ta fasta på: vikten av att myndigheter agerar vid minsta misstanke om att ett barn eller en ung person riskerar att föras bort mot sin vilja. Det har också varit en viktig fråga för strategin att synliggöra att skydd, stödinsatser och behandling av god kvalitet ska vara till- gängliga för alla utifrån vars och ens individuella behov. Kunskapen om barns, ungas och vuxna kvinnors skilda livsvillkor och förut- sättningar måste uppmärksammas, och vi måste förstå behovet av en verktygslåda med många olika redskap. Utredningen har också mött verksamheter som arbetar med vålds- utövande pojkar och män. Samhället har ett stort ansvar att tillsätta de resurser som krävs för att bryta destruktiva våldsspiraler. I detta arbete är det viktigt att alltid ha den våldsutsattas säkerhet i fokus och tydligt visa på vikten av att våldsutövaren tar ansvar för sin gärning. måste man anpassa insatserna till de individuella behoven. Andra verksamheter har beskrivit vikten av främjande och vålds- förebyggande åtgärder. Menar vi allvar med att mäns våld mot kvinnor ska upphöra måste vi göra tidiga insatser som riktar sig till alla barn och unga. Dessa insatser måste omfatta de olika orsaker som ligger till grund för att pojkar och män utövar våld mot andra. När vi nu ska ta nästa steg på vår viktiga resa mot ett jämställt samhälle fritt från våld och förtryck, är det viktigt att vi alla ser till att vidta aktiva åtgärder utifrån våra respektive roller. Lagar och åtag- anden i konventioner finns, föreskrifter är framtagna och hand- böcker är producerade – nu är det upp till oss att se till att retorik blir till praktik. Det är därför viktigt att olika aktörer i samhället tar ansvar för att synliggöra, ställa frågor och agera till stöd för utsatta. Lagar i sig skyddar ingen om de bara är ord på ett papper. Det är upp till samhällets ansvariga att se till att lagarna följs. Då kan alla barn, flickor, unga kvinnor, kvinnor få den framtid de har rätt till, fri från våld och förtryck, med rätt till kroppslig integritet och med förutsättningar att själva forma och påverka sina liv. Det förutsätter att ansvariga politiker ser till att frågor som rör mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck synlig- görs i den ekonomiska planeringen på alla nivåer. De ekonomiska insatserna måste stå i rimlig relation till vad våld kostar, både sett till individuellt lidande och ur ett samhällsperspektiv. Det kräver också att chefer tar sitt ansvar och ger det stöd som medarbetarna behöver för att dels få den fortbildning och de resurser som krävs, dels hantera de konsekvenser som våldsutsatthet får även för dem som jobbar med personer som är utsatta. Chefer måste vara för- ankrade i verkligheten och visa ett tydligt intresse för att följa upp och utveckla detta arbetsområde. Detta är en viktig arbetsmiljö- fråga och en förutsättning för att samhällets aktörer ska klara att arbeta med våldsutsatta barn, flickor och kvinnor på ett bra sätt. Myndigheters förmåga att samverka måste utvecklas, och det måste ställas tydliga krav på samarbete. Effektiviteten och kvali- teten i samverkan är tillräcklig först när den utsatta upplever att myndigheterna tillsammans utgör den skyddsmur som krävs för att hon ska kunna återövra det som våldet har berövat henne. Det är viktigt att vi har kunskap om våld ur ett helhetsperspek- tiv. Mäns våld mot kvinnor har sin grund i det ojämställda sam- hället. Våld är också en allvarlig kriminell handling oavsett i vilket sammanhang det förekommer. Vi måste ha kunskap om våldets konsekvenser och förstå hur hela livsutrymmet och handlings- utrymmet påverkas, och vi måste se de fysiska och psykiska kon- sekvenser som våldet alltför ofta får. Förståelsen är en förutsättning för ett professionellt bemötande, bl.a. att inte riskera att hamna i ett problematiserande kring den våldsutsattas beteende. Det är viktigt att i stället reflektera kring varför insatserna inte fungerar, varför den utsatta inte får tillgång till den struktur som är en förutsättning för att hon ska våga tro på förändring. Det krävs också mod att stå upp för den utsatta, mod att sätta gränser mot våldsutövaren och mod att våga ifrågasätta kolleger och andra myndigheter. När den som är utsatt inte får tillgång till sina grundläggande rättigheter måste något göras. När utsatta kvin- nor och barn osynliggörs, förnekas rätt till stöd och skydd och lämnas i sin ensamhet, innebär det en dubbel utsatthet och en kränkning av deras grundläggande fri- och rättigheter. Vi vill sammanfatta våra tankar med detta citat, som är hämtat från bok ljus1. Boken skrevs inom ramen för ett Arvsfondsprojekt i . Antingen måste jag få skyddad identitet och flytta innan han dödar mig. Eller så dödar han mig. Alla säger att de förstår att det är svårt för mig. Jag vill inte att de ska förstå. Gör istället något för att skydda mitt liv. Jag vill egentligen bara gömma mig någonstans där det är mörkt och där jag kan lägga mig ner. Jag vill inte ens tänka. Men jag måste överleva för mina barns skull. 