sou · H2B390 · 2015-01-01 00:00:00 — Detta har lyfts av US-EPA, Miljöstyrelsen i , av och av KemI. 1 Ej bedömd som ett troligt alternativ av . Alternativ till bisfenol A – tekniska möjligheter att minska exponering ker som redan finns på plats beskrivs i begränsnings- förslag. KemI och konstaterar båda att en utfasning av BPA i kassakvitton/termopapper kanske inte kommer att leda till en riskminskning om utfasningen leder till att man går över till andra farliga kemikalier, men båda föreslår trots detta förbud baserat på riskerna för människors hälsa från BPA i termopapper. Alternativet till material baserade på BPA i medicinteknik är andra material som har samma egenskaper. Beroende på användningen ställs olika krav på materialen och olika ersättningsmaterial kan därför komma i fråga. Det saknas information runt alternativ och landstingen är beroende av leverantörernas utbud. Krav på alternativa material ställs till viss del i den offentliga upphandlingen. 6.5.1Alternativ till polykarbonat i medicintekniska produkter Alternativ till polykarbonat i medicinteknik har identifierats av (Franska regeringen, 2014). Följande material kan an- vändas som alternativ: polyfenylsulfon, polyetersulfon, Tritan®, Topas® IT X1och PLA (Franska regeringen, 2014). För mer information om dessa ämnen, se bilaga 5. 6.5.2Alternativ till BPA-baserade dentala material BPA används för att framställa monomerer som används i kom- positmaterial. BPA ingår inte som en komponent men kan finnas kvar i materialen som en förorening i låga koncentrationer. Mono- meren bis-DMA kan även tillbakabildas till BPA. Kompositmaterialen består av monomerer blandade med fyll- ningsmedel som består av keramiska partiklar eller kiselpartiklar. När materialet härdar bildar monomererna ett nätverk som binder fyllningsmedlet. Monomererna förekommer i olika proportioner för att få fram de önskade egenskaperna hos materialet. Alternativ till bisfenol A – tekniska möjligheter att minska exponering monomerer används för att justera viskositeten, snabba på härd- ning, sänka polymeriseringshastigheten etc. Dessa kallas co-mono- merer. Monomerer som framställts från BPA (särskilt bis-GMA) är de vanligaste i kompositmaterial och har mycket bra mekaniska egenskaper. I och med att BPA uppmärksammats för negativa effekter på hälsan har man börjat leta efter nya material. Uretanderivat och gallsyra används för att framställa metakrylater. Dessa material har bra mekaniska egenskaper och krymper inte i någon större utsträckning, men har mycket hög viskositet. Även polyedrisk oligomerisk silseskvioxan (POSS-MA), metakrylerad beta-cyklodextrin och cykloalifatiska epoxider har studerats som alternativ till bis-GMA. Monometakrylater polymeriseras mycket snabbt, vilket minskar risken för läckage av monomerer. Dessa har främst utvärderats som alternativ till co-monomerer och kan an- vändas tillsammans med bis-GMA. (, 2011)Vissa metakry- later, som UDMA, kan användas ensamma, medan andra fungerar som co-monomerer (t.ex. TEGDMA, EGDMA). Eftersom kom- positfyllningar är blandningar av olika monomerer som alla bidrar till de önskade egenskaperna är det svårt att uttala sig om vilka som kan fungera som alternativ till BPA-baserade material, eftersom detta skiljer sig från fall till fall. Enligt (2011) bygger utveckling och införande av nya kompositer på en omfattande förståelse av varje komponent i kompositmaterialet och noga över- vägande av metoder för att förändra dessa komponenter. Det finns alternativ till material som innehåller BPA för i stort sett alla användningar. På mjölktänder använder man endast BPA-fria glasjonomerer2. Materialet håller inte så bra att tugga med och ytan blir inte helt slät och används därför inte på permanenta tänder. Glasjonomeren består av polyakrylsyra samt finmalet glas blandat med fluor. Glaset och syran reagerar när de blandas. Det tar innan materialet helt stelnat klart, men man kan trots detta äta och dricka. Materialet fäster bra till tanden och frigör fluor. Det finns även plastförstärkt glasjonomer. Material kan ljushärdas, är starkare än en vanlig glasjonomer och ytan får en bättre kvalitet. Enligt 1177 Vårdguiden används plast- förstärkt glasjonomer oftare än glasjonomer, t.ex. till barns kind- tänder (, 2012). 