sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — 202 Definitionen finns även i standarden ISO 9241-210 Ergonomi vid människa- systeminteraktion-Del 210: Användarcentrerad design för interaktiva system Tillgänglighet: den utsträckning i vilken produkter, system, tjänster, miljöer och inrättningar kan användas av personer från en grupp med bredast möjliga spektrum av egenskaper och förmågor så att dessa per- soner kan uppnå specificerade mål i specificerade användningssamman- hang.203 Universellt utformade: sådan utformning av produkter, miljöer, pro- gram och tjänster att de ska kunna användas av alla i största möjliga utsträckning utan behov av anpassning eller specialutformning. ”Uni- versellt utformade” ska inte utesluta hjälpmedel för enskilda grupper av personer med funktionsnedsättning där så behövs.204 De tre områdena överlappar i viss mån varandra. Till exempel är det universellt utformade avsett att vara så tillgängligt som möjligt. Tillgänglighet kan också ses som en form av användbarhet, för per- soner med bredast möjliga spektrum av egenskaper och förmågor. Exempelvis har en webbplats som inte kan användas av en blind person ingen tillgänglighet och därmed även obefintlig användbarhet för den personen. har Användningsforum prioriterat områdena digital kompetens, designprinciper för offentliga digitala tjänster, digital arbetsmiljö samt beställning och upphandling. Arbetet med digital kompetens har resulterat i rekommenda- tionerna i denna text. har Användningsforum kommunicerat de tio designprinciperna för offentliga digitala tjänster som brittiska tog fram 2012.205 Designprinciperna uttrycker att användbarhet och tillgänglighet ska vara centralt vid design av digitala tjänster. De är tänkta att vara ett stöd för orga- nisationer som strävar efter att uppnå hög användbarhet och till- gänglighet i webb och andra digitala tjänster. 203Definitionen finns även i standarden ISO 26800:2011 Ergonomi – Allmänna riktlinjer, principer och begrepp 204Definitionen är från Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, artikel 2. används även begreppet design för alla, men det har en annan bakgrund än universell utformning. I design för alla betonas processen. En närmre beskrivning av hur olika termer förhåller sig till varandra finns i ISO/IEC Guide 71 Guide for addressing accessibility in standards. 205Government Design Principles, Digital arbetsmiljö är ett område som Användningsforum upp- märksammat eftersom många arbetar med digitala system som kunskapen om vilka effekter det har på individen behöver stärkas. It-system köps in för ett visst syfte, och det är i beställnings- och upphandlingsskedet som det går att sätta ramarna för hur till- gängligt och användbart ett system ska vara. Användningsforum publicerade skriften användbara it-system, som ger exempel på beställningsprocesser där användbarhet och/eller tillgänglighet varit centrala. Syftet med skriften är att inspirera och ge vägledning till beställare i både privata och offent- liga organisationer. Beskrivning av statistik och index Beräkning av antal barn, ungdomar och vuxna i utbildningsväsendet Vid beräkning av antal barn, unga och vuxna i utbildningsväsendet har statistik om antal barn i förskola, elever i grundskola och gymnasium samt vuxna i vuxenutbildning sammanställts. Vidare har antalet verksamma lärare i dessa verksamhetsformer lagts till. Avrundning har skett till närmaste hundratal. Sammanslagning av elevantal har gjorts i följande skolformer; i förskola har barn i pedagogisk omsorg lagts till, i grundskola har elever i grundsärskolan lagts till och i gymnasieskolan har elever i grundsärskolan lagts till, i vuxenutbildning har elever i särskild utbildning för vuxna lagts till. Antal studerande inom har lagts till samt studerande på folkhögskolornas långa kurser. Här är antalet undervisande lärare ej medtagna. Sammanställning har gjorts av antal studerande i högskolan och doktorander lagts till. Anställda på högskola och universitet