1 (2014). Detta citat sätter fingret på det som är avgörande för samhällets insatser. Vi måste ta steget från att förstå och reagera till att verk- ligen agera. Vår förhoppning är att denna strategi ska kunna skapa förutsättningar för detta. Utredningens uppdrag och arbete................................ Utvärdering av regeringens satsningar Kommunikation ....................................................och media Centrala begrepp, historik och omfattning.................... Våldsutsatta i centrum............................................................ Ett inkluderande uppdrag....................................................... Historisk tillbakablick – tystnadens kultur bryts ................. Mäns våld mot kvinnor........................................................... Dödligt våld mot kvinnor ....................................... 2.8 Hedersrelaterat våld och förtryck ......................................... 2.9Barn som utsätts för mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck........................................... Sexuellt våld mot flickor och kvinnor ................................... Flickor och unga kvinnor – en riskgrupp.............................. Våldsutsatta kvinnor med särskild sårbarhet ........................ Pojkar och män som utövar våld mot kvinnor ..................... Pojkar och unga män i ett hederssammanhang..................... Våld i hbtq-relationer ............................................................. Män som utsätts för våld av kvinnor i nära relationer.......... Varför beräkna kostnader för våldet?.................................... Vilka kostnader handlar det om?........................................... 3.3Beräkningar av samhällskostnader för mäns våld mot 3.4En belysning av de socioekonomiska effekterna för kvinnan, barnen och den våldsutövande mannen genom Vad innebär ett socialt investeringsperspektiv?.................. Våldsförebyggande arbete – ett växande fält ...................... Våldsförebyggande arbete på tre nivåer .............................. 4.3Främjande arbete – en form av tidigt våldsförebyggande 4.4 Tidig upptäckt av våldsutsatta och våldsutövare ................ 4.5 Att ställa frågor om våldsutsatthet ...................................... 4.6Att upptäcka våldsutsatta och våldsutövare bland de Ökad trygghet i offentliga miljöer....................................... Att förebygga våld i arbetslivet ............................................ Övergripande våldsförebyggande strategier........................ Våldsförebyggande insatser med genusperspektiv.............. Riskfaktorer på alla nivåer .................................................... Våldsförebyggande arbete kopplat till riskfaktorer ............ Våldsförebyggande arbete med en hela-systemet-ansats ... Våldsförebyggande insatser mot hedersrelaterat våld Få utvärderade våldsförebyggande insatser......................... Engagera män – en nyckelstrategi........................................ Inget att vänta på! Att arbeta med och förstå våld .................................. Ett professionellt fält växer fram ......................................... Målsättningen med arbetet................................................... 5.2.1Kunskap och förståelse om våldsutsatta och 5.2.2Att ge skydd och stöd och återupprätta Arbete med våldsutövarna .................................... Konflikten i berättelserna ..................................... 5.3 Utmaningar och hinder i arbetet.......................................... Glapp mellan retorik och praktik ......................... Önskan om neutralitet och objektivitet............... Förändringsovilja eller öppet motstånd ............... Brist på permanenta lösningar .............................. Politikers och chefers ansvar ............................................... Att skapa hållbara arbetsvillkor och Mäns våld mot kvinnor – samhällets ansvar och 6.1FN:s deklarationer, konventioner och arbete mot mäns våld mot kvinnor .................................................................. FN:s konvention om barnets rättigheter ............................ 