sou · H3B3106 · 2015-12-18 00:00:00 — Prognosen i denna bilaga baserar sig ekonomiska vårproposition. Bilaga 1 till LU15 Ett makroekonomiskt scenario –2060 dock stora, vilket medför att det finansiella sparandet är positivt fram till ca 2060 då det uppgår till av BNP. Tabell 3.10 Den offentliga sektorns finanser 2013–2060, procent av BNP -2,5 -0,7 -1,3 -19,6 -17,9 -27,5 -26,6 Källa: enligt ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100) samt (2020–2060). Figur 3.27 Den offentliga sektorns finansiella sparande 1980–2060 Källa: SCB och . Det positiva primära sparandet medför att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, den s.k. Maastrichtskulden, minskar från av BNP 2013 till av BNP 2030. Därefter ökar den konsoliderade bruttoskulden igen och uppgår till av BNP 2060. Ett makroekonomiskt scenario –2060 Bilaga 1 till LU15 Om man till den konsoliderade bruttoskulden lägger finansiella tillgångar i stat- och kommunsektorn får man den offentliga sektorns nettoskuld. Den har varit negativ vilket innebär att den offentliga sektorn har en nettoförmögenhet. Netto- förmögenheten minskar från av BNP av BNP 2018. Till följd av minskningen av bruttoskulden och ökningen av buffertfonden i pensionssystemet ökar netto- förmögenheten fram till ca 2050. Därefter innebär den stigande bruttoskulden att nettotillgångarna minskar.48 Figur 3.28 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, 1994–2060 Källa: SCB och . I detta avsnitt ges en kort beskrivning av utvecklingen i ålderspensionssystemet, vilket ingår som en del av den offentliga sektorn. I tabell 3.11 redovisas ålderspensionssystemets inkomster och utgifter samt tillgångarna i buffertfonden. Stora pensionsavgångar innebär att pensionsutbetalningarna är högre än avgiftsinkomsterna . 48 Det bör noteras att redovisningen endast gäller den finansiella förmögenheten och alltså inte inkluderar realkapital. Bilaga 1 till LU15 Ett makroekonomiskt scenario –2060 underskott i ålderspensionssystemet medför att tillgångarna i AP- fonderna, den s.k. buffertfonden, gradvis kommer att minska och 2020 uppgår den till av BNP. Allt eftersom pensions- åldern ökar kommer pensionsutbetalningarna att minska som andel av BNP och är det återigen avgiftsöverskott i systemet. Till följd av kapitalavkastningen i buffertfonden kommer ålders- pensionssystemet dock gå med finansiella över- skott. Överskotten innebär att buffertfonden nästan fördubblas . Pensionssystemets finansiella utveckling är känslig för avkastningen på tillgodohavandena i AP-fonderna. Beräkningarna bygger på en årlig real avkastning om på fondtill- gångarna. Tabell 3.11 Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter –2060, procent av BNP -0,7 -0,2 -0,2 Källa: enligt ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100) samt (2020–2060). Alternativa scenarier kan ge betydelsefull information till politiska beslutsfattare. Dels kan de ge information om eventuella ekonomiska risker och möjligheter som står inför. Men de kan även belysa betydelsen av olika ekonomiskt-politiska vägval. I detta kapitel presenteras fem alternativa scenarier för svensk ekonomi valda för att tillgodose båda dessa syften. De tre första scenarierna fokuserar på den viktigaste faktorn för den långsiktiga välståndsutvecklingen, nämligen produktiviteten. I dessa scenarier analyseras konsekvenserna av en högre och lägre produktivitetstillväxt jämfört med huvudscenariot. Den antagna produktivitetsutvecklingen kan vara en följd av ekonomiska processer som ligger utanför politiska beslutsfattares kontroll, som t.ex. utveckling och spridning av ny teknik. Men utvecklingen kan även vara en följd av politiska beslut som indirekt påverkar produktiviteten, genom exempelvis utbildningssatsningar, skatter och graden av reglering av olika marknader. De två sista scenarierna fokuserar på arbetsmarknaden på olika sätt. I det tredje alternativscenariot analyseras konsekvenserna av att pensionsåldern inte ökar i den utsträckning