anges i helårsanställda. Siffrorna är tagna från (2014) Snabbfakta verk- samheter och skolenheter . (2014), Universitet och högskolor, Årsrapport s. 8–9. Myndigheten för (2014) Årsrapport , Yrkes- högskolan, kompletterande utbildningar samt tolkutbildning inom folkbildningen. Inom folkhögskolorna finns så kallade långa kurser. Dessa pågår under minst en termin upp till . I dessa kurser deltog 28 500 personer enligt (2014), Fakta om folkbildning. () genomför undersökningarna om privatpersoners och företags användning av it. Under- sökningarna genomförs på uppdrag av och och arbetet med genomförandet av undersökningarna i de olika länderna har samordnats . Statistiken är reglerad i OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 808/2004. Undersökningsområden som funktionsnedsättning och it samt it och miljö, är nationella tillägg och finansieras direkt av . Resultat på EU-nivå presenteras av i fritt tillgängliga databaser. Databaserna kan nås från: Privatpersoners användning av internet och datorer 2014 Undersökningen avser att belysa tillgång till och användning av informationsteknik (it) bland privatpersoner i . Undersökningen har genomförts . Undersökningen har utökats med frågor om funktionsnedsättning och it. Även urvalet har utökats till att omfatta individer i åldern 16–, från tidigare 16–. För att möjliggöra jämförelser har analysen avseende dessa indikatorer avgränsats till befolkningen 16–. De statistiska måtten är antal eller andel personer med en viss egenskap, t.ex. tillgång till en viss teknik. Antals- och andelsuppgifter redovisas med 95 %-igt konfidensintervall. Vid redovisningen av resultatet har kön, ålder, utbildningsnivå, sysselsättning, typ av hushåll, hushållsinkomst, födelseland, samt region använts som bakgrundsvariabler. Kön, ålder, utbildningsnivå, födelseland och region är registeruppgifter. Hushållstyp, hushållsinkomst samt sysselsättningsstatus efterfrågas i undersökningen. I gruppen pensionärer och andra ingår förutom pensionärer även hemarbetande, värnpliktiga, lediga och sjukskrivna. Utbildningsnivå redovisas i tre grupper: Förgymnasial utbildning innefattar: förgymnasial utbildning kortare än samt förgymnasial utbildning 9 (10) år Gymnasial utbildning innefattar: gymnasial utbildning, kortare än , , samt eftergymnasial utbildning kortare än 2 år Eftergymnasial utbildning innefattar: eftergymnasial utbildning som är längre än . Även forskarutbildning är inräknad. Utbildningsnivån avser avslutad utbildning och har ett naturligt samband med ålder då yngre personer ofta ännu inte hunnit att slutföra gymnasial eller eftergymnasial utbildning. Detta bör beaktas vid tolkning av resultaten uppdelat på denna redovisningsgrupp. Regionsfördelningen redovisa enligt NUTS2 som innehåller 8 regioner. Undersökningen har flera referensperioder. En är under- sökningstillfället. En annan är januari–. En tredje är –. Slutligen frågas om en viss användning skett över huvudtaget. Undersökningen innehåller i huvudsak fem typer av variabler: tillgång till olika typer av it, användning av olika typer av it, internethandel, mobil internetanvändning, användning av myndigheters e-tjänster samt molntjänster/internetlagring. De definitioner som använts i undersökningen har utarbetats av EU:s i samarbete med medlemsländerna. Utöver de ordinarie variablerna har undersökningen utökats med variabler om funktionsnedsättning, typ av funktionsnedsättning samt om man upplever svårigheter vid användning av it på grund av funktionsnedsättning. Uppgifterna hämtas in via datorstödda telefonintervjuer. Som stöd har intervjuarna fått utbildning samt haft skriftliga intervjuarinstruktioner. Datainsamlingen skedde perioden april– . Urvalsramen består av SCB:s register över totalbefolkningen i åldern 16–och urvalet drogs . Stratifiering gjordes efter kön och ålder. Inom varje stratum drogs sedan ett systematiskt slumpmässigt urval. Den totala populationen i åldern 16–85 består av cirka 7 700 000 och urvalsstorleken är 