sou · H2B391 · 2015-01-01 00:00:00 — The age limit is the sole deciding factor in whether surgical procedures are under- taken; it makes no difference if the young person, their custodial parent(s) and the team agree that a procedure is in the best interests of the child. It is particularly important to note in this context that there have been cases of young transgender people taking their own lives while waiting for surgery. However, this does not mean that procedures on sexual organs or the removal of sex glands constitute the right care for children and young people in all cases. The Inquiry considers that children and young peoples need for surgical procedures in some cases must be recognised, and that there should be a possibility for young people to be approved for such procedures. The Inquiry proposes a requirement whereby a young person must have reached the age of 15 to be approved for proce- dures on sexual organs or the removal of sex glands. The mere fact of having reached the age of 15 does not mean that approval will be granted by , however. For approval to be granted, the procedure must be compatible with science and tried and tested experience, the custodial parent(s) must give consent, and the young person must have a sufficient level of maturity to consent. The requirement that the young person must have a sufficient level of maturity to consent to the procedure should, in the Inquirys view, carry more weight than the age limit, where applicable. In cases where a young person has reached the age of 15 but is not considered to be of an age or level of maturity to consent to the procedure, approval should not be granted. The maturity requirement thus complements the age limit, offering scope to deny approval in cases where the age requirement is met but the maturity requirement is not. If the young person has two custodial parents, both must consent to the procedure in question. To prevent disagreement between custodial parents affecting young people who have a clear need for the procedure, an addition to the Children and Parents Code is The proposed addition aims to make it possible for to decide that approval may be given without the other custodial parents consent, if this is necessary in the best interests of the child. lag om ändring av juridiskt kön Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ändring av en persons juridiska kön i folkbokföringen. 2 § Den som har fyllt kan själv ansöka hos om att få sitt juridiska kön ändrat i folkbokföringen. Om den unge har fyllt men inte och vårdnadshava- rens inställning till ändringen skiljer sig från den unges, eller inte framgår av den unges ansökan, ska informera social- nämnden. 3 § Avser en ansökan någon som har fyllt men inte görs ansökan av vårdnadshavaren med den unges samtycke. 4 § Avser en ansökan någon som är med medfödd avvikelse i könsutvecklingen görs ansökan av vårdnadshavaren. Till ansökan ska bifogas ett läkarintyg som styrker att en ändring av det juridiska könet är 1.förenlig med utvecklingen av barnets könsidentitet, och 2.i enlighet med barnets vilja med beaktade av barnets ålder och mognad. 5 § En ansökan om ändring av det juridiska kön som framgår av folkbokföringen får bifallas endast om sökanden är folkbokförd i . Ansökan får inte bifallas om sökanden är registrerad partner. Ansökan ska göras skriftligen. 6 § En dom eller ett beslut om ändring av juridiskt kön, som har meddelats av en utländsk domstol eller en myndighet och som har vunnit laga kraft, gäller i om personen när domen eller beslutet meddelades var medborgare i det andra landet eller bosatt där. 7 § Beslut enligt denna lag fattas av . beslut får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätt. 8 § Den som har fyllt har rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt denna lag. beslut om ändring av juridiskt kön i folkbok- föringen för en person som har fyllt kan inte överklagas av vårdnadshavaren. 9 § Den som har tagit befattning med ärende enligt denna lag får inte obehörigen röja uppgifter om en enskilds personliga förhållan- den. I det allmännas verksamhet tillämpas bestämmelserna i offent- lig- och sekretesslagen (2009:400). 10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter enligt denna lag. 1.Denna lag träder i kraft , 2.Genom lagen upphävs lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall. lag om tillståndsprövning av vissa ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om tillstånd till vissa kirurg- iska ingrepp i samband med vård och behandling av könsdysfori eller i samband med vård och behandling av medfödd avvikelse i könsutvecklingen. Vid beslut som rör barn ska barnets bästa vara avgörande. 