2 Personlig kommentar , . Alternativ till bisfenol A – tekniska möjligheter att minska exponering Andra alternativ är keramiska material eller guld. Dessa är dock betydligt dyrare än kompositmaterial. I tandcement kan man använda glasjonomerer och det finns fortfarande äldre material utan BPA som används för att sätta fast kronor med på marknaden. har hittat fissurförseglingsmaterial helt fria från BPA och letar även efter fyllningsmaterial3. Innehållet i dessa kompositmaterial fram- går dock inte av säkerhetsdatabladen, eftersom ämnena förekom- mer i så låga halter. Det BPA-fria fissurförseglingsmaterialet har handlats upp men har ännu inte kommit. Certifieringsorganet som ansvarar för CE- märkningen (se 8.5) har krävt att få innehållsförteckningen, men tillverkaren i lämnar inte ut denna. 6.6Informationsplattform för substitution av BPA Ineris (de lEnvironnement Industriel et des Risques) har en hemsida med information om substitut till BPA. Där finns information om gällande och kommande lagstiftning, nyheter och information, nyhetsbrev, myndighetsrapporter från olika länder samt ett forum där registrerade deltagare kan diskutera substitution av BPA inom olika områden. En engelsk version har lanserats 2014. 3 Personlig kommentar , . 7 Pågående arbete med utfasning Frivilliga åtgärder avser i detta sammanhang åtgärder som företag vidtagit t.ex. på egna initiativ till följd av den pågående debatten om riskerna med bisfenol A (BPA), efter påtryckningar eller krav från konsumenter och livsmedelshandel eller till följd av för- bud mot BPA i alla livsmedelsförpackningar . som debatten om riskerna med BPA fortskrider, pågår ett utvecklingssamarbete för att ta fram BPA-fria förpack- ningar även för livsmedel, som inte är särskilt avsedda för barn. Påtryckningar framförs och initiativ tas i olika led i kedjan. Figur 7.1 Förpacknings- och livsmedelskedjan Pågående arbete med utfasning Från kemikalieindustrier som tillverkar ytskikt till metallindustrier som framställer förpackningar och applicerar ytskikten på förpack- ningarna. Livsmedelsindustrier som fyller förpackningarna med mat eller dryck och levererar till grossisthandeln, som i sin tur förser restauranger och storhushåll och livsmedelshanden med varor. De tidigare leden i kedjan är förtegna om arbetet med att ta fram nya ytskikt och resultaten omges av företagssekretess. Det är där- för svårt eller t.o.m. omöjligt för ett livsmedelsföretag att få exakta uppgifter om vilka ämnen som ingår i olika ytskikt. Men man kan få en försäkran om att ett ytskikt är BPA-fritt. KemI (2012a) beskriver i sitt regeringsuppdrag om BPA i kassa- kvitton att en utfasning av BPA var påbörjad . De svenska detaljhandelskedjorna arbetar med sina leverantörer med krav på BPA-fria förpack- ningar och i första hand för egna märkes- varor. ICA har siktet inställt på 2015 (Fri Köpenskap, 2014). Många europeiska livsmedelstillverkare uppges ligga långt framme i utfasningen till följd av förbud . Enligt KemI (2012a) hade ICA, Coop, , och Åhléns fasat ut kvittopapper med BPA 2012. Svenska företag som importerar från tredjeländer eller för in varor från andra EU-länder är beroende av hur intresserade tillverkarna är av att tillmötesgå önskemål om BPA-fria förpackningar för en be- gränsad marknad. På restaurang och storhushållssidan verkar inte konsument- trycket vara lika uttalat som i detaljhandeln. Enligt en grossist finns det ingen efterfrågan på BPA-fria förpackningar där. Pågående arbete med utfasning Flera svenska livsmedelsproducenter arbetar till- baka med att fasa ut BPA och från om med 2015 kommer huvud- delen av förpackningarna från företagen i Orkla-gruppen att vara BPA-fria. Enligt uppgift kommer huvuddelen av sortimentet