sou · H2B390 · 2015-01-01 00:00:00 — Vissa av de identifierade effekterna har beskrivits närmare av Anses (2014) i syfte att kvalitativt och kvantitativt uppskatta vilka kostnader de innebär för samhället – och därmed vilka besparingar som kan göras om användningen av BPA i termopapper begränsas. Anses värdering av nämnda hälsoeffekter summeras förenklat i tabellen på nästa sida. Anses konsekvensanalyser gäller ännu ofödda barn som exponeras för BPA under fosterstadiet (via sina mödrar) och som förväntas bli drabbade av negativa hälsoeffekter senare i livet. 1 Beräkningen ska inte tolkas som en fullständig eller tillförlitlig kostnadsberäkning. Vi har inte delgivits underlag för att kvantifiera kostnader och branschföreträdare som vi varit i kontakt med har avrått oss från att försöka göra egna kostnadsuppskattningar. Tabell 10.6 Negativa effekter på hälsa av exponering för BPA – uppskattningar enligt Anses begränsningsförslag om BPA i termopapper Typer av kostnader som har uppskattats Ökad risk för bröstcancer Direkta kostnader för sjukvård. 3000–25000 per patient kostnader för förlorad arbetsproduktivitet Försämring i minne och Inga kostnader uppskattade. Anses beskriver osäkerheterna som effekter (även ), kan vara i form av alltför stora för att kvantifiera några förvirring, svagt minne, IQ-förlust etc. Ökad förekomst av cystor Inga kostnader uppskattade eftersom det saknas underlag för att avgöra vid vilken exponering denna kritiska effekt uppstår Direkta kostnader för sjukvård, kontroller etc., övriga direkta kostnader utom sjukvård samt indirekta kostnader för förlorad Inga kostnader uppskattade på grund av osäkerheter i orsak- och effektsamband Ökad kroppsvikt som leder Samhällskostnad i form av framtida till övervikt/fetma Ökat kolesterolvärde (LDL- Direkta kostnader för medicinering inklusive Ja, både direkta kostnader kolesterol över nivå som medicin, läkarbesök och laboratoriekont- Eller samhällskostnad för förlorade liv Källa: Sammanfattning baserad på Anses (2014) Siffran gäller övervikt och inte fetma och är enligt Anses troligen en överskattning av kostnader i fråga om BPA i kassakvitton Dessa kostnader står för en relativt liten del av de totala kvantifierade kostnaderna i Anses rapport Om en riskbedömning visar att en viss exponering för BPA ger upphov till en risk och om det är möjligt att uppskatta antalet påverkade individer så kan uppskattningar liknande de beräknade kostnaderna i tabellen ovan användas för att åtminstone delvis värdera konsekvenserna av att inte vidta åtgärder mot exponering för BPA. Anses har i sitt förslag till begränsning enligt Reach av BPA i termopapper presenterat en sådan semi-kvantitativ värdering av konsekvenser för samhället i form av negativa hälsoeffekter som kan undvikas om exponeringen för BPA minskas. Deras beräk- ningar indikerar att en begränsning gällande termopapper i EU kan ge nytta i form av förbättrad hälsa som värderats till minst 1,8–12,–2030. Dessa uppskatt- ningar bör tolkas försiktigt och en vetenskaplig granskning av förslaget pågår –2015 för att verifiera Anses slutsatser. Någon motsvarande nyttoberäkning som i det franska be- gränsningsförslaget för BPA i termopapper har inte gjorts i denna utredning. De hälsoeffekter som listas i tabellen ovan ska därför endast ses som illustrativa exempel på vilka typer av konsekvenser som exponering för BPA potentiellt kan orsaka, samt något om hur dessa konsekvenser kan värderas monetärt. Sammanfattningsvis gör vi bedömningen att: De av Efsa, Anses och KemI utpekade kritiska effekterna i flera fall kan värderas baserat på såväl direkta som indirekta kost- nader för den drabbade individen eller samhället Kvinnor är den grupp som sannolikt drabbas mest av negativa hälsoeffekter, men vissa effekter förekommer sannolikt även hos män De negativa hälsoeffekterna uppstår sannolikt fördröjt, det vill säga att den exponering som sker under fosterstadiet eller tidigt i livet sannolikt kan leda till effekter eller årtionden senare i