sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — Det innebär att den digitala utvecklingen kommer att vara en viktig parameter för vår framtida välfärd. För att fortsättningsvis ska använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt behöver den digitala kompetensen fortsätta att utvecklas. Det behövs insatser för kontinuerlig kunskapsuppbyggnad inom flera områden, för att säkerställa allas 184 , Kansliet för strategisk analys (2014), Strategiska trender i globalt perspektiv, 2025: en helt annan värld? s. 53, . möjligheter till delaktighet samt för att jämställdheten inom it- sektorn ska förbättras. I detta arbete har många en roll att spela. Förutom regeringen har individer, företag, kommuner, landsting och samverkansorgan alla en viktig roll i arbetet. Digitaliseringen genererar nya yrken och gamla arbeten försvinner. Mycket tyder på att digitalisering och automatisering kommer transformera de flesta yrken vilket gör att alla individer fortlöpande kommer att behöva utveckla sin digitala kompetens. De föränderliga kompetenskrav som uppstår i och med digitaliseringen är en utmaning för såväl utbildningsväsendet som för arbetslivet. Kvaliteten inom den högre utbildningen och forskningen vid högskolor och universitet utgör förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och framtida välstånd. Utredningen kan konstatera att det inom många områden är svårt att hitta samlad kunskap och lägesbeskrivningar om hur den digitala kompetensen ser ut och vilka behoven av digital kompetens är. Det finns inte heller tillräcklig samlad kunskap om vilka satsningar på it och digitalisering som genomförts i högre utbild- ning och vilka effekter det gett för digital kompetens. För att ha underbyggda förslag till åtgärder som kan utveckla utbildningssektorns förutsättningar och för att stärka den digitala kompetensen hos individen behövs samlade lägesbeskrivningar och analyser. ser ett behov av samlad kunskap om hur väl utbildningsprogrammen svarar upp mot det föränderliga som de helt nya behov som utvecklas inom arbetsmarknaden utifrån digitaliseringen. Det finns också behov av att samla kunskap om hur utbildningsprogram inom akademin använder digitala verktyg och tjänster integrerat i utbildningen. Yrkesutbildningarna vid utvecklas i samverkan med olika branschers behov av kompetens. Syftet är att utforma ett gemensamt språk och definitioner av de kvalifikationer arbetslivet efterfrågar. Denna samverkan behöver fortsätta att utvecklas. För att arbetet ska vara framgångsrikt förutsätts att näringslivet prioriterar att samverka med myndigheten för . Vilken kunskap som behövs är också under ständig utveckling. Generella kompetenser, som kritiskt tänkande, problemlös- ningsförmåga och förmåga att ta till sig och hantera stora mängder information ökar utöver de tekniska kompetenserna. Även betydelsen av personliga egenskaper och så kallade icke-kognitiva förmågor, som individens motivation, samarbetsförmåga och sociala kompetens, växer. Det väcker frågor om hur utbildning och arbetsliv kan stärka dessa förmågor. Utvecklingen innebär även stora utmaningar för arbetslivet. Kraven på chefer kommer innefatta att de strategiskt kan leda organisationer i ständig förändring, där digitala verktyg och tjänster används för utveckling av verksamheten, för bättre effektivisering och för lönsamhet. Ledarskapet i de verksamheter och de företag som transformeras av digitaliseringen handlar därför om en kontinuerlig kunskapsuppbyggnad i fråga om vilken digital kompetens som verksamheten behöver. Förutom att rekrytera individer med rätt kompetens behöver kompetensutveckling av befintlig personal genomföras för att säkra tillgången till adekvat digital kompetens. För att säkerställa fortsatt tillgång till digital kompetens behöver arbetskraftsinvandring av de kompetenser som saknas i fungera smidigt och snabbt. 