2 § De kirurgiska ingrepp som förutsätter tillstånd enligt denna lag är 1.operation av könsorganen i syfte att få organen att efterlikna könsorganen hos det kön som den enskilde upplever sig tillhöra eller har valt att identifiera sig med, eller 2.operation som innebär avlägsnande av könskörtlarna. 3 § Den som har fyllt ska efter egen ansökan ges tillstånd till operation av könsorganen eller avlägsnande av könskörtlarna. Till- stånd får endast ges om ingreppet är förenligt med vetenskap och beprövad erfarenhet. 4 § För den som har fyllt men inte kan vårdnadshavaren ansöka om tillstånd till operation av könsorganen eller avlägsnande av könskörtlarna. Tillstånd får endast ges om ingreppet är förenligt med vetenskap och beprövad erfarenhet och den unge har tillräck- lig mognad att själv samtycka till ingreppet. 5 § Beslut enligt denna lag fattas av . beslut får överklagas hos allmän förvaltnings- Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätt. 6 § Den som har tagit befattning med ärenden enligt denna lag får inte obehörigen röja uppgifter om en enskilds personliga förhållan- den. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i offentlighet- och sekretesslagen (2009:400). 7 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utför ingrepp enligt denna lag på en person som inte har fått tillstånd till ett sådant ingrepp, döms till böter eller fängelse . Till ansvar enligt denna bestämmelse ska inte dömas om gärningen är belagd med straff i (1962:700). 8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter enligt denna lag. 1.Denna lag träder i kraft , 2.Genom lagen upphävs lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall. lag om ändring i steriliseringslagen (1975:580) Härigenom föreskrivs i fråga om steriliseringslagen (1975:453) dels att 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 a §, med följande lydelse. En person, som har fyllt arton men inte , och som är bosatt i , ska efter egen ansökan hos få till- stånd till sterilisering 1.om det finns beaktansvärd risk för att arvsanlag som kan medföra allvarlig psykisk störning, svårartad kroppslig sjukdom eller svårt lyte av annat slag överförs till avkomling (genetiska indikation), 2.i fråga om kvinna, om graviditet till följd av sjukdom, kropps- fel eller svaghet skulle medföra allvarlig fara för kvinnans liv eller hälsa (medicinsk indikation), eller 3. i samband med ansökan om fastställelse enligt 1 § lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, om förutsättningar i övrigt föreligger för sådan fastställelse. 3. i samband med ansökan om tillstånd till vissa ingrepp enligt 3 § lagen om tillstånds- prövning av ingrepp i könsorga- nen och avlägsnande av könskört- larna, om förutsättningarna för sådant tillstånd föreligger. För den som har fyllt men inte kan vårdnads- havaren i samband med en an- sökan om tillstånd till vissa in- grepp enligt 4 § lagen om tillstånds- prövning av vissa ingrepp i köns- organen och avlägsnande av köns- körtlarna ansöka om sterilisering. Tillstånd till sterilisering får endast ges om ingreppet är förenligt med vetenskap och beprövad erfaren- het och den unge har tillräcklig mognad att själv samtycka till ingreppet. Vid beslut som rör barn ska barnets bästa vara avgörande. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 5 kap. 12 och 13 §§, och 11 kap. 1 b §, av följande lydelse, dels att rubriken närmast före 5 kap. 12 § ska lyda Unga trans- personer. väl förtrogen med levnadsförhåll- anden i kommunen för unga transpersoner och planera sina insatser för dem. I planeringen ska kommunen samverka med andra samhällsorgan och organi- sationer. att den unge kan erbjudas stöd i sin identitetsutveckling, särskilt i frågor som rör könsidentitet, köns- uttryck eller juridiskt kön. ska sörja för att den unge och vårdnadshava- ren kan erbjudas stöd i syfte att bearbeta konflikter som är relate- rade till frågor om den unges könsidentitet, könsuttryck eller juridiskt kön. När socialnämnden får infor- mation från om att en person som har fyllt men inte har ansökt om ändring av juridiskt kön enligt 2 § lag om ändring av juridiskt kön och vård- nadshavarens inställning skiljer sig från den unges, eller inte framgår av den unges ansökan, ska social- nämnden genast kontakta den unge i syfte att göra en bedöm- ning av om den unge är i behov av skydd. En sådan bedömning ska dokumenteras. Beslut att inleda eller inte in- leda utredning ska, om det inte finns synnerliga skäl, fattas från det att den unge kontaktades. Ett sådant beslut behöver dock inte fattas om det redan pågår en utredning om den unge. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i (1949:381) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 13 a § i (1949:381) ska ha följande lydelse. Står barnet under vårdnad av två vårdnadshavare och samtycker endast den ena till en åtgärd till stöd för barnet, får socialnämnden besluta att åtgärden får vidtas utan den andra vårdnadshavarens samtycke om det krävs med hänsyn till barnets bästa och åtgärden gäller 1. psykiatrisk eller psykologisk utredning eller behandling som omfattas av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 2. ansökan om tillstånd enligt 4 § i lagen om tillståndsprövning av vissa ingrepp i könsorganen och 3. ansökan enligt 3 § eller 4 § i lagen om ändring av juridiskt kön, 2. behandling i öppna former 4. behandling i öppna former som ges med stöd av 4 kap. 1 § som ges med stöd av 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), socialtjänstlagen (2001:453), 3. utseende av kontaktperson 5. utseende av kontaktperson eller en familj som avses i 3 kap. eller en familj som avses i 3 kap. 6 b § första stycket socialtjänst- 6 b § första stycket socialtjänst- 4. en insats enligt 9 § 4, 5 6. en insats enligt 9 § 4, 5 eller 6 lagen (1993:387) om stöd eller 6 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- och service till vissa funktions- Ett beslut enligt första stycket får överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätt. Beslut i frågor som avses i första stycket gäller . Rätten får dock bestämma att dess beslut ska gälla först sedan det har vunnit laga kraft. Denna lag träder i kraft . 2 Vårt uppdrag och arbete Utredningens direktiv, vilka bifogas som bilaga 1, beslutades vid ett regeringssammanträde . Bakgrunden till direk- tivet är bland annat att kravet på sterilisering i lagen (1972: 119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, förkortad könstillhörig- hetslagen avskaffades . Detta innebär att det inte längre finns något krav på medicinskt ingrepp för fastställelse av ändrad könstillhörighet. En ändring av en persons könstillhörighet be- skrivs därför, i direktivet, som en process i två delar. Den ena delen innefattar den administrativa proceduren för det juridiska fast- ställandet av ändringen och den andra delen innefattar den medicin- ska utredningen och behandlingen. Enligt direktivet är det den juridiska delen, dvs. den administrativa proceduren för en ändring av en persons juridiska kön som står i fokus för utredningsupp- draget. Vidare framgår av direktivet att det ska utredas om ålders- gränsen för fastställelse av ändrad könstillhörighet bör ändras, eftersom en ändring av en persons juridiska kön i folkbokföringen är förknippat med krav på medicinska ingrepp. Motivet till detta är att transsexualism i många fall, inte minst bland unga, innebär ett psykiskt lidande för personen i fråga på grund av problem som möter i vardagen. Frågan om behov av ändring av åldersgränsen för ändrad köns- tillhörighet och ett ställningstagande om vid vilken ålder det ska vara möjligt att få till stånd en ändring av en persons könstillhörig- het förutsätter, enligt direktivet, en kartläggning och analys av kon- sekvenserna av den nu gällande åldersgränsen, för barnet självt, för vårdnadshavaren och för förutsättningarna att säkerställa hög kvali- tet och tillförlitlighet i de utredningar som utgör grund för beslut. Vid genomförandet av uppdraget ska mänskliga fri- och rättigheter Vårt uppdrag och arbete beaktas och särskilt de rättigheter som barn tillerkänns i barn- konventionen. Särskilt viktiga är artiklarna 3 och 12 som anger att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet och att varje barn har rätt att uttrycka sin mening och höras i alla frågor som rör barnet. Barnets åsikt ska beaktas i för- hållande till barnets ålder och mognad. Mot bakgrund av direktivet kan konstateras att den juridiska delen och den medicinska delen i processen att ändra könstillhörig- het uppfattas som skilda från varandra. Vår tolkning är att detta särskiljande, och särskilt avskaffandet av kravet på sterilisering för ändrad könstillhörighet, har varit basen för direktivet att utreda åldersgränsen. Vi anser därför att det ligger i vårt uppdrag att lämna förslag som tar fasta på särskiljandet i fråga och som tydligt gör skillnad mellan det som kan beskrivas som ändring av en persons juridiska kön i folkbokföringen och ändring av en persons fysiska kön genom medicinska ingrepp. En svårighet i avgränsningen av vårt uppdrag är att särskiljandet mellan den juridiska delen och den medicinska delen i könstill- hörighetslagen inte har fått genomslag fullt ut. Frågan huruvida en person kan ändra könstillhörighet enligt 1 § könstillhörighetslagen är fortsatt avhängig av medicinska utredningar och bedömningar. Lagen är fortsatt av stor betydelse för vården av transsexuella, då den föreskriver att ingrepp i könsorganen eller avlägsnande av könskörtlar endast får utföras sedan den