livet för de individer som drabbas 10.5.4Jämförelse av effekt på exponering för BPA till följd av åtgärd L1a och L4 Konsekvenserna av åtgärd L1a beror huvudsakligen på vilka åtgär- der företagen väljer att göra frivilligt. att ställa krav på leverantörer beror på vilken position och makt de har på marknaden. Sannolikt kommer därför stora företag inom dagligvaruhandel, distribution liksom livsmedelsindustrier, lättare kunna bedriva frivillig utfasning av BPA. Det är svårt att förutse hur stor effekten blir på exponering för BPA. Denna osäkerhet i måluppfyllelse innebär potentiellt en kostnad för samhället, i form av utebliven eller fördröjd förbättring i människors hälsa. I tabellen nedan ges en indikation om vilken effekt på expone- ringen för BPA som åtgärd L4 kan förväntas ge. Effekten är skill- naden i indextalen mellan referensalternativet och åtgärd L4 vid . Exponeringen från livsmedelsförpackningar av metall antas alltså minska i referensalternativet (mycket osäker bedömning) och närmar sig noll om ett förbud införs . Den totala expone- ringen minskar dock inte till noll eftersom det troligen finns andra oidentifierade källor för BPA i livsmedel och en viss före- komst av metallförpackningar med BPA antas fortsätta förekomma hos restauranger och storkök (till exempel direktimporterade livs- medel). Tabell 10.7 Jämförelse av effekter på exponering för BPA till följd av åtgärd L1a och L4 Exponering omräknat till index, för kvinnor i åldern 18–(= index 100) (mycket osäkra siffror) 1Summan inkluderar andra källor för exponering för BPA, det vill säga även termopapper. Referens- alternativet antas i detta fall vara T1, alltså har BPA i termopapper inte blivit förbjudet . 10.6Handel med berörda livsmedel och förpackningar av metall med andra länder Det finns ingen offentlig statistik i över vilka kvantiteter av förpackningar (av olika material) som importeras eller exporteras. Det finns inte heller några tillförlitliga data över vilka kvantiteter av berörda livsmedel (och förpackningar) som konsumeras i eller vilken andel av konsumtionen som kommer från import. Det är svårt att göra sådana uppskattningar eftersom statistiska data om industrins produktion i , import samt export inte är fullt jämförbara. Vi kan endast göra en mycket grov beräkning av så kallad uppskattad konsumtion1 genom att kombinera handels- statistik med produktionsstatistik och därefter (ännu grövre) uppskatta importen som andel av denna konsumtion. Baserat på en sådan beräkning2 är importandelen för de potentiellt berörda varugrupperna (något högre för livsmedel exklu- sive drycker). Om detta stämmer ger det en indikation om att de föreslagna åtgärderna – om de blir svåra att genomföra för berörda företag – kan påverka handeln med andra länder vilket i förläng- ningen kan påverka konkurrensen på den svenska marknaden för berörda typer av livsmedel. Livsmedelsindustrier i som sätter livsmedel i metall- förpackningar med ytskikt med BPA på marknaden skulle behöva anpassa sina produkter till de föreslagna reglerna. Men det är mer osäkert om alla livsmedelsindustrier som exporterar berörda livs- medel till skulle välja att anpassa sina sortiment – om regler om BPA endast finns i – eftersom vi utgör en liten marknad sett i ett internationellt perspektiv. 1Den uppskattade konsumtionen i beräknas då genom formeln: (produktion)+(import)-(export)(konsumtion i ). Uppskattningen är dock mycket grov och är sällan tillförlitlig, inte minst för enskilda varugrupper. Orsaker till osäkerheterna beror bland annat på att värden på produktion, import och export beräknas i olika led i livsmedelskedjan och därmed i varierande grad avspeglar det pris som konsumenten betalar. Betydande återexport av vissa varor bidrar också till missvisande siffror (till exempel norsk lax som importeras för vidare export). Den uppskattade konsumtionen är inte heller direkt jämförbar med försäljningsstatistik i (som dessutom har en annan indelning i varu- grupper). 