2 888 individer. Ett antal olika felkällor påverkar undersökningsresultatens tillförlitlighet. De olika osäkerhetskällorna som påverkar resultaten i denna undersökning är: Urvalsfel beror på att resultaten baseras på ett urval av individer och att dessa inte är fullständigt representativa för alla individer i populationen. Då urvalsstorleken i denna undersökning är relativt stor är urvalsfelet litet när det gäller redovisning på aggregerad nivå. Vid nedbrytning av svaren på mer detaljerad nivå exempelvis på ålder, sysselsättning, födelseland ökar dock urvalsfelet. Urvalsstorleken påverkar konfidensintervallet för det skattade värdet. Konfidensintervallet för varje skattning finns redovisat i tabellsammanställningen. Ramtäckningsfel delas upp i övertäckning- och undertäckningsfel. Övertäckningsfel innebär att vi i urvalet fått med individer som inte uppfyller de definierade urvalskriterierna. De individer som är övertäckning går att, , plocka bort från urvalet. Undertäckningsfel är allvarligare och innebär att delar av populationen som avses undersökas inte kommer med i urvalet. I undersökningen Privatpersoners användning av datorer och internet är effekten av täckningsfelet litet då urvalsramen Registret för totalbefolkningen (RTB) håller hög kvalitet. Uppgifterna hämtas in via datorstödda telefonintervjuer. Som stöd har intervjuarna haft skriftliga instruktioner. I undersökningar kan mätfel ha uppkommit genom att intervjupersonen missförstått frågan. Språkbruket på it-området är flytande och förändras över tiden. Detta innebär att olika individer kan mena samma sak men ändå svara på olika sätt. En annan risk är att olika individer kan svara samma sak men mena olika saker. Utöver detta kan en systematisk över- eller underskattning ske på vissa frågor. Svårigheter av dessa slag skall inte överdrivas men är vanligt förekommande i enkätundersökningar. Urvalet bestod av 2 888 personer, varav 26 individer inte existerade på angiven adress eller hade avlidit vid undersökningstillfället. Totalt svarade 1 396 personer, vilket ger en svarsfrekvensen på . 862 individer har inte gått att få kontakt med, 530 individer avböjde medverkan, 43 personer avböjde medverkan på grund av funktionsnedsättning och 31 personer var av andra orsaker förhindrade att delta. Dessutom förekommer det att vissa svarande avböjer att svara på enskilda frågor, så kallat partiellt bortfall. Företagens användning av it 2014 Dokumentation om undersökningen finns på SCB:s webbplats /NV0116 under rubriken ”Om statistiken”. Resultat från denna undersökning och övriga undersökningar utförda av EU-länder presenteras av , , se ociety/introduction/. har valt tre internationella index för att följa utveckling i förhållande till omvärlden. Dessa är ICT Development Index ()206, Network Readiness Index (NRI)207 och The Web Index208. och EU:s Digital Agenda Scoreboard209. ICT Development Index () presenterar Internationella teleunionen (ITU) det så kallade ICT Development Index (). ITU är ett FN-organ där 193 medlemsstater tillsammans med den privata sektorn samordnar telekomnät, telekomtjänster och radiofrekvenser. Genom sitt årliga index rangordnar ITU drygt 150 länder utifrån tillgång till, användning av och kunnande inom it. Indexet ska användas för att göra jämförelser på internationell nivå, samt för att identifiera framsteg inom it-utvecklingen . bygger på 11 indikatorer. Statistiken kommer främst från ITU, men kompletteras med uppgifter från FN:s Population Division, , , , och . Indikatorerna grupperas i tre delindex; Tillgång, Användning och Kompetens. Dessa delindex speglar de tre stadier, som enligt , utmärker utvecklingen mot ett informationssamhälle. 206Se ITU:s hemsida Hämtad . 207Se hemsida information-technology/the-great-transformation/network-readiness-index Hämtad 2015- 02-03. 208Se hemsida Hämtad . 