sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — svenska skolväsendet ingår skrivningar av generell karaktär i samtliga ämnen, såsom analys och problemlösningsförmåga, kreativitet och självtillit, tilltro till egen förmåga och att eleverna ska utveckla förståelse för olika aspekter och perspektiv. I grund- och gymnasieskolan eftersträvar varje ämne att utveckla elevernas förmåga att reflektera, analysera och kritiskt granska, söka och värdera information, uttrycka och värdera olika ståndpunkter etc.120 I högskolelagen beskrivs de generella färdigheter som utbildning ska utveckla hos de studerande på följande sätt: ”förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem och beredskap att möta förändringar i arbetslivet”.121 Digital kompetens är en av flera generella kompetenser De generella kompetenserna blir även de allt viktigare inom utbildningsväsendet. Detta som en följd av att fler länder infört kompetensbaserade läroplaner samt att en harmonisering av styr- dokumenten för utbildningar skett. Det innebär en delvis förändrad syn på vilka kunskaper och förmågor som behövs och kommer att behövas . Här betonas även så kallade icke- kognitiva förmågor som handlar om individers attityder och beteenden. De kan exempelvis vara förmågor som motivation, samarbetsförmåga, självdisciplin och ansvarstagande.122 Det är mot bakgrund av denna utveckling av synen på kunskap, färdigheter och attityder som begreppet kompetens vuxit fram och i den kontexten som digital kompetens ses som en nyckelkompetens. 120Skolverket (2011), Läroplaner och kursplaner för , och Läroplan, examensmål och gymnasiegemensamma ämnen för gymnasieskola 2011, publikation?_xurl_=http%3A%2F%2Fwww5.skolverket.se%2Fwtpub%2Fws%2Fskolbok %2Fwpubext%2Ftrycksak%2FRecord%3Fk%3D2705. 121Högskolelagen 2006:173, 8 §. 122Skolverket (2013), Betydelsen av icke-kognitiva förmågor. enskildpublikation?_xurl_=httpprocent3Aprocent2Fprocent2Fwww5.skolverket.seprocent2 Fwtpubprocent2Fwsprocent2Fskolbokprocent2Fwpubextprocent2Ftrycksakprocent2FRec ordprocent3Fkprocent3D2981. 4.5.2Utbildningsväsendet – omfattar en tredjedel av befolkningen Utbildningsväsendet i består av skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola (och grundsärskola, specialskola, same- skola), fritidshem, gymnasieskola (och gymnasiesärskola) samt vuxenutbildning (och särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare). är en efter- gymnasial utbildning liksom utbildning vid högskola och universitet. Folkhögskolornas långa kurser räknas också in i det formella lärandet.123 Skola och utbildning är centrala i ett digitaliserat kunskaps- samhälle och de berör en stor del av befolkningen vilket gör att denna sektor är central för möjligheter att använda digitaliseringens möjligheter. Närmare tre miljoner ingår i utbildningsväsendet som barn, elev, studerande eller undervisande personal. Minst 2,5 miljoner barn, unga och vuxna ingick i utbild- ningsväsendets verksamheter . De som arbetar med pedagogisk verksamhet och undervisning uppgick till över 300 000 personer.124 Digitaliseringen påverkar skola och utbildning i grunden. Lärande handlar om överföring av kunskaper och utveckling av färdigheter vilket sker genom information, kommunikation och interaktion. Det är just dessa områden som digitaliseringen transformerar.125 I delbetänkande, En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår126, är digitaliseringen i grund-, gymnasieskolan och den högre utbild- 123Inom EU och i annan internationell statistik ingår folkhögskolornas långa kurser i formell utbildning. 