2Baserat på SITC-data över industrins produktion, import och export av jordbruksvaror och livsmedel från Jordbruksstatistisk årsbok (, 2014)Inkluderade SITC- koder är Beredda köttprodukter, Beredningar av fisk, kräft och blötdjur, Torkade eller tillfälligt konserverade grönsaker, Övriga beredningar av grönsaker, Saft, sylt och marmelad, Övriga beredningar av frukt och bär, Soppor, såser och buljonger samt drycker (Starksprit, Vin, Övriga drycker med alkohol samt Drycker utan alkohol). dagligvarukedjornas relativt stora köpkraft kan möjligen underlätta att få igenom krav på deras utländska leverantörer. Men för små fristående butiker och importörer kan det vara betydligt svårare att anpassa sig till svenska regler. Detta kan under vissa omständlig- heter påverka utbudet av vissa importerade livsmedel på den svenska marknaden. Vi ser å andra sidan (i referensalternativet) att utvecklingen för metallförpackningar på den europeiska marknaden går mot en successiv utfasning av BPA i ytskikt i kontakt med livsmedel. De regler som väntas börja gälla i driver på utvecklingen och många livsmedelsindustrier anpassar sina produkter för att gene- rellt ackommodera nya krav – även om regler mot BPA bara genomförs i vissa EU-länder. Under förutsättning att inför rimliga regler och inte går långt före andra länder bör därför påverkan på handeln bli mindre. En farhåga som framförs från svenska livsmedelsindustrier är att svenska regler mot BPA i metallförpackningar skulle försvåra produktion och därmed minska konkurrenskraften för dessa industrier på deras exportmarknader. Detta kan till exempel gälla för export av alkoholhaltiga drycker (sprit och öl) som omfattar betydande exportvärden3, beroende på hur ett svenskt förbud ut- formas och hur snart det börjar gälla. Sammanfattningsvis är det tydligt att företag inom berörda branscher skulle föredra harmoniserade regler inom EU (om några alls), av skäl som har att göra med både handel, administrativa bör- dor och kostnader för anpassning av berörda produktsortiment. 10.7Företagens arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga Vi beskriver i tidigare avsnitt vilka företag och branscher som potentiellt kan beröras av de föreslagna åtgärderna samt vad som kännetecknar dessa branscher i termer av storlek på företag och konkurrensförhållanden. Vi redogör också kvalitativt för vilka kostnader som kan uppstå för de som berörs och vi förklarar varför 3 Exporten av alkoholhaltiga drycker, räknat som andel av produktionen i , är särskilt hög för spritdrycker. vi inte kan göra några detaljerade beräkningar av åtgärdskostnader . Under förutsättning att tillsynen av ett nationellt förbud sam- ordnas med tillsynen av befintliga regler på livsmedelsområdet bör de tillkommande administrativa kostnaderna för företag och myn- digheter kunna minimeras. En annan förutsättning är att tillsynen så långt möjligt riktas mot tidiga led i livsmedelskedjan, det vill säga hos grossistled och livsmedelsindustrier. På så vis kan antalet till- synsobjekt begränsas och uppfyllelse av reglerna säkerställas mer kostnadseffektivt. Vad gäller konkurrensförhållanden för företagen är det tydligt att livsmedelsmarknaden i till stor del är kon- centrerad med ett antal stora företag som står för en stor del av försäljningen. Det finns risk att de mindre företagen möter relativt större svårigheter att anpassa sig efter nya nationella regler. Detta gäller både dagligvaruhandel och livsmedelsindustrier. Men med tanke på att värdet av de livsmedel som förslagen berör är relativt begränsat, och att det sker en bred förändring mot BPA-fria ytskikt på den europeiska marknaden i referensalternativet, leder de föreslagna reglerna knappast till några märkbara effekter på kon- kurrensen i stort. Att döma av om mat och marknad (2011a) finns det många andra mer betydande fakto- rer som avgör konkurrensförhållandena på den svenska livsmedels- marknaden. Vi har inte underlag för att peka ut behovet av särskilda hänsyn i förhållande till små företag. Sådana behov kan möjligen