som det förutsattes i huvudscenariot. Det kan exempelvis vara en följd av starka pensionsnormer som innebär att många önskar att gå i pension runt . Men det kan även vara en följd av olika hinder i regelsystem, avtal och i arbetslivet som försämrar möjligheten att gå i pension . I det fjärde alternativscenariot analyseras konsekvenserna av att befolkningens hälsa förbättras. Den svenska befolkningens hälsa har förbättrats avsevärt och det är troligt att denna utveckling kommer att fortsätta. Detta har förstås konsekvenser för arbetslivet, men kan även påverka de offentliga utgifterna och hushållens konsumtion. Bilaga 1 till LU15 Osäkerheten är stor kring den framtida produktivitetsutvecklingen såväl internationellt som i . I huvudscenariot har det antagits att produktiviteten i näringslivet ökar i samma takt som –2013, dvs. Det är väsentligt lägre än –2005 då produktiviteten ökade . Men det är högre än den genom- snittliga produktivitetstillväxten om . I detta avsnitt analyseras två scenarier med alternativa produktivitetsutvecklingar. Vissa ekonomer tror att den låga produktivitetsutvecklingen som observerats kan vara bestående. (2012, 2014), exempelvis, målar upp en pessimistisk bild där produkti- vitetstillväxten i successivt avtar (se även avsnitt 3.2.1). Även om hans tes gäller är de argument han för fram relevanta för flera andra utvecklade länder, inklusive . I detta alternativscenario analyseras konsekven- serna för svensk ekonomi av en gradvis dämpning av den årliga produktivitetstillväxen i näringslivet med ca en halv procentenhet jämfört med huvudscenariot, till (se figur 4.1). Denna process antas ske –2039. antas produktiviteten i näringslivet öka med . Bilaga 1 till LU15 Figur 4.1 Skillnad i produktivitetstillväxten i näringslivet mellan huvudscenariot och scenariot med låg produktivitet, 2012–2060 En global sänkning av produktivitetstillväxten borde, under rimliga antaganden, även leda till en motsvarande minskning av världs- marknadsräntan. Minskningen i produktivitetstillväxten antas dock framförallt ske i de mest utvecklade ekonomierna. Många länder, särskilt utvecklingsländer, har fortfarande låg produktivitetsnivå och därmed potential att öka produktiviteten, exempelvis genom att importera och använda teknologi som redan finns tillgänglig i mer utvecklade länder. Det antas därför att produktivitetstillväxten inte dämpas i lika stor utsträckning globalt sett. Världsmarknads- räntan antas falla , vilket motsvarar hälften av minskningen i produktivitetstillväxten i de utvecklade ekonomi- erna och approximativt lika mycket som minskningen i global produktivitetstillväxt. Den lägre produktivitetstillväxten i näringslivet innebär även att produktivitetstillväxten i den offentliga sektorn blir lägre på grund av överspillning.49 På lång sikt är produktivitetstillväxten i offentlig sektor lägre jämfört med huvud- scenariot. Det medför att produktivitetsutvecklingen i ekonomin som helhet blir svagare (se figur 4.2). I ekonomin som helhet är 49 Eftersom insatsvarorna i den offentliga produktionen handlas på en konkurrensutsatt marknad påverkas produktiviteten i den offentliga sektorn även av produktiviteten i näringslivet. Bilaga 1 till LU15 produktivitetstillväxten –2034 i genomsnitt lägre jämfört med huvudscenariot, medan den på lång sikt är lägre. Figur 4.2 Produktivitetsutvecklingen i hela ekonomin, 2014–2060 Index (2014=100) Arbetsutbudet ökar starkare jämfört med huvudscenariot (se figur 4.3). Det beror på att den lägre produktivitets- utvecklingen leder till att löneökningstakten dämpas. När hus- hållen väntar sig en hög lönetillväxt, väljer yngre hushåll i viss mån att skjuta upp arbete till senare i livet när lönerna är högre.50 Men när lönetillväxten minskar permanent dämpas förväntningarna på framtida lönehöjningar, vilket innebär att hushållen väljer att arbeta något mer i lägre åldrar och något mindre i högre åldrar. Denna förskjutning innebär att arbetsutbudet på aggregerad nivå ökar