124Se bilaga 6, Beskrivning av statistik och index. definiering av begreppet digitalisering görs i dessa två betydelser. Se , En digital agenda i människans tjänst–en ljusnande framtid är vår. SOU 2014:13, s. 28, ljusnande-framtid-kan-bli-var-sou-201413/ . , En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid är vår. ningen i fokus. Utredningen går i detta avsnitt inte in på dessa skolformer igen. Förskolan är det första steget i det formella livs- långa lärandet och därmed en verksamhet som lägger grunden för det fortsatta lärandet. Situationen i förskolan behandlas inte närmare då insatser för förskolan bör, där det är relevant, hanteras ihop med insatser för grund- och gymnasieskolan och de som är verksamma inom dessa skolformer. I detta avsnitt fokuserar utredningen på de formella utbild- ningsområden som inte belysts tidigare dvs. och folkhögskolornas verksamhet. Utbildningar med stark arbetslivsanknytning Yrkeshögskoleutbildningar (YH) och kvalificerade yrkesutbild- ningar (KY) är eftergymnasiala utbildningar som kombinerar teoretiska studier med arbetlivsansknytning utifrån arbetslivets behov av kompetens. I takt med en allt större omställning inom arbetslivet till följd av globalisering och teknikutveckling ökar behovet av utbildningar som utgår från behov inom olika yrkes- sektorer.127 startade efter en allt större efterfrågan på utbildningar som svarar mot behoven av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet. Utgångspunkten var och är att arbetsliv och utbildningsanordnare utformar utbildningarna utifrån arbetslivets behov. Det regionala perspektivet är centralt och utbildningar som ger störst effekt i arbetslivet ska prioriteras. och högskolor, kommuner, landsting och enskilda utbildnings- anordnare ansöker om att utbildningen ska ingå i efter initiativ från arbetslivet och deras behov av en specifik kompetens. 127 Se Myndigheten för instruktion, SFS Förordning (2011:1162) med instruktion för Myndighetsen för . Lagar/Lagar/Svenskforfattningssamling/Forordning-20111162-med-ins_sfs-2011-1162/ . Utbildningarna inom ska: Ha sin grund i kunskap som genererats dels i produktionen av varor och tjänster, dels i vetenskap och utformas så att en hög kvalitet och yrkesrelevans nås. Ge sådana teoretiska, praktiska och erfarenhetsbaserade kunskaper som krävs för att självständigt och i arbetslag kunna utföra kvalificerade uppgifter i arbetslivet. Präglas av såväl stark arbetslivsanknytning som teoretisk förankring. Utvecklas och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare. Bidra till att bryta traditioner i fråga om könsbundna utbildnings- och yrkesval.128 Varje utbildning har en ledningsgrupp som formar utbildningen. Majoriteten av representanterna i ledningsgrupperna kommer från arbetslivet och specifikt från den berörda branschen. Utbildningarna blir på så sätt flexibla och anpassningsbara för att tillgodose kompetensbehov . Utbildningarna kombinerar teoretiska studier med en stark arbetslivsanknytning vilket i praktiken innebär att delar av utbildningen sker genom praktik, lärande i arbete (). Utifrån analyser av arbetsmarknadens behov av utbildningar beslutar Myndigheten för vilka utbildningar som ska ingå i och statsbidrag beviljas till utbildnings- anordnarna.129 Ett av utbildningsområdena är Data/IT. Det är det utbild- ningsområde där efterfrågan ökat mest och områdets andel av alla pågående utbildningar var 2013 . –2013 har antalet beviljade utbildningar inom 128Myndigheten för (2014), Årsrapport , kompletterande utbildningar samt tolkutbildning inom folkbildningen. s.11, utbildningar-samt-tolkutbildning-inom-folkbildningen/. 129Myndigheten för (2014), Årsrapport , kompletterande utbildningar samt tolkutbildning inom folkbildningen, utbildningar-samt-tolkutbildning-inom-folkbildningen/. Data/IT fördubblats, från 20 till 39 stycken.130 Antalet studerande som gick Data/IT utbildningar var närmare 4 700 stycken och runt tre av fyra av dessa var män. För att kunna möta arbets- livets behov av yrkeshögskoleutbildade inom Data/IT behöver rekryteringen av nya studerande öka de närmaste åren.131 Myndigheten för menar dock att många som skulle vilja gå dessa utbildningar har otillräckliga förkunskaper i ämnet programmering. ser även via ansökningar från utbildnings- anordnarna, hur områden som media och grafiska branschen, process- och byggindustrin samt