identifieras i samband med att kontrollstationen genomförs. Men vi tar särskilt hänsyn till företagens olika förutsättningar och möjligheter att hinna genomföra åtgärder när vi föreslår som tidpunkt för ikraftträdande av eventuella regler. Detta ger tid särskilt för mindre företag som ännu inte påbörjat åtgärder att informera sig om åtgärdsbehov och handlingsalternativ samt hinna anpassa sina produkter eller sortiment. En nationell reglering av BPA i lack och ytskikt som har kontakt med livsmedel i livsmedelsförpackningar (i livsmedelsförordningen) faller troligen inte inom det harmoniserade området inom EU- rätten (se kapitel 8). Det är mindre tydligt om en nationell regle- ring i förordning (1998:944) också kan anses falla utanför det harmoniserade området. Vi utgår ändå från att vi ska tillämpa För- draget om den europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och nedan diskuteras den föreslagna åtgärden i relation till reglerna enligt fördraget i samma ordning som så kallade EU-rättstest (, 2014) Varorna som berörs av åtgärden är förpackningar med ytskikt som innehåller BPA i kontakt med livsmedel. Vår bedömning är att åtgärden inte är diskriminerande. Den kan dock komma att hindra den fria rörligheten av varor på EU:s inre marknad eftersom natio- nella regler i skulle innebära andra krav på nämnda varor än de krav som ställs i andra EU-länder. Ett undantag från principen om ömsesidigt erkännande på den inre marknaden bör i detta fall kunna motiveras av ett legitimt skyddsintresse, nämligen skydd för människors hälsa och speciellt för barn, ungdomar och kvinnor i fertil ålder som anses vara särskilt känsliga för hormonstörande skadliga effekter. Om lägger fram ett förbud mot BPA i ytskikt i kontakt med livsmedel måste en egen riskbedömning tas fram vilket ger ytterligare stöd för ett legitimt skyddsintresse. Åtgärden som föreslås är proportionerlig eftersom den tydligt riktas mot problemet i fråga, det vill säga den exponering för BPA som orsakas av BPA i ytskikt som kommer i kontakt med livs- medel i livsmedelsförpackningar. Målsättningen för åtgärden är rimlig eftersom BPA-fria alternativ (både alternativa ytskikt till metallförpackningar och alternativa förpackningsmaterial) finns tillgängliga på marknaden och tillräcklig tid ges för företagen att i praktiken börja använda dessa alternativ. I konsekvensutredningen redogörs för flera alternativa lösningar och vi gör bedömningen att nationell reglering är den enda åtgärd som med säkerhet kan åstad- komma tillräcklig minskning av exponeringen för BPA inom rimlig tid och till rimlig kostnad. Särskild hänsyn har tagits till de berörda företagen då en tidsfrist fram föreslås för ikraftträdande för en nationell reglering – detta i syfte att minimera eventuella negativa ekonomiska konsekvenser genom att ge tillräcklig tid för anpassning. Om frivilliga åtgärder inom livsmedelskedjan vid före- slagen kontrollstation visar sig med säkerhet kunna åstad- komma tillräcklig exponeringsminskning utan nationell reglering kan detta andra åtgärdsalternativ (fortsatt målstyrning och upp- följning för ökade frivilliga åtgärder) möjligen anses tillräckligt. Totalt sett bedömer vi att nyttan av åtgärden står i proportion till de potentiella kostnader som kan komma att drabba företag och andra berörda. Nyttan är i detta fall en minskad risk för hormon- störande och reproduktionsstörande effekter av BPA på män- niskors hälsa till följd av exponering för BPA via livsmedel. Av ovanstående skäl bedömer vi att åtgärden är förenlig med . 