enskilde har ansökt om och fått tillstånd till detta av . Eftersom det får anses ligga inom vårt uppdrag att lämna förslag som tar fasta på särskiljandet mellan en ändring av det juridiska könet och medicinska ändringar av det fysiska könet är det enligt utredningens bedömning nödvändigt att separera den juridiska och den medicinska delen i könstillhörighetslagen från varandra. De medicinska delarna i den nuvarande könstillhörighetslagen är emeller- tid av stor betydelse för vården och behandlingen av personer med könsdysfori och den medicinska delen kan därför inte lämnas utan överväganden och förslag. Vi kommer därför att lämna överväganden och förslag både vad gäller ändring av juridiskt kön och ändring av en persons fysiska kön genom medicinsk könskorrigering. Unga transpersoner som inte har sina föräldrars acceptans vad gäller deras könsidentitet är en mycket utsatt grupp i samhället. Det finns unga transpersoner som utsätts för våld inom familjen på Vårt uppdrag och arbete grund av könsidentitet. Frågor om åldersgränser aktualiserar, så- som beskrivs i direktivet, bland annat frågor om vad som bör gälla när ett barn och dess vårdnadshavare har motstridiga uppfattningar om ändrad könstillhörighet. En annan viktig fråga, som vi menar faller inom ramen för vårt uppdrag, är också frågan om behovet av skydd för den unge, när vederbörandes könsidentitet inte accepte- ras av föräldrarna eller familjen. Den bestämmelse i könstillhörighetslagen som omfattar personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen, nämligen 2 §, nämns inte särskilt i direktiven. Utredningens bedömning är att personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen är en helt annan patientgrupp än personer med könsdysfori. Likt gruppen transpersoner eller gruppen transsexuella kan emellertid personer med medfödd av- vikelse i könsutvecklingen ha behov av att få till stånd en ändring av vederbörandes juridiska kön i folkbokföringen och ha behov av medicinsk könskorrigering. Våra överväganden och förslag när det gäller ändring av en persons juridiska kön och medicinsk köns- korrigering kommer därför att inkludera gruppen personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen. Ändrad könstillhörighet när det gäller det juridiska könet innebär att den enskilda individen tilldelas ett nytt personnummer. En person- nummerändring i dessa fall aktualiserar frågor om folkbokföringen och förfarandet hos . Nära kopplat till frågan om ändring av juridiskt kön är också frågan om ändring av namn, sär- skilt förnamn. Utredningens bedömning är att dessa frågor är av mycket stor betydelse i samband med en ändring av en persons juridiska kön, som de ligger utanför utredningens upp- drag. På grund av frågornas betydelse har vi, trots den korta tid som stått till förfogande, valt att göra egna kartläggningar vad gäller folkbokföringen och namnlagen i syfte att synliggöra proble- matiken och behoven av utredning. Vi hoppas att detta ska tillföra viss kunskap och ge en något tydligare bild av vilka frågor som aktualiseras i samband med en ändring av juridiskt kön. I avsnittet ovan beskrivs hur våra överväganden och förslag när det gäller ändring av en persons juridiska kön och medicinsk köns- Vårt uppdrag och arbete korrigering kommer att inkludera gruppen personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen. Enligt utredningens bedömning aktuali- seras frågan om medicinsk könskorrigering enligt könstillhörig- hetslagen för personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen endast i enstaka fall. Själva vården och behandlingen av ett barn som föds med medfödd avvikelse i könsutvecklingen regleras i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL. har situationen för personer med medfödd avvikelse i könsutveck- lingen uppmärksammas allt mer ur perspektivet mänskliga rättig- heter och den medicinska vården och behandlingen av gruppen aktualiserar frågor om mänskliga rättigheter. Personer med med- född avvikelse i könsutvecklingen har inte varit en utpekad mål- grupp i utredningens direktiv. Inom ramen för den tid som har stått till utredningens förfogande har det inte heller varit möjligt att kartlägga och beskriva vården och behandlingen av personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen i . Det avskaffade steriliseringskravet och möjligheterna att spara könsceller innebär att det är möjligt för personer som ändrar köns- tillhörighet enligt könstillhörighetslagen att bli föräldrar med hjälp av assisterad befruktning. Regeringen har uppmärksammat att av- skaffandet av steriliseringskravet för ändrad könstillhörighet kan medföra att det uppstår situationer där det saknas erfaren- heter av rättstillämpning. Framför allt gäller detta när en