6.6Internationell utblick över arbete med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och 6.7Politik, nationella strategier och handlingsplaner i andra 6.7.1Två exempel på nationella strategier – 6.7.2Australien – National plan to reduce violence against women and their children 2010–2022 ..... 199 6.7.3Storbritannien – Together we can end violence against women and girls: a strategy...................... 6.8Vad kan lära av andra länders arbete inom Skydd och stöd...................................................... Våld i ungas partnerrelationer .............................. Arbete med våldsutövare ...................................... Arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck..... Systematiska och differentierade bedömningar Lagstiftning inom området .................................................. Myndigheterna och deras ansvar ......................................... Landsting och regioner......................................................... Kommuner och Landsting ..................................... Idéburna organisationer och civilsamhället......................... Andra nationella organisationer ........................... 6.14.5 Nya initiativ och föreningar.................................. Nationell strategi – innehåll, struktur och Utredningens huvudsakliga uppdrag ................................... Lokala och regionala skillnader............................................ 7.3Istanbulkonventionen och EU:s Brottsofferdirektiv – stöd för nationell strategi ..................................................... 7.4Myndighetsstyrningen behöver bli mer samordnad och 7.5Utformning av en nationell strategi mot mäns våld mot Kort om ANDT - strategin Övergripande ...................mål för den nationella strategin Strategiperiod .....................................................2016–2025 Sektorsmyndigheternas ...................ansvar ska förtydligas Förtydliga och stärka länsstyrelsernas roll som regionala samordnare av arbetet mot mäns våld mot kvinnor ....................och hedersrelaterat våld och förtryck 7.11.1Översikt över länsstyrelsernas pågående Befintliga och nya samverkansformer för samråd och Årliga lägesrapporter från myndigheterna.......................... 7.13.1 Urvalet av ansvariga myndigheter ska Åtgärdsprogram från regeringen ......................................... Nivåer – nationell, regional, lokal........................................ Belysning av kunskapsstödet vid två myndigheter............. Uppföljningsstruktur och uppföljningsfunktion ............... 7.19.1 Börja från grunden, bygg på och följ upp............ 7.19.2 Formulera en tydlig styrkedja .............................. Formell status på den nationella strategin .......................... Nationell strategi – Målstruktur.......................................... Nationella strategins målområden.............................. 8.1Målområde 1: Nationell styrning, organisering, samordning och uppföljning................................................ Målområde 2: Kunskap, kompetens och forskning............ Målområde 3: Våldsförebyggande arbete............................ 8.4Målområde 4: Ett proaktivt, likvärdigt och samordnat 8.5Målområde 5: Skydd, stöd och behandling för flickor och unga kvinnor som utsätts för pojkar och mäns våld och hedersrelaterat våld och förtryck.................................. 8.6Målområde 6: Skydd, stöd och behandling för kvinnor som utsätts för mäns våld och hedersrelaterat våld och 8.7Målområde 7: Skydd, stöd och behandling för barn som utsätts för mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck................................................................... 8.8Målområde 8: Säkra insatser för pojkar och män som utövar våld mot flickor och kvinnor samt hedersrelaterat våld och förtryck ......................................... Kostnadsberäkningar och konsekvensanalyser ............ Kostnadsberäkningar och förslag till finansiering .............. 9.2Förtydliganden om förstärkningen av länsstyrelsernas 9.3Förtydliganden om att ytterligare resursförstärkning kommer att krävas på området............................................. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ............... Konsekvenser för brottsligheten ......................................... 