5.2.2Delaktighet är grunden för likvärdighet och demokrati Alla individer kommer kontinuerligt att behöva utveckla sin digitala kompetens för att vara delaktiga i samhället. Vissa individer och grupper har dock inte förmågan, möjligheten eller viljan att följa med i den digitala utvecklingen som sker av olika tjänster och produkter. Diskussionen om vilket stöd samhället bör tillhanda- hålla för att bidra till digital delaktighet uppkommer i och med detta. E-delegationen arbetar med att ge stöd till och driva på utvecklingen av e-förvaltningen inom offentlig verksamhet.185 Många verksamheter och företag som tillhandahåller digitala tjänster uppmärksammar behovet av användarcentrerad utveckling 185 Se presentation av e-delegationens arbete och stödmaterial och strävar därför efter att utveckla så användbara och tillgängliga lösningar som möjligt.186 Samhällets stöd behöver utformas för att tillgodose att alla individer ska kunna få stöd för att använda de digitala tjänster som krävs av dem från det offentliga samhällets sida. Det rör sig exempelvis om olika e-tjänster hos offentliga aktörer. Önskvärt är att individer kan få stöd utifrån sina behov alldeles oavsett vilken tjänst det kan röra sig om, så att digital kompetens och högre tillit till digitala verktyg och tjänster utvecklas hos individen. Det bidrar till delaktighet i samhällslivet och kan stärka möjligheterna till delaktighet i arbetslivet. Säkerhets- och integritetsfrågorna är centrala Brist på kunskap och förmåga att delta i den digitala utvecklingen innebär att tilliten till samhället kan rubbas. Samhället är beroende av att människor känner tillit till varandra och till samhällsinstitutionerna. Här återspeglas också behovet av säkerhet och integritet för individen där staten har ansvar för att skapa de regelverk som kan hantera olika utmaningar avseende dessa frågor t.ex. hur individers data får samlas in och användas, av privata och offentliga aktörer. förslag och rekommendationer för att säkra digital delaktighet behöver efterlevas Det är viktigt att säkerställa att alla har möjlighet att använda digitala verktyg och tjänster och ha tillgång till dator eller liknade utrustning med internetuppkoppling. Enligt Socialtjänstlagen har enskildarätt till ekonomiskt bistånd, så kallat försörjningsstöd, från kommunen för att ha en skälig levnadsnivå.187 En riksnorm fastställs för ett antal löpande behovsposter inom försörjningsstödet, bland annat livsmedel och kläder. En behovspost innehåller kostnader för dagstidning, telefon och radio- 186Se exempelvis e-delegationens vägledning för behovsdriven utveckling 1874 kap. 1 § Socialtjänstlagen (SoL). föreslog att den posten borde ses över och byta namn för att bättre spegla samhällsutvecklingen och användningen av digitala verktyg och tjänster som internet. Beloppen i riksnormen är schablonbelopp, vilket innebär att den enskilde som får försörjningsstödet får använda medlen fritt. Det innebär att den enskilde kan välja att ha ett internetabonnemang istället för en dagstidning. Trots denna frihet anser utredningen att förordningarna bör ses över utifrån förslag. I allmänna råd om ekonomiskt bistånd (SOSFS 2013:1) anges att dator med internetuppkoppling bör ingå i den hemutrustning som enskilda kan få ekonomiskt bistånd till. Råden anger att socialnämnden särskilt ska ta hänsyn till behoven hos barn och ungdomar som går i skolan vid beslut om ekonomiskt bistånd till dator med internetuppkoppling. De allmänna råden utgör en rekommendation till kommunerna men är inte bindande för dem. anser att allmänna råd ska följas av huvudmännen för att säkerställa att även de med små ekonomiska resurser får möjlighet att bli digitala medborgare. I den mån ytterligare författningar behövs för att skärpa säkerställandet av att de med försörjningsstöd får tillgång till utrustning med internetuppkoppling bör dessa tas fram. bör vidare följa upp hur huvudmännen efterlever de allmänna råden och i vilken utsträckning enskilda med ekonomiskt bistånd ges möjligheter att vara digitalt delaktiga. Folkbildningen kan nå många som vill stärka sin digitala kompetens () och folkbildningens olika