10.9Särskilda hänsyn gällande tidpunkt för ikraftträdande och behov av informationsinsatser Vi har i utredningen beskrivit ett antal faktorer som vi behöver ta hänsyn till ifråga om tidpunkt för genomförande av åtgärder och ikraftträdande för eventuella regler. Särskild hänsyn har tagits till potentiella konsekvenser för företag i livsmedelskedjan – som kan drabbas av extra kostnader om tillräcklig tid inte ges för anpass- ning. En tidsfrist fram för utfasning av BPA i kontakt med livsmedel motiveras särskilt av de kvalificeringsprocesser som livsmedelsindustrier kan behöva genomföra i samarbete med till- verkare av förpackningar respektive ytskikt. Vi föreslår också att beslut om eventuella regler tas först i mitten av för att hinna utvärdera hur långt frivilliga åtgärder i livsmedelskedjan når i reduktion av förekomst av BPA i kontakt med livsmedel. För föreslagna åtgärder mot BPA i termopapper har särskild hänsyn tagits till nu pågående beslutsprocess i fråga om begräns- ning i Reach. Om åtgärd T1 eller T2 blir aktuell kan det vara rimligt att ge motsvarande övergångstid som i det franska förslaget om begränsning i EU, det vill säga . Eventuella behov av informationsinsatser kan behöva övervägas i samband med att regeringen gör vägval om införande av even- tuella regler, men sådana behov har inte bedömts närmare här. 10.10 Miljöbedömning av föreslagna åtgärder Enligt direktivet för utredningen ska en miljöbedömning redovisas för våra förslag. I fråga om de förslag som rör BPA i termopapper finns inga tydliga indikationer om att substitution till BPA-fria alternativ skulle innebära några konsekvenser som behöver be- skrivas i en miljöbedömning. Följderna av våra förslag om BPA i livsmedelsförpackningar bedöms inte heller vara relevanta för när- mare miljöbedömning. Dock bör det nämnas att tidpunkten för ikraftträdande för eventuella regler om livsmedelsförpackningar är vald med hänsyn till möjligheterna för berörda företag att hinna testa alternativa ytskikt (eller förpackningar) för att säkerställa till- räcklig kvalitet och hållbarhet på de förpackade livsmedlen. Om regler införs med alltför kort varsel kan en konsekvens bli att före- tagen tvingas korta ned sina kvalificeringsprocesser och i vissa fall reducera deklarerad hållbarhetstid på vissa produkter4. Detta skulle under vissa omständigheter i förlängningen kunna innebära ett visst ökat matsvinn – vilket i så fall påverkar möjligheterna att nå de svenska miljömålen om bland annat minskat avfall. 4 Denna typ av konsekvens har nämnts i våra kontakter med berörda aktörer och beskrivs även i den franska regeringens rapport om alternativ till BPA (2014). (2013). Opinion of the for Food, Environmental and Occupational Health and Safety on the assessment of the risks associated with bisphenol A for human health, and on toxicological data and data on the use of bisphenols S,F, B, AP, AF and BADGE. (2013). Substance reprotoxique et perturbateurs endocriniens, Composés de la famille des bisphénols M, S, B,AP, AF, F et BADGE. Rapport d'expertise collective . (2014). Proposal for a Restriction. . : Anses . (Mars 2013). Hämtat från ANSES – for Food, Environmental and Occupational Health & Safety: iso2=en Bisphenol A (BPA). Hämtat från Food Standards : es/default.aspx Hämtat från Appvions hemsida: us/Pages/News-and-Resources.aspx den 03 12 2014 Balakrishnan, K. (2010). Transfer of bisphenol A across the human placenta. Obsteterics, 202–393. (2012). 4 SEPTEMBRE 2012. – modifiant la loi du 24 1977 relative à la protection de la santé des consommateurs en ce qui concerne les denrées alimentaires et les autres produits, à interdire le bisphénol A dans les contenants de denrées aliment. Hämtat från J U S T E L – Législation consolidée: (2014). Beverage Can Makers Europe. Hämtat från Beverage Can Makers Europes hemsida: , A., & Hanberg, A. (2012). Low-dose effects of Bisphenol A – identification of points of departure for the derivation of an alternative reference dose. (2012). (u.d.). Database BfR Recommendations on Food Contact Materials. Hämtat från BfR: Alternativen zum in verbrauchernahen Produkten. Hämtat från für Risikobewertung (BfR): bisphenol-a-in-verbrauchernahen-produkten.pdf (2010). , A. P.