9.6Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och Avslutningsvis: Konsekvenser om inget görs ..................... Bilaga 3 Pågående utredningar på ................ Bilaga 4 Förteckning över de myndigheter och organisationer m.fl. som utredningen träffat.............. Bilaga 5 Omfattning av utsatthet............................................... En belysning av de socioekonomiska effekterna av mäns våld mot kvinnor i nära relationer ............................................... Utredningen har haft till uppdrag att föreslå en samlad nationell strategi för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Strategin ska utgöra en grund för uppföljning och utvärdering av regeringens framtida insatser inom området för att nå detta mål. Som en del av uppdraget ingick att utvärdera och bedöma de insatser som regeringen har genomfört –2014 för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Utredningen har även haft till uppdrag att analysera och bedöma behovet av en samlad struktur för kunskapsutveckling, kunskaps- överföring och kunskapsstöd för aktörer på området inom ramen för den befintliga myndighetsstrukturen. Uppdraget omfattar även arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck är ett allvarligt samhällsproblem som orsakar våldsutsatta kvinnor och barn stort fysiskt och psykiskt lidande. Det våldsförebyggande arbetet handlar bl.a. om att minska återfall och upprepad utsatthet genom strategiska insatser, strukturerade hot- och riskbedömningar, stöd och skydd till brottsutsatta och insatser/åtgärder för våldsutövaren. Arbeta med attityder, normer värderingar kring våld, kön och före- ställningar om maskulinitet är ytterligare en viktig aspekt. Mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck är brottsliga gärningar. Vi menar att det behövs ett tydligare ställnings- tagande från samhällets sida om att det handlar om brottsoffer och gärningsmän. Ett viktigt steg i arbetet mot pojkar och mäns våld mot kvinnor och barn är att tidigt upptäckt våldsutsatthet samt att undersöka de bakomliggande orsakerna till pojkars och mäns våldsbeteende. Samordning, struktur och tydlighet Det behövs en bättre samordning, struktur och tydlighet när det gäller arbetet och insatserna för att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck på nationell nivå. Detta fram- går tydligt i möten som utredningen har genomfört, i Brås utvärde- ring1 samt i den nationella samordnaren mot våld i nära relationers betänkande.2 Att öka effektiveten, kvaliteten och långsiktigheten i insatserna på området genom en nationell strategi är också rege- ringens främsta avsikt i uppdraget till denna utredning. Regeringens satsningar för att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck har varit omfattande . Flera handlingsplaner har tagits fram och uppdrag har givits till ett stort antal myndigheter och organisationer. En natio- nell samordnare mot våld i nära relationer har lämnat förslag på in- satser inom området. De satsningar som genomförts av regeringen har medfört att arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och för- tryck har utvecklats. Ett stort antal insatser har ägt rum och pågår fortfarande inom olika myndigheter och organisationer på nationell, regional och lokal nivå. Kunskapen om mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck och metoder har utvecklats . Det har bl.a. tagits fram en stor mängd material för både myndigheter och olika målgrupper såsom föreskrifter, handböcker, utbildningsmaterial och vägledningar. Lagstiftningen har även för- stärkts inom området och forskningen har bidragit med flera studier om våldsutsatthet. är det uppenbart att arbetet inte har varit tillräckligt effektivt, kvalitativt och samordnat i flera myndigheters arbete. Vidare kan det ifrågasättas om de insatser som genomförts har medfört sådana förbättringar inom myndigheter, och framför allt för vålds- utsatta kvinnor och barn, som avsetts. Utvärdering visar på brister I vårt delbetänkande Ett samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar 2010–2014 (SOU 2014:71) redogjorde vi för Brås utvärdering av satsningar inom området . Vi kan konstatera att det har skett framsteg inom området men att det fortfarande kvarstår flera brister i många myndigheters arbete, bl.a.: •Brist på strategisk styrning. •Arbete mot våld är ofta ett parallellt spår, vid sidan av ordinarie arbete. •Kortsiktiga insatser och finansiering präglar satsningar på om- rådet. •Utbildning om våld är obefintlig på de flesta relevanta lärosätens grundutbildningar.