hälso- och sjukvårdssektorn får allt större inslag av digitalisering. Därmed blir i någon mening en indikator på hur arbetslivet digitaliseras.132 Det saknas däremot statistik om i vilken utsträckning de övriga yrkes- utbildningarna arbetar med it eller digitala verktyg och tjänster. Myndigheten för ansvarar även för att samordna en nationell struktur för validering av utbildning och yrkeskompetens, och är nationell samlingspunkt för European Qualifications Framework (EQF) som ska göra det lättare att jämföra utbildnings- och yrkeskvalifikationer inom EU.133 framförde 2009 att det borde vara självklart att se de digitala färdigheterna som den fjärde basfärdigheten utöver att läsa, skriva och räkna.134 hade de i uppdrag av regeringen att göra särskilda insatser för att främja digital delaktighet. har området prioriterats inom 130Denna prioritering kommer att slå igenom i statistiken över pågående utbildnings- omgångar från Myndigheten för först . 131Se synpunkter i Myndigheten för yttrande över En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13). 132Myndigheten för har för räkning genom- fört en kartläggning för att få en uppfattning om digitala inslag i yrkeshögskoleutbildningar . 133European Qualification Framework (EQF), 134 (2013), Folkbildningens arbete med flexibelt lärande och digital delaktighet, 2013/Folkbildningens-arbete-med-flexibelt-larande-och-digital-delaktighet/. och detta finns även angivet i regeringens riktlinjer till rådet. En utvärdering av folkbildningens arbete med it och digitala verktyg visade att folkhögskolorna har ökat användningen av flexibelt lärande men att det fortfarande sker i liten omfattning. För att bidra till att utveckla användningen av it i svensk folkbildning liksom digital delaktighet vill folkbildningen öka andelen kurser som tillåter flexibelt lärande och kompetensen hos lärarna. Med ett digitalt lärarlyft, där kunskapen om de digitala möjligheterna i lärandet står i fokus, avser man att öka det digitala inom folkhögskolornas utbildningar. 4.6Digital kompetens i arbetslivet har rankats som ett av världens mest kreativa länder av Global Creativity Index. Indexet (tre T: teknik, talang, tolerans) mäter befolkningens teknologiska kunnande, arbetskraftens kapacitet och kompetens samt öppenhet för nya idéer.135 Det finns en stark tillväxtpotential inom hela näringslivet om företagens kärnverksamheter och affärsprocesser kopplas mot digitaliseringen. En ytterligare bidragande framgångsfaktor är dessutom om digital kompetens finns och utvecklas hos arbetstagarna. Därmed blir arbetstagarna viktiga aktörer för att realisera möjligheterna och vinsterna med digitalisering i företagen.136 Det innebär att har goda förutsättningar att i ännu högre grad öka tillväxt, konkurrenskraft och handel. Näringsliv och offentlig sektor har en alltmer omfattande grad av digitalisering i arbetslivet oavsett om kärnverksamheterna är digitala eller inte. It-lösningar som leder fram till nya produkter och tjänster, utvecklingen av en effektivare administration men också en ökad it-användning, kan ge ökad konkurrenskraft eller ge tillgång till nya marknader. Detta kan tillämpas på såväl närings- 135Regeringen, Statsrådsberedningen (2013) framtidsutmaningar – slutrapport från regeringens framtidskommission, Ds 2013:19, s. 19–20, . 136Tillväxtanalys(2014), Rapport 2014:13, Digitaliseringens bidrag till tillväxt och konkurrenskraft i , digitaliseringens-bidrag-till-tillvaxt-och-konkurrenskraft-i-sverige.html. livets som den offentliga sektorns verksamheter. I princip alla tjänsteföretag men även många tillverkande företag, oavsett sektor arbetar digitalt vare sig det gäller utvecklingsarbete, digitala tjänster eller arbete med digitala verktyg. Digitaliseringen påverkar också företagandet genom att det bidrar till att demokratisera entreprenörskapet. Nystartade innovativa företag kan etablera sig internationellt och utmana globala jättar redan vid start. Digitaliseringen har bidragit