–1. (2013). Voluntary agreements between government and business – A scoping review of literature with specific reference to the Public Health Responsibility . Health Policy, 186–197. (2011). Für die veröffentlichung bestimmt Fusionkontrollverfahren Verfügung gemäss. Hämtat från Bundeskartellamts hemsida: E/Entscheidungen/Fusionskontrolle/2012/B3-187- 11.pdf?blob=publicationFile&v=4 Bruder, U. (2013). Värt att veta om plast. (2009). : , Printing Ink and . Hämtat från !HTML/3003 (2013). Market report Food, Focus on the Swedish Market. : Chamber Trade . (2009). COUNCIL OF EUROPE'S POLICY STATEMENTS CONCERNING MATERIALS AND ARTICLES INTENDED TO COME INTO CONTACT WITH FOODSTUFFS. Hämtat från : sp/public_health/food_contact/COE's%20policy%20statement s%20food%20contact.asp (2012). (2012). AKZO N.V/METLAC HOLDING S.R.L. Hämtat från Britiska regerings hemsida: cases/akzo-nobel-n-v-metlac-holding-s-r-l-merger-inquiry (2011). Recent Advances and Developments in Composite Dental Restorative Materials. , 402–416. Doerge, D. V. (2010). Lactational transfer of bisphenol A in Sprague-Dawley rats. Toxicol Lett., 372–376. (2014). (2006). Opinion of the Scientific Panel on food additives, flavourings, processing aids and materials in contact with food (AFC) related to 2,2–BIS(4- HYDROXYPHENYL)PROPANE. (2010). Scientific Opinion on Bisphenol A: evaluation of a study investigating its neurodevelopmental toxicity, review of recent scientific literature on its toxicity and advice on the Danish risk assessment of Bisphenol A. Parma: Efsa. (2013). DRAFT Scientific Opinion on the risks to public health related to the 4 presence of bisphenol A (BPA) in foodstuffs – Part: exposure assessment. Parma: EFSA. (2014). Draft Scientific Opinion on the risks to public health related to the presence of bisphenol A (BPA) in foodstuffs. Parma, : EFSA. Report of ESCO WG on non-plastic Food Contact Materials. Hämtat från Safety Authority: /en/supporting/pub/139e.htm Emelianova, D. , Food Directorate, Health . FAO/WHO. (2011). Toxicological and Health Aspects of Bisphenol A. : FAO/WHO. CFR – Code of Federal Regulations Title 21. Hämtat från and : pt=eafuslisting earch.cfm?fr=170.100&SearchTerm=material%20in%20contac t%20with%20food (2014). Bisphenol A (BPA): Use in Food Contact Application. Hämtat från U.S. (2010). Hämtat från Legifrance.gouv.fr: TEXT000022414734 (2012). Hämtat från no 2012– 1442: TEXT000026830015 (den 25 07 2014). Le portail de lEconomie et des Finances. Hämtat från Conditions de mise sur le marché des matériaux et objets comportant du bisphénol A – 25/07/2014 : (2014). Rapport du Gouvernement au Parlement relatif aux substituts au Bisphénol A – du 24 : Ministère de l'écologie, du développement durable et de l'énergie. Fusionkontrollverfahren Verfügung gemäss. Hämtat från Bundeskartellamts hemsida: E/Entscheidungen/Fusionskontrolle/2012/B3-187- 11.pdf?blob=publicationFile&v=4 (2013). vär opmärksam på bisphenol A fra plast og dåser. Hämtat från Födevarstyrelsens hemsida: ande//Vær%20opmærksom%20på%20bisphenol%20A%2 0fra%20plast%20og%20dåser.aspx Mamagement and As You Sow. (2010). Seeking Safer Packaging. Hämtat från ranking-packaged-food-companies-on-bpa-2010/ (2014). Kemikalier i barns miljö. Hämtat från : inremiljo/Kemikalier-i-barns-miljo/ (2012). Health 's Updated Assessment of Bisphenol A (BPA) Exposure from Food Sources. Hämtat från Health : emball/bpa/bpa_hra-ers-2012-09-eng.php 2014 Hormann, A. v. (2014). Holding Thermal Receipt Paper and after Using Hand Sanitizers Results in High Serum Bioactive and Urine Total Levels of Bisphenol A (BPA). ICA vinner pris för bisfenolfri förpackning. Hämtat från ICAs hemsida: (2014). Hämtat från ICAs hemsida. (2007). Packaging Materials 7. Metal Packaging for Foodstuffs. Hämtat från : d=84D7FA4A-0FD5-40CD-A49A- 2DA6FCDFD654&ListId=0348EB34-DF85-49DD-9ADE- 77ED136643F1&ItemID=142 (2014). (2014). Tidstrender för och halter av perfluorerade alkylsyror (PFAAs) i serum samt ftalatmetaboliter och alkylfenoler i urin hos unga svensak män och kvinnor – Resultat från den fjärde uppföljningsundersökningen . : Arbets- och miljömedicin, . (2011). Bisfenol A – Rapport från ett regeringsuppdrag. (2012a). Bisfenol A i kassakvitton – rapport från ett regeringsuppdrag.