studieförbund har lång erfarenhet av att inventera olika gruppers behov och utforma studiecirklar som utvecklar digital kompetens hos deltagarna. De arbetar för att ha en stark lokal närvaro och nå fler människor med folkbildningens pedagogik och metodik, att skapa mellanmänskliga möten, demokratiska arenor och kulturell verksamhet. FBR prioriterar arbete för att stärka den digitala kompetensen och gör en satsning inom området . Detta arbete är angeläget då de i samarbete med olika grupper, såsom pensionärs- organisationer, invandrarföreningar etc., utvecklar studiecirklar för att stärka deltagarnas digitala kompetens utifrån deras specifika behov. Medlemsorganisationer kan främja medlemmarnas digitala kompetens Hos många medlemsorganisationer finns en tradition av att tillhandahålla rabatter och erbjudanden till medlemskretsen. De flesta seniororganisationer erbjuder sina medlemmar sådana typer av förmåner för t.ex. försäkringar och resor. () erbjuder även kostnadsfri datasupport som en medlemsförmån. Supporten gäller exempelvis operativsystem, bredband, internet, brandväggar/säkerhet, Office-program och navigering på PRO:s webbplats. i erbjuder sin medlemskrets ett paket innehållande en anpassad läsplatta och dygnetrunt support för cirka 1 500 kronor.188 Läsplattan är särskilt anpassad för den som är obekant med digitala verktyg. Mot bakgrund av att ungefär hälften av 1,8 miljoner ålderspensionärer är medlemmar i en seniorförening bör det finnas goda möjligheter att finna liknande lösningar, anpassade efter svenska seniorers behov och önskemål. Därtill uppmuntrar fler seniororganisationer att överväga att inkludera kostnadsfri support som en medlemsförmån. Digitaliseringen fortsätter att driva ekonomin, såväl inom it- sektorn, som i andra sektorer. Trots hög kvinnlig förvärvsfrekvens på den svenska arbetsmarknaden är könsbalansen inom it-sektorn ojämn. Det är fortfarande få kvinnor som läser en högre it-utbild- ning och för få som arbetar i sektorn även om utvecklingen långsamt går åt rätt håll. Könsbalansen varierar på olika tekniska utbildningar vid svenska lärosäten och andelen kvinnor som börjar en it-utbildning har ökat men är endast i genomsnitt . Kvinnoandelen har dock ökat betydligt i it-företags styrelser . Där har man närmat sig övriga branscher vad gäller andelen kvinnliga styrelseledamöter (). SOU 2015:28 Överväganden och bedömningar då kvinnliga förebilder anses gynna utvecklingen mot ökad jämställdhet.189 Det har varit svårt både för akademin och branschen att attrahera kvinnor till it-relaterade utbildningar och yrken. För fortsatt tillväxt och för att bättre använda digitaliseringens möjlig- heter krävs att kvinnor också tilltalas av dessa yrken. har flera satsningar genomförts för att attrahera kvinnor såväl inom högre utbildning som inom it-sektorn, men effekterna av dessa är svåra att slå fast. Kön har en väsentlig roll inom it-området och påverkar karriärmöjligheter och kvinnors möjligheter att få ett yrke som motsvarar deras utbildningsnivå.190 Attityder, förväntningar och utvecklingsmöjligheter lyfts fram som områden där det finns behov av förändring för att kvinnor ska vilja utbilda sig, arbeta inom och stanna kvar i it-sektorn. En samlad övergripande kunskap och analyser om orsaker till varför jämställdheten är låg inom området, behövs för att åtgärder ska kunna genomföras. It- och telekombranschens engagemang är nödvändig för framgång anser att it- och telekom-branschen arbete och engagemang i frågorna är mycket viktiga och att de ytterligare bör intensifiera ansträngningarna för att öka andelen kvinnor i it-yrken. Det kan bland annat ske genom kartläggningar av villkoren för kvinnor inom it-sektorn och analyser av vad som påverkar könsobalansen. Sådana kartläggningar och analyser skulle kunna fungera både som kunskapsunderlag och som goda bench- mark-exempel på hur företag själva kan arbeta för att främja jämställdheten inom sektorn. 