av fiskeriprodukter att förpackas i BPA-fria förpackningar . Man kan också påminna om åtgärder med anledning av förbud mot BPA i nappflaskor . Kanadensiska hälso- myndigheter förklarade då att man inte såg några risker med BPA i barnmatsförpackningar. Men det torde vara rimligt att anta att barnmatsindustrin ändå bedömde att det skulle vara en belastning att inte ha BPA-fria lock till glasburkarna för barnmat och var alla förpackningar på den svenska marknaden fria från BPA. förbud 2010 mot BPA i barnmatsförpack- ningar drev också på utvecklingen. Inom bryggerinäringen finns det BPA-fria förpackningar för leverans till den franska marknaden inför förbud 2015. För den svenska marknaden kan kanske detta vara aktuellt först , se kap. 6.3.3. Ett livsmedelsföretag i med inriktning på ekologiska livs- medel och som var tidigt ute efter BPA-fria förpackningar lyckades övertala en av sina förpackningstillverkare att återgå till ett tidigare använt BPA-fritt alternativ som hade ersatts med epoxi. Alternativet var en naturlig harts (oleoresin), som visserligen var dyrare men fungerade för vissa grönsaksprodukter. Företaget vittnar också om förpackningstillverkarnas ovilja att lämna ifrån sig uppgifter om vilka ämnen som ingår i ytskikten. För sina surare tomatprodukter har man ännu inte hittat några BPA-fria ytskikt och man har valt att förpacka dessa i glasburk. Men lockets insida måste skyddas med en epoxilack och man lägger därför på ytter- ligare ett skikt för att isolera BPA-skiktet från innehållet i burken. (, 2014) Flera stora nordamerikanska livsmedelsindustrier söker efter BPA-fria alternativ för att möta konsumenternas krav (Packaging Digest, 2014), men den nordamerikanska branschorganisationen pekar på att det inte finns några enkla alternativ för alla olika typer av livsmedel (NAMPA). We are all working to find innovative Pågående arbete med utfasning alternative solutions and doing so in a highly competitive and demanding market environment. As you can imagine, information on new technologies is considered highly proprietary and is not publicly available. If interest continues in non-epoxy-based coatings, we will offer cans with those coatings when the coatings become commercially available, säger en stor förpackningstillverkare (Packaging Digest, 2014). I den konkurrensutredningsrapport som nämns i avsnitt 7.1.5 uppges att har bestämt att fasa ut BPA . Ett annat företag uppgav att man avsåg att gå över till BPA- fria förpackningar oavsett lagstiftning eller inte. , , , Unilever och andra livsmedelsföre- tag är också på väg mot BPA-fria förpackningar i hela eller delar av sina sortiment. I har konsumentopinionen tvingat fram BPA-fria för- packningar. Även företag på andra ställen i speciellt i Thai- land påverkas av de Japanska konsumentkraven. För drycker bl.a. öl har man tagit fram ett PET-laminat som appliceras i aluminium- burkar. Ett japanskt bryggeriföretag framför allt på den östasiatiska marknaden men också i , och säger sig vara först i världen med denna typ av förpackning (Kirin). Enligt uppgifter från den tyska riskbedömningsmyndigheten använder sig av den japanska dryckesmarknaden av denna förpackning, men man använder i många fall en epoxiharts för att fästa laminatet på burken (BfR, 2012). Enligt en europeisk burk- tillverkare är PET-laminatet inte ett alternativ för den europeiska marknaden, så länge det inte finns någon tillverkning av PET- laminat i . Vissa större livsmedelsproducenter har i stället valt att byta kon- servburken mot en kartongförpackning, typ brickpak (tegelstens- format). Men detta kräver omfattande investeringar med instal- lation av en helt ny processlinje som kräver stora produktions- volymer och som inte är lönsamt för mindre företag, Kuddar och tråg av plast används redan för konserverad tonfisk respektive för vissa sillinläggningar. Se vidare kap. 6.3.3. Pågående arbete med utfasning Det har tidigare påpekats att utvecklingen av BPA-fria förpack- ningar är omgärdad