snabbare fram till ca 2034.51 50I kan individer välja hur de allokerar arbetstiden över livet, där hänsyn tas till exempelvis löneutvecklingen över livet, familjebildning, hälsa, preferenser för konsumtion m.m. 51På lång sikt arbetar individer i åldern 25–i genomsnitt ca mer jämfört med huvudscenariot, medan individer i åldern 46–i genomsnitt jobbar ca mindre . På kort och medellång sikt är det framförallt de unga som förändrar sitt beteende. Bilaga 1 till LU15 Figur 4.3 Totalt antal arbetade timmar 2014–2060 Arbetsutbudet ökar inledningsvis mer än produktiviteten sänks. Det medför att BNP-tillväxten blir högre jämfört med huvudscenariot (se tabell 4.1). Efterhand tar dock dämpningen i produktivitetstillväxten över och är BNP- tillväxten lägre än i huvudscenariot. är BNP (och därmed även BNP per capita) lägre än i huvudscenariot (se figur 4.4). Företagen förväntar sig att arbetsutbudet ökar mer jämfört med huvudscenariot, vilket innebär att investeringarna ökar kraftigare –2024. Eftersom det betyder att kapitalstocken per anställd tillfälligt ökar, medför det också att produktiviteten 2014– 2024 ökar något kraftigare jämfört med huvudscenariot (se tabell 4.1). Alternativa scenarier Bilaga 1 till LU15 Scenariot med låg produktivitet jämfört med huvudscenariot, genomsnittlig årlig tillväxt, procent En lägre löneökningstakt innebär även att hushållens konsumtion ökar i långsammare takt än i huvudscenariot (se tabell 4.1). Dessutom medför den lägre tillväxten i produktionen att investeringstillväxten dämpas på . Den offentliga konsumtionen följer i viss mån BNP-utvecklingen och ökar därför inledningsvis något starkare jämfört med huvudscenariot, men något svagare på . Hushållen antas allokera konsumtion, sparande och arbete optimalt över livet. Eftersom hushållen förväntar sig att lönetill- växten saktar in väljer de fram till ca 2035 att spara en större andel av den disponibla inkomsten än i huvudscenariot. Bilaga 1 till LU15 tillväxten dämpas därför snabbare än tillväxten i den inhemska produktionen, vilket innebär att nettoexporten fram till ca 2035 ökar mer än i huvudscenariot.52 På dämpas dock produktionstillväxten mer än tillväxten i hushållens konsumtion, vilket medför att nettoexporten ökar långsammare än i huvud- scenariot efter 2035. Figur 4.4 BNP i huvudscenariot och scenariot med lägre produktivitetsutveckling, priser En lägre produktivitetstillväxt innebär att de offentliga finanserna försämras något jämfört med huvudscenariot. Det primära sparandet som andel av BNP är 2020 lägre än i huvudscenariot och 2040 lägre. Det är huvudsakligen på grund av att de offentliga inkomsterna från skatt på konsumtion är lägre, då hushållen sparar en större andel av den disponibla inkomsten. Konsumtionen ökar dock efterhand som andel av BNP och är mot slutet av perioden högre än i huvudscenariot, vilket innebär att inkomsterna från skatt på konsumtion ökar som andel av BNP. Detta medför att det primära sparandet som andel av BNP 2060 är bättre än i huvudscenariot. Försämringen av det primära sparandet i början av 52 Nettoexporten kan beräknas som inhemsk produktion minus inhemsk konsumtion och investeringar. Bilaga 1 till LU15 perioden medför dock att bruttoskulden ökar kraftigare än i huvudscenariot och uppgår till av BNP 2060. Tabell 4.2 Offentliga finanser i scenario med låg produktivitet jämfört med huvudscenariot, procent av BNP, 2020–2060 -0,3 -0,6 -0,7 -16,5 -15,8 -11,1 -17,9 -27,5 -26,6 4.1.2Hög produktivitet: konvergens gentemot Som tidigare beskrivits i kapitel 2 har produktiviteten i varit lägre än i . –ökade produktiviteten emellertid betydligt kraftigare i än i (se tabell 4.3) och närmade sig därmed produktiviteten i . Detta mönster bröts dock efter den finansiella krisen som inleddes . I detta scenario antas att produktiviteten i återigen konvergerar mot produktiviteten i . En sådan process kan exempelvis vara en följd av innovationer och omstrukture- Bilaga 1 till LU15 ringar i näringslivets