189EU (2013), Pressmeddelande EU Commission, Women in the ICT sector, , 2013, 190Holth, Gonäs, Almasri, (2012) IT-ingenjörers etablering på arbetsmarknaden, Arbetsmarknad och arbetsliv, nr 2, 2012, /smash/record.jsf?pid=diva2%3A574819&dswid=9964 5.3Utgångspunkter för utredningens bedömningar Digitaliseringen innebär en ständig och fortlöpande transformering av samhället inom överskådlig tid. I vilken utsträckning individen är digitalt kompetent kommer påverka de egna förutsättningarna inom livsområdena privatliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv och förutsättningar för utveckling och välstånd. utgår i sina bedömningar och förslag inom området digital kompetens från följande utgångs- punkter: Kontinuerlig utveckling av individers digitala kompetens är nödvändig. Digital kompetens krävs för att stärka välstånd och utvecklingen i offentlig sektor och näringsliv. Digital kompetens är en likvärdighets- och demokratifråga. Statens roll behöver ständigt bedömas i relation till den utveckling som sker. 5.3.1Kontinuerlig utveckling av individers digitala kompetens är nödvändig Samhällsutvecklingen förutsätter att individer kan använda och ta del av de nya tjänster som utvecklas. Utvecklingen sker kontinuerligt och kommer att omstrukturera de livsområden som varje människa befinner sig i under sitt liv: i skola och utbildning, inom vård och omsorg, i kontakter med företag, i arbetslivet, för rekreation etc. Det är nödvändigt att alla människor kontinuerligt stärker sin digitala kompetens för att kunna delta på ett likvärdigt sätt i samhället. En fördjupad förståelse för vad digitaliseringen innebär samt växande kunskaper och färdigheter är något som alla kommer att behöva. Motivation för att utveckla det egna användandet och möjligheter till att kontinuerligt utveckla sin digitala kompetens är avgörande. I vilken utsträckning man väljer att använda de möjligheter som finns är upp till individen men samhällsutvecklingen innebär att det kommer att krävas att alla är digitalt delaktiga. 5.3.2Digital kompetens krävs för att stärka välstånd och utvecklingen i offentlig sektor och näringsliv I och med att kunskap är ett ledande begrepp för samhälls- utvecklingen som produktionsfaktor, har begreppet fått ett högre ekonomiskt värde, parallellt med dess humanistiska och demokratiska betydelse. tillväxt sker i allt större utsträck- ning inom den kunskapsintensiva tjänstesektorn där digitalisering och teknikutveckling är starka drivkrafter. I ekonomi är därför humankapital, innovationskraft och ledare med kompetens att använda digitaliseringen för att utveckla företag och verksamheter avgörande för ekonomins utveckling. Att individers digitala kompetens fortlöpande förstärks utgör en nödvändig grund för att möta omvärldsutvecklingen med dess nya förutsättningar, krav och behov inom områdena sysselsättning, tillväxt och välstånd. 5.3.3Digital kompetens är en likvärdighets- och demokratifråga Digital kompetens och möjligheten att delta digitalt i samhällslivet, i form av kontakter med offentliga verksamheter, företag och andra aktörer i civilsamhället, är grundläggande för social tillit och sammanhållning. Det är också nödvändigt att alla har möjlighet att delta i samtidens former för samhällsengagemang och debatt.191 Digitaliseringen ger möjligheter till nya former för delaktighet och påverkan i samhället vilket innebär att befolkningens digitala kompetens är en viktig likvärdighets– och demokratifråga. 5.3.4Statens roll behöver ständigt bedömas i relation till den utveckling som sker Vad staten kan, bör och ska göra för att främja utvecklingen är centrala frågeställningar för utredningen. Statens roll är att undan- röja hinder och genom insatser stärka förutsättningarna för bättre 191 Regeringen, (2013), Svenska framtidsutmaningar, Slutrapport, DS 2013:19, kapitel 7 Utmaningar för demokrati och jämställdhet, användning av digitaliseringens möjligheter. Vad staten ska göra behöver sättas i relation till hur utvecklingen ser ut utan statliga insatser, vilka insatser som redan pågår och vilka insatser