209Se EU:s Digital Agenda hemsida scoreboard Hämtad . Network Readiness Index (NRI) Network Readiness Index (NRI) är ett globalt index som beskriver dels hur långt enskilda länder har kommit i utveckling och användning av it, dels respektive lands styrkor och svagheter. Bakom indexet står , en fristående internationell organisation för privat och offentligt samarbete, samt INSEAD, en internationell handelshögskola . Antalet länder som rankas i NRI har ökat det första indexet presenterades . index omfattar 144 ekonomier som tillsammans står för av världens BNP. Antalet indikatorer som ingår i NRI utökas också mellan mätningarna. baseras indexet på 54 indikatorer. NRI är uppdelat i tio områden som täcker förutsättningar för it, faktisk användning samt effekter. De tio områdena är i sin tur indelade i fyra delindex. The Web Index ställs samman av organisationen , som arbetar för en webb tillgänglig och användbar för alla. presenterades Web Index och det har uppdaterats . index omfattade cirka 60 länder och antalet länder har ökat . Det senaste indexet, som presenterades , omfattar 86 länder. Web Index bygger på data från framför allt egen enkätundersökning, men kompletteras även med sekundärdata från flera källor. Indexet omfattar 88 indikatorer fördelade på fyra delindex. Det första delindexet, Allmän tillgång, mäter tillgång till internetinfrastruktur av hög kvalitet och överkomligt pris samt investeringar i utbildning och färdigheter som krävs för användning av internet. Frihet och öppenhet, som är det andra delindexet, mäter i vilken utsträckning medborgarna har tillgång till friheter och rättigheter på nätet, såsom yttrandefrihet och rätt till privatliv och säkerhet på internet. Inom det tredje delindexet, Relevant innehåll, mäts användning och innehåll med fokus på relevans för olika målgrupper. Empowerment, det fjärde delindexet, mäter internets betydelse för olika målgrupper och särskilt om den bidrar till hållbar utveckling inom samhälle, ekonomi, politik och miljö. Digital Agenda Scoreboard är ett index men det innehåller ingen sammantagen rankning för de europeiska ländernas digitala utveckling. Istället presenteras utvecklingen utifrån ett hundratal indikatorer som gör det möjligt att dels följa EU:s utveckling, dels jämföra mellan länder och . Dessa indikatorer är kategoriserade i tematisk områden som telekomsektorn, bredband, mobilt internet, internetanvändning, internettjänster, e-förvaltning, e-handel, e-företag, digital kompetens samt forskning och utveckling. Resultattavlan innehåller dock ingen sammanvägd rankning för respektive område. har genomfört konsekvensberäkningar och analyser i enlighet med reglerna i 14–16 §§ i kommittéförord- ningen. Konsekvensutredningarna för de två förslag som förs fram i delbetänkandet och som har ekonomiska konsekvenser redovisas i denna bilaga i sin helhet. Utredningen har genomlyst ytterligare två åtgärdsförslag avseende konsekvenser och gjort bedömningen att inte föreslå dessa. Konsekvensanalysen redovisas i följande delar: 9. Konsekvensutredning av it-tjänster i hemmet 10.Konsekvensutredning av digitala servicecenter 11.Förstudie konsekvensutredning av åtgärder som ej föreslås Bilagans konsekvensutredningar har utarbetats av Ramböll Manage- ment () på uppdrag av och i samverkan med . 1Konsekvensutredning av IT-tjänster i hemmet Denna konsekvensutredning analyserar konsekvenserna av att införa en skattereduktion för IT-tjänster i hemmet inom ramen för den befintliga skattereduktionen för hushållsnära tjänster (, ). Förslaget innebär ytterligare en valbar tjänst inom ramen för be- fintligt tak för skattereduktionen. Den samlade samhällsekonomiska effekten av att införa en skatte- reduktion på IT-tjänster i hemmet är svårbedömd. Summeras kon- sekvenser för stat, företag och enskilda blir nettoeffekten tydligt positiv. Storleken på den samlade nettoeffekten är inte möjlig att kvantifiera i sig. Genomförd välfärdsanalys kan dock teoretiskt illustrera den samhälleliga nettoeffekten genom att summera den offentligfinansiella nettoeffekten med teoretiskt beräknade pro- ducent- och konsumentöverskott. Den samlade