sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — Programmen kan med fördel omfatta hela området arkitektur, form och design och tillsammans med aktuell översiktsplan ha stor pedagogisk betydelse i tidiga skeden av kontakter med byggherrar. Genom kommunala arkitekturpolitiska program och antagna översiktsplaner tydliggörs kommunens planeringsvision som mandatet för tjänstemän stärks i kontakter med dem som önskar stöd och råd från kommunen. 2014 gjordes ändringar i lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar som innebär att innehållet i och processen för att ta fram kommunala riktlinjer för bostadsförsörjningen preciseras. Nytt var att kommunerna i riktlinjerna ska redovisa hur hänsyn har tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen. Genom detta införs ett regionalt perspektiv i riktlinjerna. och andra regionala organ ska ges möjlighet att yttra sig över kommunens planering av bostadsförsörjningen. Om en kommuns riktlinjer inte innehåller uppgifter om hur hänsyn har tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen ska regeringen ha en möjlighet att förelägga kommunen att ta fram nya riktlinjer. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design Bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet infördes i som ett allmänt intresse som kommunerna ska främja vid till exempel planläggning. Kommunens riktlinjer för bostadsförsörjningen vara ett vägledande underlag. Inom kultur och fritid arbetar kommunerna för att ge dessa verksamheter goda förutsättningar. Det gäller till exempel idrottsanläggningar, bibliotek och föreningsliv samt övrig kulturverksamhet. Många kommuner arbetar med en tydlig inriktning för att beslut om kulturlivet ska fattas så nära medborgarna som möjligt. Landstingen och regionerna styrs genom direktvalda politiska församlingar, så kallade . Dessutom finns det politiska uppdrag inom landstingsstyrelser i olika nämnder och utskott. Landstings- eller regionfullmäktige är det högsta beslutande organet på regional nivå. Fullmäktige tar beslut i landstingens och regionernas viktigaste frågor, som inriktning, verksamhet och ekonomi. Fullmäktige beslutar också om förvaltningens organisation och verksamhetsformer samt utser ledamöter till styrelser och nämnder. Exempel på nämnder som finns i många landsting och regioner är hälso- och sjukvårdsnämnd och kulturnämnd. Alla frågor som kommer till fullmäktige förbereds i någon av nämnderna. I mindre frågor kan nämnderna besluta direkt. En nämnd ansvarar för den löpande verksamheten inom eller regionen. I praktiken är det tjänstemän som sköter själva genomförandet av eller regionens verksamheter, men de förtroendevalda har alltid det yttersta ansvaret. Arbetsuppgifter kan vara att organisera tandvården inom länet eller att fatta beslut om färdtjänst till en enskild person. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design I varje län finns en regionalutvecklingsansvarig för regionalt tillväxtarbete och transportinfrastrukturplanering. Ansvaret regleras i lag (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län och lag (2002:34) om samverkansorgan i länen. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar leder och utveckar det regionala arbetet för hållbar regional tillväxt och utveckling i respektive län. I det regionala tillväxtarbetet ingår att utarbeta och genomföra en regional utvecklingsstrategi, som grund för strategiska tillväxtinsatser. Nio landsting och en kommun samt sju kommunala samverkansorgan har uppgiften att vara regionalt utvecklingsansvarig organisation. I fyra län har fortfarande det regionala utvecklingsansvaret. Landsting och regioner som fastighetsförvaltare, markägare och inköpare Landsting och regioner investerar i olika välfärdsbyggnader, till exempel skolor och sjukhus. Landstingen är också aktörer i det offentliga rummet, bland annat genom investeringar i transportinfrastruktur och förvaltar i vissa fall mark för naturvård och friluftsliv. Landstingen är också stor beställare av fordon till kollektivtrafik. Precis som kommunerna är landsting och regioner verksamhetsansvariga för stora verksamheter som innebär att man agerar som byggherre, beställare, inköpare, förvaltare och hyresgäst och ska agera som förebild när det gäller arkitektur, form och design. Kulturverksamhet i landsting och regioner Kultur är en viktig verksamhet i landstingen och landstingen har i många fall en kulturnämnd. Staten har ett övergripande strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitiken vilken är grunden för ett statligt engagemang och medfinansiering av kultur i hela landet. Kultursamverkansmodellen sjösattses för att skapa ett ökat utrymme för regionala prioriteringar och variationer. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design regionernas kulturplaner utgör underlag för statens bidragsgivning. har staten avgjort vilka regionala kulturinstitutioner som är berättigade till statligt stöd. Kulturpolitiken i landsting och regioner finansieras främst av landstingen själva trots kultursamverkansmodellen och de statliga insatserna i övrigt. Reglerna inom kultursamverkansmodellen innebär att verksamheten ska främja en god tillgång för länets invånare till professionell teater-, dans- och musikverksamhet, museiverksamhet, biblioteksverksamhet och läs- och litteraturfrämjande verksamhet, konst- och kulturfrämjande verksamhet, regional enskild arkivverksamhet, filmkulturell verksamhet, och främjande av hemslöjd. Landsting och regioner som ingår i modellen beslutar, i samverkan med länets kommuner och kulturlivet, hur det statliga bidraget fördelas till regional kulturverksamhet. Samtliga län, utom , är med i kultursamverkansmodellen. Förändringen av den regionala kulturpolitiken förutsätter ett närmare samarbete mellan de olika myndigheter och organisationer som har ekonomi och/eller starka intressen i kultursamverkansmodellen. Den lösning regeringen valde var att inrätta ett samverkansråd. Myndigheter och organisationer representerade i är , , , Länsstyrelserna, , , , och . Kultursamverkansmodellen ska ge befolkningen i landet möjlighet att ta del av ett varierat kulturutbud präglat av förnyelse och kvalitet. Den kulturella infrastrukturen och regionala mångfalden ska främjas och kulturskapare i hela landet ska kunna utveckla sitt konstnärskap. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design 8.5Insatser för samverkan inom arkitektur, form och design 8.5.1Förslag till riksarkitekt med som särskilt ansvarig Förslag: Befattningen riksarkitekt skapas inom som bedöms vara en lämplig myndighet för detta. föreslås få ett särskilt ansvar för att utveckla samverkan kring arkitektonisk kvalitet i statligt byggande och fastighetsförvaltning. ansvarar för att förvalta en del av statens fasta egendom. Verket ska inom sitt uppdrag bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvaltning. Fastigheterna ska förvaltas så att en god resurshushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås. ska på uppdrag av regeringen genomföra nybyggnad och ombyggnad av fast egendom samt för statens räkning förvärva och avyttra fast egendom. har inom sitt verksamhetsområde rätt att bedriva uppdragsverksamhet. Offentligt byggande, inredande och upphandling ska på ett föredömligt sätt behandlar kvalitetsfrågorna. Intresset för statens byggande och statens hantering av arkitektur, form och design i sitt byggande och förvaltning är till stora delar normgivande och har kapacitet att utveckla branschens villkor. Förslagen till nya mål i en ny politik på området understryker vikten av ett förebildligt offentligt agerande som ska stimulera till en god miljömässig, ekonomisk och socialt hållbar utveckling. Utredningen föreslår att en riksarkitekt inrättas inom för att driva på utvecklingen av och diskussionen om gestaltad livsmiljö och arkitektonisk kvalitet inom statligt fastighetsägande och förvaltning. Utredningen bedömer att är en lämplig myndighet för detta uppdrag. , genom riksarkitekten, och Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ska ha ett tätt samarbete kring frågor som rör perspektivet gestaltad livsmiljö och området. föreslås mot denna bakgrund även få ett särskilt ansvar för att utveckla samverkan kring arkitektonisk kvalitet i statligt byggande, planerande och fastighetsförvaltning. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design Genom att använda Samverkansforum som nätverk och arena för samarbete, ser utredningen goda förutsättningar för en fördjupad diskussion och utveckling av hanteringen av frågor om arkitektonisk kvalitet i staten. Diskussionen bör kunna inkludera statliga fastighetsbolag som Jernhusen och Akademiska hus och även bolag som ägs av staten via statliga pensionsfonder. Samverkansforum bör också på frivillig basis kunna samarbeta med andra offentliga fastighetsförvaltare i den kommunala sfären kring gestaltad livsmiljö. I uppdraget till bör också ingå att verka för att projekttävlingar används för upphandling av arkitekttjänster och andra gestaltningsuppdrag. I en projekttävling kan den upphandlande myndigheten förhandla med vinnaren om efterföljande kontrakt och tilldela uppdrag. 8.5.2Samverkan mellan statliga byggherrar och förvaltare Bedömning: Samverkan mellan statliga byggherrar och förvaltare behöver utvecklas. Samverkansforum är en viktig arena att bygga på för diskussion och erfarenhetsåterföring mellan statliga byggherrar. Samverkansforum för statliga byggherrar och förvaltare bildades genom att regeringen gav dåvarande , , , och dåvarande i uppdrag att bilda ett kvalitetsråd. Syftet är att utveckla byggherre- och förvaltarrollen genom förbättrad samverkan inom statlig verksamhet. medverkar , , , , , , , , och vilka tillsammans representerar en byggnadsarea på , cirka 1 kraftledningar och cirka femton procent av yta, det vill säga sju miljoner hektar mark. Syftet med verksamheten är att genom samverkan driva utveckling och effektivisering inom statligt fastighetsägande och förvaltning. Samverkansforum ska vara ett statligt föredöme när Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design det gäller effektivisering av resurser och kompetensutveckling. Här kan frågor om arkitektur, form och design behandlas och olika regeringsuppdrag på området diskuteras mellan olika organisationer utifrån regeringens förväntningar på berörda myndigheter och bolag. 8.5.3Helhetsyn på offentliga miljöer Bedömning: Staten ska ha långsiktiga förutsättningar för att utveckla goda exempel på gestaltning av gemensamma livsmiljöer. Det perspektiv som utredningen lyfter fram bör ges utrymme att påverka inriktning och utformningen av verksamheten. Utredningen anser att det är centralt att skapa långsiktiga förutsättningar för staten att utveckla goda exempel på gestaltning av gemensamma livsmiljöer som innefattar både arkitektoniska, konstnärliga, kulturhistoriska och sociala dimensioner. I regeringsuppdraget Samverkan om gestaltning av offentliga miljöer (2010–2014) till Arkdes, , och samverkade de berörda myndigheterna för att utveckla nya metoder för helhetsgestaltning av gemensamma livsmiljöer. Utredningen har inte genomfört en närmare utvärdering av uppdraget men bedömer att resultaten av uppdraget kan vara en god utgångspunkt för att vidareutveckla samverkan kring gestaltning av gemensamma livsmiljöer inom staten. En utvärdering av uppdraget bör göras och en fortsatt samverkan mellan myndigheterna bör diskuteras. Detta understryks också i ett förslag (KU 2014:02/2015/26) som har lämnat till utredningen livsmiljö och där pekar på att vikten av att ytterligare stärka statens möjligheter att agera förebildligt genom organiserad samverkan mellan statliga byggherrar, både myndigheter och bolag, samt expertmyndigheter inom området som rör gestaltning av gemensamma livsmiljöer. förslag innebär att instruktionerna för berörda statliga myndigheter och bolag ska kompletteras med ett uppdrag att verka för god gestaltning vid planering och byggande av gemensamma livsmiljöer. tillsammans med ovan nämnda myndigheter anser att regeringen Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design bör uppdra till statliga byggherrar, respektive expertmyndigheterna Arkdes, , , och , att samverka kring gestaltning i planering och byggande av gemensamma livsmiljöer med stor samhällsbetydelse och höga symbolvärden. Samverkan skulle enligt förslaget organiseras genom . Utredningen menar att roll- och ansvarsfördelning mellan de myndigheter som ska medverka bör klarläggas, liksom de praktiska möjligheterna för respektive myndigheter att medverka i ett sådant arbete. 8.5.4En fond för stöd till utvecklingsinsatser inom arkitektur, form och design Förslag: I syfte att långsiktigt främja en vital utveckling av området arkitektur, form och design i hela landet och för att ge stöd till exportfrämjande insatser bör staten utreda möjligheterna till att en fond byggs upp. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö är en lämplig administratör av ett nytt anslag för särskilda utveckingsinsatser inom gestaltad livsmiljö. Det finns inga offentliga medel för stimulans av utveckling och samarbete inom branschen. Det efterfrågas stöd för att utveckla tjänsteexport och allmän kundskapsutveckling inom området och branscherna. I jämförelse med andra branscher har byggbranschen en låg nivå på forsknings- och innovationsmedel i förhållande till sektorns omsättning. Den viktigaste förebilden i detta avseende är exemplet från med den filantropiska organisationen . I den danska politiken ska arkitektur i högre grad bidra till värdeskapande och kopplas till innovationssatsningar, forskning, upphandlingsstrategier. Arkitektur står för en viktig del av den internationella marknadsföringen av och kvalitativ hållbar arkitektur ska stimuleras för att fortsatt vara en stark exportfaktor. I syfte att långsiktigt främja en vital utveckling av området arkitektur, form och design i hela landet och för att ge stöd till exportfrämjande insatser föreslår utredningen att staten bör utreda möjligheterna till att en fond byggs upp. Fonden kan skapas genom Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design att en liten del av vinsten eller omsättningen i vissa statliga verksamheter tillförs fonden för att bygga upp dess kapital. En del av de värden som skapas i statlig fastighetsanknuten verksamhet kan, om de återförs till branschen, göra stor nytta och bidra till statens förebildlighet på området och till höjd kompetens och samarbeten i branschen. De tillgångar som ska förvaltas i fonden ska utgöra en självständig förmögenhet. Fondmedlen för utveckling tillsammans med kommunikation kring den nya exportstrategin är viktiga inslag i en ny politik för arkitektur, form och design. Möjligheten att bygga upp motsvarande kapital på annat sätt har övervägts, bland annat mot bakgrund av att intresset för filantropi anses öka i det svenska samhället. Med en ökad rörlighet av individer, investeringar och finansiellt kapital kan filantropins roll som ett komplement till offentlig finansiering förväntas öka. Donationer kan bidra med såväl ökade ekonomiska resurser som innovativa lösningar på dagens samhällsutmaningar. Donationer kan betraktas som ett ”samhälleligt riskkapital” som bidrar till samhällsekonomisk utveckling. Entreprenörskapsforum har tillsammans med tagit initiativ till Filantropiskt forum. Syftet är att på olika sätt visa sambandet mellan kultursatsningar och ekonomisk tillväxt. Intresset för sådana lösningar finns inom forskning, näringsliv och politik. Den föreslagna fonden kan lämpligen förvaltas av en stiftelse för framtidens arkitektur, form och design. De närmare förutsättningarna för instiftandet måste utredas i särskild ordning. Utredningen bör särskilt se till att stiftelsens förmögenhet förvaltas på betryggande sätt så att riskerna begränsas och möjligheterna till god avkastning tillvaratas. Det åligger stiftelsen att utveckla och söka samarbete mellan den privata och den offentliga sektorn. Stiftelsen ska ge ekonomiskt stöd till innovativa och nyskapande projekt till områdets kunskapsutveckling. Stödet ska stimulera verksamhet i hela landet och syfta till att stärka tillväxt och utveckling. Lokala, regionala och andra centrala intressen bör engageras och bidra till projekten. Medel bör kunna sökas av såväl privatpersoner, företag, högskolor och offentliga nämnder och bolag gärna i kreativa kombinationer. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design Ett nytt anslag för utveckling av området Utredningen anser att det behövs en viss offentlig finansiering för utveckling och samarbete inom branschen, som olika komplement till offentliga medel välkomnas. Den nya myndigheten kan vara en lämplig administratör av ett nytt anslag för särskilda utveckingsinsatser inom gestaltad livsmiljö. Det nya anslaget behövs övergångsvis i avvaktan på att frågan om fondmedel för utveckling av området utreds och klarläggs. Utvecklingsmedel behövs omgående för att pröva nya former av stöd till förnyelse och utveckling inom gestaltad livsmiljö. Stöd kan bland annat gå till innovativa och nyskapande projekt för områdets kunskapsutveckling. Stödet ska stimulera verksamhet i hela landet och syfta till att stärka tillväxt och utveckling. Stöd till utvecklingsisatser är ett viktigt inslag i genomförandet av en ny politik. Satsningen bör samordnas med ett genomförande av den nya politiken. Erfarenheterna av Kulturbryggans femåriga verksamhet bör tas tillvara när frågan om en fond utreds och när ett ett nytt anslag övergångsvis används för utvecklingsinsatser inom gestaltad livsmiljö. Kulturbryggans huvudsakliga uppdrag är att –2015 pröva nya och alternativa finansieringsmöjligheter för nyskapande, innovativa och experimentella kulturprojekt. Kulturbryggan ger förslag på nya former av stöd till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Från är Kulturbryggan inordnad i . 