som bör göras av andra. Det finns behov av en förstärkt digital kompetens i samhället inom flera områden. Individer, företag och offentliga verksamheter utvecklar på egen väg den digitala kompetensen. Människor utvecklar kontinuerligt sin digitala kompetens utifrån eget intresse och genom att använda de digitala produkter och tjänster som erbjuds. På samma sätt utvecklar och utformar de flesta offentliga verksamheter, företag och andra aktörer sin verksamhet kontinuerligt utifrån digitaliseringens möjligheter. Vissa agerar proaktivt och driver på utvecklingen, andra gör det reaktivt när det är nödvändigt. Utredningen bedömer att regeringen behöver ta ett ansvar inom ett antal områden för att stärka utvecklingen av digital kompetens så att kan använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt. 5.4.1Kontinuerlig kunskapsuppbyggnad om digitalisering inom högre utbildning Utredningens förslag: Regeringen bör ge Universitetskanslers- ämbetet i uppdrag att följa och analysera utvecklingen av digital kompetens inom högre utbildning samt föreslå åtgärder för hur digital kompetens kan vidareutvecklas inom verksam- heterna. Skälen för utredningens förslag: saknas en samlad bild av hur den högre utbildningen arbetar för att utveckla digital kompetens hos studerande inom utbildningsprogrammen. Det innebär att bilden som återges är fragmentarisk och ofullständig. har i uppdrag att följa upp, analysera och sammanställa en årsrapport över utvecklingen vid högskolor och universitet. samhällets välståndutveckling kan inte underskattas. För att arbets- kraften ska kunna möta de nya behov och krav på digital kompetens som samhällsutvecklingen för med sig behöver utvecklingen av digital kompetens hos de studerande följas inom den högre utbildningen. Vidare behöver förslag till åtgärder för att den högre utbildningen på ett bättre sätt ska använda sig av digitaliseringens möjligheter kontinuerligt tas fram. 5.4.2Kunskapsuppbyggnad om könsobalans inom it- utbildningar Utredningens förslag: Regeringen bör ge Universitetskanslers- ämbetet i uppdrag att kontinuerligt följa och analysera köns- balansen inom it-utbildningar samt föreslå åtgärder i syfte att uppnå ökad könsbalans. Skälen för utredningens förslag: I högre utbildning är jämställdhet ett prioriterat område. Utredningen kan konstatera att jämställdheten och könsbalansen är svag inom it-området såväl inom utbildningarna som på arbetsmarknaden. Jämställdheten är viktig för den digitala utvecklingen och kvinnors kompetens och idéer behövs för att tillvarata digitaliseringens möjligheter. Kvinnor använder digitala verktyg och tjänster i lika hög utsträckning som män vilket gör det angeläget att även de behöver delta i utformningen av dessa. Arbetsmarknaden har ett stort behov av arbetskraft inom it-sektorn. Om en ökad andel kvinnor väljer högre it-utbildningar kan det bidra till att möta delar av de behov som it-sektorn har. För att utbildningarna ska bli mer attraktiva för kvinnor behövs mer kunskap om orsakerna till varför kvinnor inte söker sig till sektorn. Det finns signifikanta skillnader internationellt om andelen kvinnor på tekniska och naturvetenskapliga utbildningar men också om andelen kvinnor inom it-relaterade utbildningar och yrken. Goda exempel ur ett såväl nationellt som internationellt perspektiv bör analyseras för att förslag till åtgärder som påverkar arbetet för ökad jämställdhet inom högre it-utbildningar ska kunna tas fram. 5.4.3Skattereduktion för kompetenshöjning genom handledning och teknisk support i hemmet Utredningens förslag: Regeringen bör införa en skatte- reduktion för kompetenshöjande insatser för digital kompetens i hemmet. Skattereduktionen för it-relaterade tjänster avser exempelvis handledning och teknisk support och syftar till att öka individers digitala kompetensnivå och förmåga att använda sig av digitala verktyg och tjänster i hemmet. Skälen till utredningens förslag: Digitaliseringen transformerar samhället i snabb takt och utvecklingen kommer