till detta genom att entreprenörens möjlighet att gå från idé till produkt har förenklats och tiden från idé till produkt har förkortats.137 It- och telekomsektorn förväntas fortsatt utvecklas starkt i förhållande till den övriga ekonomin. Det beror främst på digitaliseringens spridning och betydelse för de flesta verksam- heter, men också på det starka trycket på produktutveckling såväl inom it-sektorn som inom andra sektorer där it och telekom är bärande delar. Det leder till ett ökat kompetensbehov där systemutveckling kommer att ske på en högre och alltmer komplex nivå. Kompetens kommer också att krävas för att anpassa system till kundens processer och för att hantera telekominfrastruktur.138 Arbetsförmedlingen konstaterar i sin långsiktiga utblick139 att arbetslösheten är förhållandevis låg i sektorn och de som är arbets- lösa saknar eller har en utbildningsinriktning som inte motsvarar det arbetsgivarna efterfrågar. Kvalificerad it-personal efterfrågas inom de flesta områdena på arbetsmarknaden, inom såväl privat som offentlig verksamhet. Personer som utöver sina kompetenser inom it även har erfarenhet av den verksamhet it-systemen används inom är ofta eftertraktade. Efterfrågan på spetskompetens i it- sektorn väntas fortsatt öka vilket innebär goda möjligheter för anställning då det förväntas vara liten konkurrens om de jobben. 138IT- och telekomsektorns kompetensbrist (2012), kompetensrapport. 139Arbetsförmedlingen (2014), Var finns jobben? Bedömning till och med och en långsiktig utblick, s. 14, prognoser/Prognoser/Prognoser/Riket/2014-06-26-Jobben-okar-inom-de-flesta- yrkesomraden.html. Oberoende av branschinriktning och verksamhetens art finns det också betydande andelar av arbetskraften som arbetar med it i sin yrkesprofession. Företag med lediga platser som krävde it-specialistkunskap och som var svåra att tillsätta, andel företag i procent efter bransch Källa: () 2014. Programmering och systemutveckling av enklare karaktär har flyttat ut till lågkostnadsländerna men allteftersom verksamheterna har växt och blivit mer omfattande har arbetskraft flyttats från lågkostnadsländerna till . Detta för att komma närmare de verksamheter som man systemutvecklar för i Sverige.140 Det pågår ett antal teknikutvecklingsprocesser som tillsammans får konsekvenser för aktörerna på marknaden. Som exempel kan nämnas en pågående prestandaförbättring, moduler som ingår i it- system som i allt större utsträckning är färdiga produkter, som är lätta att implementera och integrera tekniskt, genom att tekniken finns där. Utmaningen blir att få dem att fungera i verksamheterna. 140 IT- och telekomsektorns kompetensbrist (2012), kompetensrapport. Det finns en gemensam bild av att det råder stark tillväxt inom området. Molnfenomenet har bidragit till att systemfunktionalitet, lagring och drift blir tillgängligt på distans, på platser med skalfördelar och med låga utvecklingskostnader. Utvecklingen av mobiltelefoner och andra mobila enheter i kombination med en allt högre an- vändarvänlighet bidrar och möjliggör utvecklingen av helt nya tjänster som i vissa fall helt ersätter gamla system.142 Utvecklingsprocesserna blir allt snabbare och produktlivs- cyklerna allt kortare vilket bidrar till att behoven av att förändra arbetssätten uppstår. System utvecklas i större grad stegvis och i samverkan med kund och användare s.k. agil utveckling. Detta ställer stora krav på företagens förmåga att kunna anpassa sig och bidra till att utveckla kundens egna processer. Kunder och användare är it-mogna och det finns högre krav på att produkter och system inte bara fungerar utan verkligen stödjer kundens verk- samhet. Användbarhet står mer i fokus som ett krav från kunden. 141IT- och telekomsektorns kompetensbrist (2012), kompetensrapport. 142IT- och telekomsektorns kompetensbrist (2012), kompetensrapport. 