med sekretess och utredningen har haft svårt med att få fram information på detta område. En enkät som pre- senterades för branschen med hjälp av en branschföreträdare gav inget resultat. Inte heller direktkontakter med både större och mindre företag. Ett mindre företag svarar att man kontaktat branschorganisationen om hjälp med att svara på våra frågor. Vid ett möte med europeiska branschföreträdare betonades svårig- heterna med att hitta BPA-fria alternativ med lika goda egenskaper som epoxilacker. Konkurrensutredningsrapporten som nämns i avsnitt 7.1.5 åter- ger kommentarer från förpackningstillverkare om att utvecklingen av BPA-fria förpackningar i första hand styrs av kundtrycket och mindre av lagstiftning. Men det gäller att hitta produkter som fungerar tillfredsställande och som uppfyller livsmedelsindustrins krav. En förpackningstillverkare uppger att deras sortiment kom- mer att vara BPA-fritt vid utgången av 2015. En annan utgår ifrån att livsmedelsbranschen kommer att kräva BPA-fria förpackningar senast , men att det kommer att erbjudas tidigare, efter- hand som man hittar tillfredställande lösningar. En representant för en dryckesburktillverkare uppger att det finns BPA-fria förpackningar för den franska marknaden inför det BPA-förbud som gäller . En tubtillverkare har fått positiva resultat hitintills i tester med kunder inom livsmedels- industrin. Man kan konstatera att det pågår en omfattande utveckling av BPA-fria ytskikt. En utveckling som pågått i ett tiotal år men som intensifierats . Enligt ett amerikanskt företag, som uppger sig vara störst på världsmarknaden när det gäller utveckling av BPA-fria lacker, var bara av behovet av BPA-fria ytskikt uppfyllt 2013. Man ser stora utvecklingsmöjligheter inom området BPA-fria lacker för metallförpackningar (Pegg, 2013). En annan av de största Pågående arbete med utfasning tillverkarna pekar på en stark utveckling av marknaden för BPA- fria ytskikt framför allt i och . Den brittiska konkurrensmyndigheten granskade 2012 ett samgående mellan en av världens största tillverkare av ytskikt och det italienska företaget en av de ledande utveck- larna av BPA-fria ytskikt (Competiton Commission, 2012). Upp- köpet avslogs. Ett antal tillverkare av ytskikt och metallförpack- ningar uppgav då att utvecklingen av BPA-fria ytskikt är den mest betydelsefulla förändringen inom branschen . KRAV har beslutat att kräva BPA-fritt i förpackningar för KRAV-märkning. Men det ska börja tillämpas först för att ge företagen tid till omställning (KRAV, 2014). Två amerikanska organisationer, som arbetar för uthållig och miljövänlig produktion sammanställer uppgifter om företag som underlag för investerare och eventuella satsningar inom livsmedels- industrin. De genomförde en enkätundersökning bland ett 20-tal större amerikanska livsmedelstillverkare, som visade att en överväldigande majoritet av företagen har vidtagit någon form av åtgärder för att leta efter BPA-fria förpackningar. En handfull företag har bestämt att fasa ut BPA i samtliga förpackningar och några av dem har satt en tidsplan. Men det fanns också gott om eftersläntrare även bland de största företagen (Mamagement and As You Sow, 2010). 7.2.1Offentliga aktörer ställer krav vid offentlig upphandling Miljö- och hälsoskyddskrav vid offentlig upphandling är ett marknadsbaserat styrmedel vars potential att bidra till utfasning av farliga kemikalier i allmänhet och ftalater i synnerhet kan utvecklas. Upphandlingskrav kan driva på såväl substitution som innovationer inom kemikalieområdet. Värdet av upphandlingspliktiga varor och tjänster i har beräknats till mellan 560 och 670 miljar- der kronor (, 2013). Pågående arbete med utfasning Det har diskuterats om långtgående miljökrav (kemikaliekrav) skulle kunna leda till en begränsning av marknaden i strid mot EU- reglerna. Exempelvis har det ifrågasatts om upphandlaren kan ställa kemikaliekrav som går utöver harmoniserad EU-lagstiftning. Kemi- kalieinspektionens skriver i sin