samhällsekonomiska nettoeffekten i huvudscenariot blir då . Denna siffra bör tolkas som en indikator för riktningen på den samhällsekonomiska effekten, inte som en uppskattning av dess storlek. pekar sammantaget på att de direkta effekterna av en skattereduktion på IT-tjänster i hemmet leder till en nettoförlust för staten. Den direkta offentligfinansiella netto- effekten bedöms till minus enligt gällande nivåer för maxbelopp på skattereduktion och arbetsgivaravgifter för unga. Inkluderas även de indirekta effekterna uppskattas den totala offentligfinansiella nettoeffekten försämras till minus . Om maxbeloppet för skattereduktion sänks till per person och år blir den offentligfinansiella nettoeffekten minus och den totala offentligfinansiella nettoeffek- ten minus . Om ungdomsarbetsgivaravgifterna dessutom höjs till harmoniserade nivåer förbättras den offentlig- finansiella nettoeffekten till minus . Inklusive indirekta effekter bedöms den totala offentligfinansiella netto- effekten bli minus . I åldrarna från 6 till använder internet, åtminstone . I åldrarna från 12 till . Bland yngre pensionärer är internetanvändare och bland de äldsta drygt 30 procent.210 Andelen svenskar som använder sig av internet växer . 2009 använde av svenskarna internet . Motsvarande andel är 76 procent.211 som en allt större andel av befolkning använder sig av internet ökar också den tid som svenskar ägnar åt internet. Mest tid ägnar svenskar åt internet i hemmet ()212. Behovet av att ha tillgång till och kunna använda sig av digitala verktyg och tekniker är stort och ökar i takt med att allt större delar av arbetslivet, samhällslivet och privatlivet digitaliseras. De individer som väljer att stå utanför eller på andra grunder halkar efter i den digitala utvecklingen kommer att få det allt svårare att klara sig. Behovet av kompetensutveckling varierar till innehåll och omfattning men finns i alla delar av samhället och inom alla kom- petensnivåer. Allt färre personer saknar tillgång till internet i hemmet213. Enligt SCB saknar (289 300) av samtliga 16–internet hemma på grund av att man inte vet hur man använder internet214. I ålderskategorierna 65–och 75–är motsvarande andelar 6 210Findahl, O. (2014). Svenskarna och internet 2014.SE 211Findahl, O. (2014). Svenskarna och internet 2014.SE 212Findahl, O. (2014). Svenskarna och internet 2014.SE 213SCB, 2014. Privatpersoners användning av datorer och internet 2014. 214SCB, 2014. Privatpersoners användning av datorer och internet 2014. respektive 29 procent.215 Av de personer som inte använder internet anför till krånglig teknik som ett skäl.216 Enligt en undersökning använder av de som använder sig av datorer eller annan utrustning denna utrustning mindre i hemmet än vad de skulle vilja på grund av tekniska problem217. De upplevda problemen återfinns inom alla kategorier av ålder, utbildningsnivåer, sysselsättning och kön. skulle skaffa mer avancerad teknik om de hade tillgång till hjälp med problem.218 Utbyggnaden av fiber och trenden mot snabbt växande datamäng- der förändrar också digitaliseringen av hemmet. Alltfler apparater i hemmet digitaliseras. Enligt SCB har av samtliga svenskar anslutit till internet hemma med en smart-TV, med en smartphone219. Ett ”sakernas internet” växer fram. En fungerande digital hemmiljö blir allt viktigare. Mot bakgrund av det ökande användandet och behovet av att använda digitala tekniker och verktyg upplever många behov av stöd och hjälp. Enligt en undersökning upplever av de som använder sig av datorer eller annan utrustning att de har ett stort eller ganska stort behov av hjälp när det gäller användningen av datorer eller liknande utrustning i hemmet. 220 Färre än hälften, , upplever sig helt sakna behov av hjälp. De upplevda problemen är tilltagande med ålder. Kvinnor upplever större problem än män.221 Trots att behovet av stöd och hjälp kring den digitala tekniken i hemmet upplevs som betydande saknas en fungerande tjänste- marknad. Orsaken är att marknaden inte är villig att tillhandahålla tjänster till ett pris som konsumenter är villiga att efterfråga tjänster- 215 SCB, 2014. Privatpersoners användning av datorer och internet 2014. 