produktion, men kan även drivas på av olika ekonomiska reformer.53 I scenariot antas arbetsproduktiviteten i öka med 2019–2060, motsvarande ökningstakten 1970–2013 (se tabell 1.3). Arbetsproduktiviteten i var 2013 ca 86 pro- cent av arbetsproduktiviteten i USA.54 Det antas att denna skillnad består , men sedan börjar arbetsproduktiviteten i närma sig (se figur 4.5). fram 2019– 2029 ökar arbetsproduktiviteten med i genomsnitt , dvs. med en tillväxttakt som är högre än den antagna produktivitetstillväxten i . Allteftersom produktivite- ten i närmar sig produktiviteten i antas tillväxten gradvis minska, då det blir allt svårare att uppnå produktivitets- förbättringar. –2060 är produktivitetstill- växten dock fortfarande högre än i . Utvecklingen innebär att produktiviteten i uppgår till av produktiviteten i 2030, 2040, 2060. Figur 4.5 Produktivitetsutvecklingen i och i Index, BNP per arbetad timme i 2012=1 53Eventuella kostnader av dessa reformer beaktas inte i detta scenario. 54Baserad på BNP i löpande priser och löpande PPP (, 2014). Bilaga 1 till LU15 Man kan förstås fråga sig om en så stark och ihållande tillväxt överhuvudtaget är möjlig. Scenariot innebär en konvergens- hastighet om , dvs. att skillnaden mellan produk- tiviteten i och minskar (se tabell 4.3).55 Det är en väsentligt högre konvergenshastighet än det som vanligtvis skattas av tillväxtekonomer, (se t.ex. Barro, 2012).56 Det bör dock beaktas att dessa skattningar är genomsnittliga konvergenshastigheter och att det därmed är möjligt att produktiviteten i vissa länder och under vissa perioder kan öka snabbare. och (2008) visar just att många länder, även utvecklade länder, i perioder har uppvisat en mycket hög tillväxt och då har konvergerat mot . –2007 växte arbetsproduktiviteten i i genomsnitt 0,5 procent- enheter snabbare än i USA.57 Den ”övertillväxt” relativt som i scenariot antas för perioden –2029 har alltså tidigare observerats. Dessutom kan det noteras att flera jämförbara europeiska länder, t.ex. och , har en produktivitet som är nästan lika hög som (se tabell 4.4). Sammantaget är den konvergenshastighet som antas i scenariot möjligen ambitiös, men förefaller inte orimlig. Tabell 4.3 Produktivitetstillväxt relativt vid olika konvergenshastigheter, procentenheter Konvergenshastighet (k) Tillväxt 2019–2029 relativt Anm. Produktivitetstillväxten i minus produktivitetstillväxten i (1,), genomsnitt –2029. Beräkningarna baseras på att produktiviteten i är av produktivite- ten i . Tillväxten för ett givet år relativt till beräknas som k·[ln(produktivitetsnivå )- ln(produktivitetsnivå )] där k anger konvergenshastigheten. 55Skillnaden mätts som ln(produktivitetsnivå i )-ln(produktivitetsnivå i ) 56Det bör dessutom noteras att dessa skattningar är betingade på olika institutionella och ekonomiska variabler. 57Till följd av avrundning blir skillnaden endast 0,4 i tabell 2.1. Bilaga 1 till LU15 Alternativa scenarier Produktivitet relativt till i ett urval av länder, 2013, procent Baserad på BNP per arbetad timme i löpande priser och löpande PPP. Källa: (2014). Produktivitetsstigningen antas ske endast i , vilket innebär att världsmarknadsräntan kan antas vara oförändrad. Scenariot innebär att får en högre BNP-tillväxt under en tillfällig men relativt . BNP ökar i genomsnitt 2019–2060, dvs. mer än i huvud- scenariot. Det medför att BNP 2060 är högre än i huvudscenariot. Den kraftigaste ökningen av BNP sker i början av scenariot. –2029 ökar BNP i genomsnitt, vilket är snabbare än i huvudscenariot. Detta beror framförallt på den snabba produktivitetsutvecklingen som ökar mer än i huvud- scenariot. Figur 4.6 BNP i scenariot med konvergens mot och huvudscenariot Miljarder kronor, priser Bilaga 1 till LU15 Övergången till en kraftigare produktivitetstillväxt innebär även en omställning på arbetsmarknaden. Hushållen antas allokera arbets- tiden optimalt över livet. Eftersom hushållen förväntar sig kraftigare löneökningar väljer de på kort sikt att sänka