juridisk man, med ett kvinnligt födelsekön, blir gravid och föder ett barn, men också när spermier används från en juridisk kvinna med ett manligt födelsekön. All lagstiftning är emellertid inte anpassad efter sådana situationer, som är en följd av att steriliseringskravet har upphävts. Regeringens bedömning, i förarbetena till avskaffan- det av steriliseringskravet, är att befintliga bestämmelser och prin- ciper kan tillämpas analogt utan att det medför rättsosäkerhet för de barn som föds i en familj, där en eller båda av föräldrarna har bytt kön.1 I syfte att följa upp rättstillämpningen har regeringen emellertid tillsatt en utredning (Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet), som bland annat har till upp- gift att undersöka om det avskaffade steriliseringskravet och för- budet mot fortplantningsförmåga kan medföra problem vid tillämp- ningen av den föräldraskapsrättsliga regleringen, och ta ställning till 2012/13:107, s. 19–20. Vårt uppdrag och arbete om det finns behov av ändring i denna reglering eller annan lag- stiftning.2 Inom ramen för den här aktuella utredningen kommer vi därför inte att beröra frågor om assisterad befruktning eller frågor om moderskap, faderskap och föräldraskap enligt regler. Utredningen har haft fem protokollförda sammanträden med experter och sakkunniga. Utredningen har under arbetets gång haft ett antal kontakter med en referensgrupp. Denna referensgrupp bestod av företrädare för , RFSL Ungdom, Föreningen , och . Företrädare för var , företrädare för Ungdom var , företrädare för Föreningen var , företrädare för var och företrädare för var . De nu namngivna perso- nerna har på ett mycket förtjänstfullt sätt bistått utredningen med synpunkter. Utredningen har haft kontakter med och Social- styrelsen när det gäller folkbokföringen respektive vården och be- handlingen av personer med könsdysfori och dessa myndigheter har bistått utredningen med uppgifter inom sina respektive områ- den. Vidare har , och vid , Sjuk- huset bistått utredningen när det gäller patientgruppen personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen. 2 Dir. 2013:70. 3Begrepp och samhälleliga föreställningar och normer En viktig utgångspunkt för utredningens arbete är att våra över- väganden och förslag ska ha utgångspunkt i en god förståelse av situationen för unga transpersoner. För detta krävs enligt vår be- dömning en beskrivning av centrala begrepp och dess innebörd och en beskrivning av de samhälleliga föreställningar och normer som unga transpersoner möter . I detta kapitel diskuteras därför begrepp och samhälleliga föreställningar och normer som vi menar är viktiga för en god förståelse av unga transpersoners situation. Utredningens avsikt med att beskriva begrepp som exempelvis transpersoner är inte att definiera gruppen rättsligt sett. Ambitionen är i stället att så långt som möjligt förhålla oss till den definition eller den beskrivning av gruppen transpersoner som gruppen själv har formulerat. Innehållet i detta kapitel baseras därför först och främst på andra källor än rättskällor. Vi är väl medvetna om att synen på och definitionen av begrepp förändras . Vi är också väl medvetna om att varje individ själv väljer om vederbörande vill identifiera sig med en viss grupp. I vissa fall råder det oenighet om vem eller vilka som anser sig om- fattas av ett visst begrepp och således tillhöra en viss grupp. Det är exempelvis inte självklart att en person som definierar sig själv som transsexuell anser sig tillhöra gruppen transpersoner. För utred- ningens genomförande har det emellertid varit nödvändigt att för- hålla sig till vissa grupper. Det handlar framför allt om grupperna transpersoner, transsexuella och personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen. Begrepp och samhälleliga föreställningar och normer Heteronormativitet är en övergripande struktur som präglar hela det svenska samhället på alla nivåer.1 Heteronormativitet är ett uttryck för föreställningen att det enbart finns två kön, nämligen kvinna och man. Människor förväntas vara antingen kvinna eller man och man brukar tala om de motsatta könen.2 Kön är ur ett heteronormativt perspektiv något , inte föränderligt. En väsentlig del av heteronormativiteten är att man tillskrivs olika egenskaper utifrån sitt kön och att man förväntas känna sig bekväm med det kön som man har tilldelats vid födseln. Man för- väntas också ha ett könsuttryck som överensstämmer med det juri- diska kön som har registrerats i folkbokföringen. Vad som anses korrekt beror på vilket kön man tillskrivs. Exempelvis förväntas en person som uppfattas som kvinna att ha ett feminint könsuttryck.3 Begreppet heteronormativitet har sin bakgrund i den queer- teoretiska forskningen.