att fortsätta . Det påverkar alla individer och utredningen bedömer att förslaget i första hand kan ge möjlighet till kontinuerlig utveckling av digital kompetens. Förslaget innebär även att en tjänstemarknad kan utvecklas för att möta de behov som finns och kommer öka framöver. Införandet av skatte- reduktionen kan förstärka kapacitet att ta tillvara digitaliseringens möjligheter . Vidare ger införandet av skattereduktionen sysselsättningseffekter på närmare 1 300 nya arbetstillfällen, företrädelsevis för unga. En åtgärd med skattereduktion för individen för kompetens- utveckling i hemmet skulle kunna underlätta vardagen för breda samhällsgrupper och stimulera personer att fortsätta utveckla sin digitala kompetens oavsett vilken kompetensnivå denne befinner sig på. Precis som hem-pc-reformen192 , , innebar att datorer blev mycket vanliga i de svenska hemmen, innebär åtgärden med en skattereduktion för kompetenshöjning en möjlighet till en betydande ökning av digital kompetens hos många. som en allt större andel av befolkning använder sig av internet ökar också den tid som svenskar ägnar åt internet. En fungerande digital hemmiljö blir därför allt viktigare. Mot bakgrund av det ökande användandet och behovet av att använda digitala tekniker och verktyg upplever många behov av 192 Hem-pc-reformen infördes , och gav anställda i en möjlighet att låna-eller hyra mot s.k. bruttolöneavdrag - en persondator med tillbehör skattefritt. stöd och hjälp. De upplevda problemen är tilltagande med ålder. Kvinnor upplever större problem än män. Mot bakgrund av denna problembild kan en skattereduktion för it-relaterade tjänster i hemmet öka individers digitala kompetensnivå och förmåga att använda sig av digitala verktyg och tjänster i hemmet. Styrkan i skattereduktionskonstruktionen ligger i möjligheten för individen att anpassa efterfrågan av stöd mot sina behov. En tjänstemarknad som kan möta dessa behov finns inte . Orsaken är att marknaden inte är villig att tillhandahålla tjänster till ett pris som konsumenter är villiga att betala. Skattereduktionen ska därför bidra till att stimulera en fungerande tjänstemarknad som kan möta ett växande behov av it-relaterade tjänster i hemmet. Genom en skattereduktion kommer en större andel tjänster att professionaliseras och utföras av kommersiella aktörer vilket genererar skatteintäkter. En skattereduktion på dessa typer av tjänster kan få positiv inverkan på den befintliga tjänstemarknaden. Erfarenheter från efterfrågetillväxten på s.k. RUT-tjänster visar att det kan ske en snabb attitydförändring och en ökad efterfrågan kan i sin tur stimulera till ett ökat utbud av aktörer som erbjuder dessa tjänster som skapar en stärkt tjänstemarknad. Det kommer i förlängningen stimulera till ny efterfrågan enligt spiralprincipen. Skattereduktionen avser arbetskostnaden för support, installation, handledning och utbildning i hemmet eller fritidsbostaden. Skatte- reduktionen omfattar all digital apparatur i hemmet, dock ej tjänster avseende nyinstallation av fiber. Tjänsterna ska i huvudsak utföras på plats i hemmet. Handledning och utbildning i använd- ning av mjukvara, samt support och problemlösning av det trådlösa nätverket är exempel på tjänster som medger till skattereduktion. Skattereduktionen har undersökts med utgångspunkt att ingå inom ramen för befintlig skattereduktion för hushållsnära tjänster (och ), dvs. avseende halva arbetskostnaden upp till en sammanlagd skattereduktion på per person och år. bedömer även utnyttjandegraden och dess konsekvenser av ett förändrat maximalbelopp om per person och år.193 En skattereduktion för it-tjänster i hemmet kan få en fördelningspolitiskt positiv effekt. Skattereduktionen kan i större utsträckning förväntas användas av de personer som anser sig vara i större behov av hjälp. I denna grupp återfinns en högre andel äldre och analysen pekar även på att kvinnor är mer intresserade av att konsumera tjänsten jämfört med män. Kvinnor har också en större betalningsvilja.