rapport om farliga mjukgörare i vardagsvaror (KemI, Förslag till utfasning av fortplantningsstöran- de och hormonstörande ftalater i , 2014) att det är fullt möj- ligt att inom ramen för lagen om offentlig upphandling ställa kemi- kaliekrav som går längre än lagstiftningen. Detta baseras bland annat på EU-domar och förekomst av olika EU-kriterier för miljö- anpassad upphandling samt uttalanden. Kemi- kalieinspektionen pekar också på att har setts över och de nya direktiven ger upphandlare ännu större möjligheter att ta miljöhänsyn än under de tidigare gällande direktiven. Det har dock ibland upplevts som problematiskt för upphandlare att ställa kemikaliekrav då kunskapen om ämnesinne- håll i varor ofta är bristfällig. 7.2.2Vad gör landstingen? Landstingen har möjlighet att ställa krav på de varor de handlar upp i offentlig upphandling. Bland de varor som landstingen upphandlar kan BPA förekomma framför allt i: Medicintekniska produkter av polykarbonat och polysulfon Medicintekniska produkter av PVC Termopapper, t.ex. kvittopapper och analyspapper Livsmedelsförpackningar av polykarbonat eller metall Barnavårdsprodukter1, t.ex. nappar Landstingen får stöd kring kemikaliekrav i upphandlingar av f.d. och många arbetar efter kriterier. Kriterierna inriktas främst på ämnen som inom Reach- 1 BPA är förbjudet i nappflaskor i EU . Pågående arbete med utfasning förordningen har identifierats som särskilt farliga (s.k. SVHC- ämnen, se 8.2.3 för mer information). Eftersom BPA inte är identi- fierat som ett sådant ämne, omfattas det inte av kraven från . Nationella substitutionsgruppen är ett nätverk för samarbete runt substitution av farliga kemikalier. BPA är ett av de ämnen som gruppen har tagit upp som ett ämne som bör substitueras. I vissa landsting ställer man kemikaliekrav vid upphandling som kan ha en effekt på förekomsten av BPA. I vissa fall, som t.ex. hos , ställs specifika krav som gäller BPA. I andra fall är kraven inriktade mot hormonstörande ämnen. I vissa landsting ställer man inga krav med avseende på BPA. Vissa landsting har valt att rikta in sig mot patientnäraprodukter för barn. anger att de substituerat så långt det är möjligt i dessa varugrupper. I läns landsting ställs krav på BPA-fria amningsskydd för bröstvårtor, diflaskor med napp, tröstnapp och bägare för koppmatning. Landstingens arbete med att fasa ut PVC kan indirekt minska förekomsten av BPA i produkterna, eftersom BPA kan användas som en stabilisator i PVC. Det är okänt i vilken utsträckning detta förekommer, men i brist på data får vi anta att BPA till viss del fortfarande förekommer i PVC. I de kontakter vi har haft med landstingen framkommer att det hos vissa landsting finns en osäkerhet kring var BPA förekommer och kring alternativ för att ersätta BPA. Inventeringar har inte utförts i någon större utsträckning. läns landsting arbetar aktivt med att via personalen på mödrahälsovården och barnhälsovården informera gravida och småbarnsföräldrar om kemikaliers påverkan på barns hälsa. Råden finns även tillgängliga nationellt på internet via 1177 Vårdguiden (Nummelin & , 2014) och (, 2014). Flera kommuner har tagit fram kemikalieplaner för sitt arbete med farliga ämnen. och har publicerat kemikalieplaner (, 2014) (, 2014), Pågående arbete med utfasning medan andra kommuner, såsom , , , arbetar med att ta fram planer. har tagit ett beslut i kommunfullmäktige om att fasa ut BPA från de kommunala verksamheterna. Enligt på i har man hitintills lyckats fasa ut termopapper med BPA, och man arbetar med övriga användningar. Arbetet har innefattat en kartläggning av användningen i kommunala förvaltningar och bolag. Användningen i förskolemiljö har kartlagts genom inventering av en utvald för- skola. Man har dialog med leverantörer och bevakar också upphandlingar av varor och kemiska produkter. Målet är att all verksamhet ska ha gemensamma rutiner och en standardlista för inköp. Kommunen håller även på att ta fram in- formationsmaterial. Upphandlingsbolaget