arbetsutbudet (se figur 4.7). Detta gäller framförallt för personer 30–. På innebär högre förväntade löner dock att hushållen väljer att arbeta mer relativt sent i livet, medan arbets- tiden är marginellt lägre i yngre åldrar.58 Sammantaget medför detta att arbetsutbudet minskar på kort sikt, men ökar relativt kraftigt på medellång och lång sikt. Det totala antalet arbetade timmar är 2060 högre än i huvudscenariot.59 Figur 4.7 Antalet arbetade timmar i konvergensscenariot jämfört med huvudscenariot En kraftigare produktivitets- och lönetillväxt innebär även att konsumtionen ökar kraftigare än i huvudscenariot. Även den offentliga konsumtionen, som i viss utsträckning antas följa BNP, ökar kraftigare. Eftersom en allt större produktion kräver mer 58År 2060 jobbar personer i i genomsnitt mer än i huvudscenariot, medan 30-39 åringar i genomsnitt jobbar mindre. 59Vissa ekonomer menar att ökade inkomster kan innebära en ökad efterfrågan på fritid, exempelvis i form av kortare arbetstid, kortare arbetsvecka, längre semester m.m. Antagandena i kring inkomst- och substitutionseffekter innebär dock att inkomstökningar på lång sikt inte påverkar arbetsutbudet och efterfrågan på fritid. På kort- och medellång sikt kan individerna dock välja att omallokera arbetstiden över livet. Bilaga 1 till LU15 kapital ökar även investeringarna snabbare än i huvudscenariot. På ökar nettoexporten kraftigare än i huvudscenariot eftersom produktionstillväxten stiger mer än konsumtionstill- växten. Även som andel av BNP blir nettoexporten på större jämfört med huvudscenariot. Tabell 4.5 Konvergensscenario jämfört med huvudscenario, genomsnittlig årlig tillväxt, procent -0,5 På kort sikt förbättras de offentliga finanserna något jämfört med huvudscenariot (se tabell 4.6). Den snabbare BNP utvecklingen innebär att de offentliga utgifterna, framförallt transfereringarna men även den offentliga konsumtionen, utgör en något lägre andel av BNP. Bilaga 1 till LU15 På lång sikt leder produktivitetsförbättringen dock, kanske något oväntat, till en försämring av de offentliga finanserna jämfört med huvudscenariot. Såväl primära offentliga inkomster som utgifter blir lägre som andel av BNP relativt till huvudscenariot, men det är inkomsterna som minskar mest. Det är framförallt inkomster från skatt på konsumtion som blir lägre som andel av BNP, eftersom skattebasen, konsumtionen, minskar som andel av BNP. Den kraftiga lönetillväxten innebär visserligen att inkomsterna och konsumtionen ökar kraftigare än i huvudscenariot. Men produktivitetsökningarna innebär att företagen kan utöka produktionen i snabbare takt. så antas det att generositeten i välfärdssystemen följer produktivitets- och löneutvecklingen i ekonomin. Det innebär att exempelvis ersättningarna i transfereringssystemen realt och nominellt sett är högre jämfört med i huvudscenariot. Även den offentliga konsumtionen per person är realt och nominellt högre jämfört med i huvudscenariot. Sammantaget innebär utvecklingen i de offentliga finanserna att bruttoskulden uppgår till av BNP, vilket är högre än i huvudscenariot. Bilaga 1 till LU15 Alternativa scenarier De offentliga finanserna i konvergensscenariot och huvudscenariot, procent av BNP -0,3 -0,9 -0,7 -0,1 -19,4 -24,7 -15,6 -17,9 -27,5 -26,6 4.1.3Högre produktivitet i offentlig sektor I huvudscenariot ökar produktiviteten i offentlig sektor i genomsnitt 2019–2060. Detta scenario analyserar effekterna av en förbättring av produktiviteten inom den offentliga sektorn. Det antas att produktivitetstillväxten för offentligt producerade tjänster ökar snabbare . Produktiviteten inom den offentliga sektorn ökar alltså med i genomsnitt 2019–2060. En högre produktivitetstillväxt inom den offentliga sektorn ger möjlighet för att standarden på offentligt tillhandahållna tjänster ökar och/eller att utgifterna för de offentliga tjänsterna kan sänkas utan att standarden på tjänsterna minskar. I detta scenario antas att utgifterna för produktionen av