143IT- och telekomsektorns kompetensbrist (2012), kompetensrapport. Oräkneliga nya yrken, varor och tjänster växer fram i och med digitaliseringen som förändrar innehåll och utförande av befintliga varor, tjänster och yrken. Ett helt nytt arbets- och affärsliv håller på att växa fram med nya affärsmodeller. I den digitala tjänste- industrin är såväl innovationskraften som entreprenörskapet starka drivkrafter vilket skapar förutsättningar för nya företags- etableringar och behov av arbetskraft i sektorn.144 För att möta arbetsmarknadens behov av olika yrkeskategorier bidrar arbets- kraftsinvandring med att tillgodose en del av de vakanser som finns inom området. Det finns dock utmaningar för företagen då väntetider för tillstånd och förlängningar av beviljade tillstånd för den som man vill anställa ställer till problem. Det är särskilt ett problem inom it-området då det handlar om en snabbrörlig bransch med en global arbetsmarknad.145 Arbetslivet har genom digitaliseringen genererat nya arbetstillfällen och nya yrken men utvecklingen innebär också att befintliga yrken omdefinieras och att vissa yrken kommer försvinna. har i forskning visat på hur vissa yrken kan komma att försvinna på grund av utvecklingen inom automatisering och robotisering. Forskningen visar att många nuvarande yrken riskerar att ersättas av digital teknik.146 saknas prognoser och forskning om vilka nya yrken som tillkommer. Den trend som går att se är att en fortsatt efterfrågan på välutbildad arbetskraft, inte minst inom teknik och data/it. 144IT- och telekomsektorns kompetensbrist (2012), kompetensrapport. 145Stockholms Handelskammares analys 2014:2 (2014), Arbetskraftsinvandring är avgörande för Stockholmsjobben, avgorande-for-stockholmsj.htm. 146Oxford University (2013), , , The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation, . 147 Arbetsförmedlingen (2014), Var finns jobben? Bedömning till och med och en långsiktig utblick, s. 6, prognoser/Prognoser/Prognoser/Riket/2014-06-26-Jobben-okar-inom-de-flesta- yrkesomraden.html. Rutinartade arbetsuppgifter inom administration och handel men även vissa högkvalificerade jobb riskerar dock att försvinna genom att de blir ersatta av digital teknik. Många branscher förändras snabbt. Vissa yrkeskategorier får genom en högre digitalisering förändrade yrkesroller som digitaliseringen i andra yrkeskategorier bidrar till krav på förändrade arbetssätt. Krav på samarbete i olika former mellan leverantörer, beställare och den enskilde individen bidrar också de till nya arbetssätt. Den snabba tekniska utvecklingen med ett digitaliserat arbetsliv där arbetstagarna i sitt arbete är beroende av digitala verktyg gör att arbetssätten kontinuerligt behöver utvecklas och förändras. Huvudförutsättningen för ett modernt arbetssätt är att när man arbetar med digitala verktyg, redan från början i en arbetsprocess, arbetar med digitala arbetsflöden. Det digitala arbetssättet ger nya möjligheter att följa upp verksamheten, säkerställa kvaliteten och öka effektiviteten. Arbetstempot är högt med ett brett nyhetsflöde av produkter, tjänster och information. Arbetstagaren är dessutom i allt större utsträckning uppkopplad i sitt arbete. Digitaliseringen av arbetet innebär även konsekvenser för arbetstagarna i deras arbetsmiljö. forskning (2014), Vartannat jobb automatiseras – utmaningar för , =8&ved=0CCAQFjAA&url=http%3A%2F%2Fwww.stratresearch.se%2Fdocuments%2F folder.pdf&ei=SyHvVIv_EqTOygOj3oG4BQ&usg=AFQjCNG2oImh4pT- giceFhyzUAF1JOVpxg 149 e-bok: (2013) WIFL, Work in fake life, . har antalet system som vi använder i arbetet ökat i det närmaste explosionsartat. Gränssnitten för systemen är i många fall inte pedagogiskt uppbyggda vilket bidrar till att skapa svårigheter för användarna och hindrar möjligheten till flexibilitet.150 Genom det ökade informationsöverflödet och att arbeta med flera uppgifter och i flera system, uppstår risken för stress om arbetsmängden blir för stor och splittrad.151 Dagens verksamheter ställer krav på att individen i arbetslivet behöver ha en bred och djup kompetens samt att denne ska kunna samarbeta med andra kompletterande kompetenser. som kraven på utvecklad kompetens ökar, minskar tiden för lärande, kompetensutveckling och reflektion. För att människor och verksamheter ska kunna utveckla sin kompetens behöver arbetet organiseras för ett kontinuerligt lärande. Vid sidan av den nödvändiga sakkunskapen och den sociala kompetensen finns också ett behov av att utvidga kompetensen ytterligare i syfte att öka anställningsbarheten. 