216 Findahl, O. (2014). Svenskarna och internet 2014. 217 Uppgiften kommer från en undersökning genomförd av 2013 på uppdrag av . Undersökningen genomförd enligt samma principer som etablerade väljarbarometrar. Undersökningens målgrupp var allmänheten från . Totalt genomfördes telefonintervjuer i målgruppen – . Frågeformuläret utformades i samarbete mellan och . Resultatet har vägt med avseende på kön och ålder för att på motsvara de verkliga proportionerna i målgruppen. Utgångspunkten för urval är slumpmässiga telefonnummer. 218 Uppgiften kommer från en undersökning genomförd av . 219 SCB, 2014. Privatpersoners användning av datorer och internet 2014. 220 Uppgiften kommer från en undersökning genomförd av 2013 på uppdrag av . 221 Uppgiften kommer från en undersökning genomförd av 2013 på uppdrag av . Den bristande betalningsviljan leder till att utbudet av tjänster inte erbjuds eller marknadsförs i en utsträckning som har förut- sättningar att skapa ny efterfrågan. Mot bakgrund av denna problembild syftar en skattereduktion för IT-relaterade tjänster i hemmet till att öka individers digitala kompe- tensnivå och förmåga att använda sig av digitala verktyg och tjänster i hemmet. För att individer ska kunna tillgodose sina behov av IT-relatera- de tjänster krävs en fungerande tjänstemarknad som kan möta dagens och morgondagens växande behov. En sådan tjänstemarknad finns inte . Det mer direkta syftet med skattereduktionen är därför att stimulera en fungerande tjänstemarknad som kan möta individers växande behov av, men begränsade betalningsvilja till, IT-relaterade tjänster i hemmet. En skattereduktion på dessa typer av tjänster kommer att få en positiv inverkan på den befintliga tjänstemarknaden för dessa typer av tjänster. Enligt en undersökning uppger av befolkning att de oftast brukar anlita professionell hjälp för att lösa datorproblem i hemmet222. uppger att problemen brukar lösas av någon annan i hushållet, av någon släkting utan- för hushållet och av vän eller bekant.223 Det är tydligt att olika grupper i samhället har olika förutsättningar att ta hjälp för att säkerställa en fungerande IT-miljö i hemmet. 222Uppgiften kommer från en undersökning genomförd av 2013 på uppdrag av . 223Uppgiften kommer från en undersökning genomförd av 2013 på uppdrag av . Genom en skattereduktion kommer en större andel av dessa typer av tjänster som i da utförs av närstående personer professionali- seras och tas över av kommersiella aktörer vilket skulle generera skatteintäkter för staten. Kommersiella aktörer skulle utveckla nya typer av tjänsteerbjudanden och marknadsföra dessa. Erfarenheter från efterfrågetillväxten på RUT-tjänster visar att det kan ske en snabb attitydförändring och normalisering av ny tjänsteefterfrågan i samhället. En ökad efterfrågan kommer i sin tur att stimulera till ett ökat utbud av aktörer som erbjuder dessa tjänster och bidra till en stärkt tjänstemarknad. Detta kommer i förlängningen stimulera till ny efterfrågan enligt en spiralprincip. Skattereduktionen avser arbetskostnaden för support, installation, handledning och utbildning i hemmet eller fritidsbostaden. Skatte- reduktionen omfattar all digital apparatur i hemmet, dock ej tjänster avseende nyinstallation av fiber. Tjänsterna ska i huvudsak utföras på plats i hemmet. Handledning och utbildning i användning av mjukvara, samt support och problemlösning av det trådlösa nätverket är exempel på tjänster som medger till skattereduktion. Skattereduktionen har undersökts med utgångspunkt att ingå inom ramen för befintlig skattereduktion för hushållsnära tjänster (och ), dvs. avseende halva arbetskostnaden upp till en sammanlagd skattereduktion på per person och år. bedömer även utnyttjandegraden och dess konsekvenser av ett förändrat maximalbelopp om per person och år.