de offentliga tjänsterna är Bilaga 1 till LU15 som andel av BNP. Det innebär att produktivitetsförbättringar inom den offentliga sektorn resulterar i en ökad standard i de offentliga tjänsterna. Produktivitetsökningen medför att den offentliga produktionen av tjänster kan öka kraftigare jämfört med huvudscenariot (se tabell 4.7). Givet de resurser som den offentliga sektorn förfogar över kan fler och bättre tjänster produceras till medborgarna. Detta illustreras i figur 4.8 som visar de offentligt producerade tjänsterna i fasta priser per capita som ett mått på kvalitén i de offentliga tjänsterna. Med en högre produktivitetstillväxt ökar kvalitén på de offentliga tjänsterna mer. Jämfört med huvudscenariot är standarden på de offentliga tjänsterna högre 2030, högre 2060. Figur 4.8 Standarden i välfärdstjänster i scenariot med högre produktivitet i offentlig sektor jämfört med huvudscenariot, 2014–2060. Högre produktivitet offentlig sektor Standarden i välfärdstjänster approximeras med värdet av de offentliga tjänsterna i fasta priser som andel av befolkningen. Den högre produktivitetsutvecklingen i offentlig sektor påverkar även enhetskostnaderna för produktionen av välfärdstjänster. I huvudscenariot ökar enhetskostnaderna för offentliga välfärds- tjänster relativt snabbt, , vilket är högre än produktivitetsutvecklingen i ekonomin. Detta beror på den s.k. Baumols kostnadssjuka. Baumols kostnadssjuka innebär att Bilaga 1 till LU15 produktionen av välfärdstjänster blir relativt sett dyrare eftersom produktivitetstillväxten är lägre i produktionen av välfärdstjänster jämfört med näringslivet.60 Löneutvecklingen inom näringslivet drivs av dess produktivitetsutveckling. Men även lönerna i välfärds- sektorn ökar med produktivitetsutvecklingen i näringslivet, efter- som löneutvecklingen mellan olika sektorer måste vara relativt lika för att arbetsgivarna ska kunna rekrytera personal. Detta medför att de relativa kostnaderna för att producera välfärdstjänster tenderar att öka över tiden. Den högre produktivitetsutvecklingen inom den offentliga sektorn medför emellertid att enhetskostnaderna för att producera offentliga välfärdstjänster inte ökar lika kraftigt som i huvud- scenariot (se figur 4.9). Enhetskostnaderna för välfärdstjänsterna ökar . Figur 4.9 Prisindex för offentliga välfärdstjänster i scenariot med högre produktivitet i offentlig sektor jämfört med huvudscenariot Högre produktivitet off. Den högre tillväxten i offentlig produktion medför även att produktivitets- och BNP-tillväxten blir något högre relativt till 60 Baumols kostnadssjuka beror inte på om produktionen sker inom den offentliga eller den privata sektorn, utan är beroende av produktionens natur. Låg produktivitetstillväxt observeras ofta inom sektorer som är arbetskraftsintensiva, som t.ex. undervisning och vård. Bilaga 1 till LU15 huvudscenariot (se figur 4.10). BNP i löpande pris är dock i stort sett oförändrad. Även om BNP i fasta priser ökar något snabbare dämpas prisutvecklingen i ekonomin på grund av att kostnads- ökningen inom offentlig sektor dämpas. I övrigt påverkas dock inte ekonomin nämnvärt av produktivitetsförbättringen.61 Figur 4.10 BNP i scenariot med högre produktivitet i offentlig sektor jämfört med huvudscenariot Miljarder kronor, priser Högre produktivitet i offentlig sektor 61 Det är förstås möjligt att exempelvis ett mer effektivt utbildningssystem kan påverka human kapitalet och därmed produktiviteten i ekonomin. Sådana överspillningseffekter beaktas dock inte här. Bilaga 1 till LU15 Tabell 4.7 Scenario med högre produktivitetstillväxt i offentlig sektor jämfört med huvudscenario, genomsnittlig årlig tillväxt, procent 2014–2024 2025–2034 2035–2044 2045–2060 Ökad produktivitet i offentlig sektor Ökad produktivitet i offentlig sektor Ökad produktivitet i offentlig sektor Ökad produktivitet i offentlig sektor Ökad produktivitet i offentlig sektor Ökad produktivitet i offentlig sektor Ökad produktivitet i offentlig sektor