följer Miljöstyrnings- rådets (numera ) rekommendationer. I kemikalie- planen anger man att barn inte ska utsättas för miljögifter i sin vardag. ska därför sluta använda farliga kemikalier inom sina kommunala verksamheter, som till exempel förskolor och skolor. Eftersom hormonstörande ämnen väcker så stor be- tänklighet och ingår i så många vardagsprodukter, måste arbetet med att fasa ut dem påbörjas i enlighet med försiktighetsprincipen. har tagit fram en kemikalieplan för åren 2014– 2019, med visionen att ska vara giftfritt 2030. Man har delat upp farliga ämnen i utfasningsämnen, vilka ska undvikas så långt som möjligt, och i riskminskningsämnen, för vilka man ska vidta åtgärder för att minska risken, t.ex. genom att välja produkter med mindre farliga ämnen eller genom att ändra användningssättet. Indelningen baseras på ämnenas inneboende egenskaper och ämnena har valts utifrån PRIO-databasen2 och SIN-listan3. Bland utfasningsämnena hittar vi hormonstörande ämnen, som exemp- lifieras av bland andra BPA. Bisfenoler är även utpekade som ett av elva lokala fokusämnen för . Barns vardag lyfts fram som ett prioriterat område. , på i och projektledare för , berättar att man inledningsvis ska identifiera var ämnena förekommer. kommer inte att utföra någon egen kartläggning utan 2KemIs databas över utfasningsämnen. 3ChemSecs lista över utfasningsämnen. Pågående arbete med utfasning utgår från arbete. Arbetet kommer att inriktas mot upphandling, byggmaterial samt mot att ställa krav vid mark- användning eller i exploateringsavtal. Man arbetar även med infor- mation till konsumenter, kommunanställda och näringsliv. Giftfri förskola är ett projekt som drivs av Naturskyddsföre- ningen och vänder sig till kommuner. Målet är att fasa ut farliga kemikalier, bl.a. BPA, från förskoleverksamheten. fick i uppdrag att ta fram upphandlingskriterier samt utveckla ett helhetsstöd för en giftfri förskola. Uppdraget ska redovisas . Kriterierna kommer att omfatta leksaker, sovartiklar och produkter för matlagning och måltider. Användning av kemikalier regleras på EU-nivå i Reach. Utöver Reach finns speciallagstiftning som omfattar ämnen i vissa använd- ningar. Material i kontakt med livsmedel regleras i livsmedelslag- stiftningen och ämnen i kosmetika i kosmetikadirektivet etc. Grunden för reglering av kemikalier är riskbedömning, där man ställer ett ämnes giftighet mot den exponering som man bedömer att människa eller miljö kan komma att utsättas för. Bedöm- ningarna av giftighet och exponering bygger på ett vetenskapligt arbetssätt. Förutsättningarna för riskbedömning skiljer sig dock åt mellan regelverken. I vissa fall, som med medicintekniska pro- dukter, finns en möjlighet att utöver risken även bedöma nyttan. I livsmedelslagstiftningen skiljer man alltid riskbedömning och risk- hantering åt, medan det i t.ex. Reach finns ett visst mått av risk- hantering integrerat i riskbedömningen. I Reach-, biocid- och växtskyddsmedelsförordningarna finns dessutom möjlighet att i vissa fall reglera kemikalier baserat på deras inneboende egenskaper. Detta gäller ifall kemikalierna har vissa särskilt farliga egenskaper (se 8.2.1 för mer information). Det finns utrymme att tillämpa försiktighetsprincipen i både Reach och livsmedelslagstiftningen. I Reach ingår även substitu- tionsprincipen. Denna princip innebär förenklat att farliga kemika- lier ska bytas ut mot mindre farliga i den mån det är möjligt. I livs- medelslagstiftningen finns inte substitutionsprincipen på samma sätt som i Reach, men kommissionen har i fallet med förbud av bisfenol A (BPA) i nappflaskor agerat både utifrån försiktighet och att det fanns BPA-fria alternativ att tillgå. För att EU:s inre marknad ska fungera finns det vissa grundläg- gande EU-rättsliga principer och gemensamma regler. också vissa gemensamma procedurer för att införa nya regler. Prin- cipen om företräde innebär att om de nationella regler- na och EU-reglerna motsäger varandra är det EU-reglerna som ska användas.