152 Att lära, omvärdera och förkasta sådant man har lärt sig och att lära om är en del av det digitala arbetslivet. Förändringstempot har blivit högre och därmed krävs en ständig kunskaps- och kompetensutveckling.153 4.6.3Kompetensbrist hinder för ökad användning av digitala verktyg It har en central roll i de flesta företag i och med att digitaliseringen bidrar till att förenkla och effektivisera verksamheten och dessutom kan fungera som en motor för att utveckla nya processer, produkter och tjänster.154 Tjänstemän påverkas i allt större grad av digitaliseringen då det till största del är de digitala verktygen som används i det dagliga arbetet. Om it-miljön inte är anpassad efter verksamheterna får det konsekvenser både för de som arbetar i dem och för företaget. It-investeringar kan också få negativa 150e-bok; Publit (2011), , Jävla skitsystem. 151http:///Amnen/Teknikstress/. 152Fria eller förvirrade – en studie av tjänstemännens gränslösa situation, arbetssituation 153e-bok:Cathrin Frisemo, (WIFL), Work in fake life, Samtal med branschorganisationer. 154IT i människans tjänst – en digital agenda för N2011:12, dnr 2011/342/ITP, . SOU 2015:28 Digital kompetens ekonomiska konsekvenser för företagen om de inte är rätt optimerade för just deras verksamhet. Statistsiska centralbyrån (SCB)155 konstaterar i sin rapport om företagens användning av it 2013, att användningen av datorer i svenska företag är väl utbredd. Statistiken visar att av företag med 10 anställda eller flera använder datorer och den siffran har varit i stort sett . För de små företagen har tillgången till datorer och internet varit sedan mät- ningarna började . Statistiken visar även att när det gäller andelen svenska småföretag (med 1–9 anställda) som använder internet vid kontakter med myndigheter för att söka information (e-förvaltning) ökade den från 2012, men har därefter minskat något till vid den senaste mätningen år 2013.156 Andelen internetuppkopplade anställda har ökat från till . Av resultaten framgår också att stora företag i större utsträckning använder mer it i sin verksamhet, tillhandahåller bärbara datorer med internetanslutning till sina anställda, har en miljöpolicy som innebär att man ska välja telefon/webb-/video- möten för att undvika resor samt att de också i betydligt större utsträckning använder elektronisk fakturering. Att anpassa it-systemen till sin egen organisation och att tidigt skapa rutiner för användarmedverkan vid införande och uppfölj- ning av ett nytt system, bidrar till en effektivare och mer kompetent organisation.157 Det digitala arbetssättet lyfter också flera dimensioner av arbetsmiljöns utformning. En lyckad utformning av det digitala arbetssättet bidrar till att skapa framgångsrika företag och verksam- heter. När det gäller resfria möten i näringslivet visar SCB:s data att 155Statistiska centralbyrån (2013), Företagens användning av it 2013, s. 7, information/?publobjid=19211 156Statistiska Centralbyrån (2013) Företagens användning av it 2013, s. 34, information/?publobjid=19211 157Unionen (2012). Tjänstemännens IT-miljö – Ett steg framåt och två tillbaka, =8&ved=0CCAQFjAA&url=http%3A%2F%2Fwp- content%2Fuploads%2F2012%2F08%2FTj%25C3%25A4nstem%25C3%25A4nnens_it_mi lj%25C3%25B6_FINAL.pdf&ei=sCDvVNnfB- i6ygP62oKYAQ&usg=AFQjCNG9xjyLXhS1XZTOCZ3p10aY_d7aNA andelen företag (med 10 anställda eller fler) som har en miljöpolicy eller liknande som innebär att anställda skall välja telefon-, webb- eller videomöten istället för fysiska möten ökade från till .