8.5.5Perspektivet gestaltad livsmiljö i Sverigeförhandlingen Bedömning: Utredningen anser att de åtgärder som vidtas under till följd av Sverigeförhandlingen (N 2014:04) bör vara förebildliga i enlighet med en ny politik för arkitektur, form och design. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare, som ska fungera som förhandlingsperson i kommittén för utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna (dir. 2014:106), numera kallad Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design Sverigeförhandlingen ska ta fram förslag till principer för finansiering och förslag till en utbyggnadsstrategi för nya stambanor för höghastighetståg mellan och /. Även frågan om ytterligare en fast förbindelse över ska behandlas. Förhandlingar rör lösningar för spår och stationer där stambanorna angör till respektive stad. Förhandlingspersonen ska ingå överenskommelser med kommuner, landsting och andra aktörer kring åtgärder som förbättrar tillgängligheten och kapaciteten i transportsystemet och leder till ett ökat bostadsbyggande i storstadsregionerna. Dessutom ska man pröva förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra med ett betydande inslag av medfinansiering från näringsliv, kommuner och regioner. Syftet med uppdraget är att dels möjliggöra ett snabbt genomförande av nya stambanor på ett sätt som maximerar deras samhällsekonomiska lönsamhet, dels identifiera kostnadseffektiva åtgärder som leder till en förbättrad tillgänglighet och ett ökat bostadsbyggande i framför allt storstäderna med fokus på resurseffektivitet, hållbarhet och förtätning. Miljökonsekvenser ska analyseras och bedömmas. Utredningen anser att Sverigeförhandlingen har ett viktigt uppdrag för att förbättra tillgänglighet och öka bostadsbyggandet. Utredningen ser att resultatet av Sverigeförhandlingens arbete kommer att bli ett av vår tids största fysiska samhällsprojekt som kommer att påverka storskaliga och småskaliga strukturer och många olika slags värden över vidsträckta geografiska områden på landsbygden och i städerna. För att projektet ska leda till en god och hållbar livsmiljö är det avgörande att det präglas av perpsektivet gestaltad livsmiljö och att hänsyn tas till de värden som redan finns i den berörda byggda miljön och i det omgivande landskapet. Det förutsätter att kunskap om sådana värden finns med i de tidigaste skiss- och planeringsskedena och konsekvensbedömningarna samt beaktas av alla inblandade. Det förutsätter också att ny teknik utvecklas och används på ett klokt sätt samt att konsekvenser bedöms i ett mycket långsiktigt livscykelperspektiv. Om det fokus på resurseffektivitet och hållbarhet som Sverigeförhandlingen ska ha kommer prägla genomförandet kan det öppna möjligheter för ett högkvalitativt samhällsbyggande, god Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design transportinfrastruktur, bostadsområden och i förlängningen resultera i en god livsmiljö. Utredningen bedömer att resultatet kommer att visa om staten, regionerna, kommunerna och näringslivet, tillsammans med medborgarna, lyckas genomföra ett omfattande samhällsprojekt på ett förebildligt sätt. Utredningen anser sammanfattningsvis att resultatet av Sverigeförhandlingen har goda förutsättningar att förknippas med bra processer och hög kvalitet i utförandet om perspektivet gestaltad livsmiljö får genomsyra hela processen från förhandling till byggande. 8.5.6Erfarenheterna från Delegationen för hållbara städer ska tas tillvara Bedömning: Delegationen för hållbara städer (M 2011:01) har lagt en viktig grund för det långsiktiga arbetet med hållbar utveckling och hållbar stadsutveckling. Erfarenheterna från delegationens arbete ska tas tillvara i Myndigheten för Gestaltad livsmiljös arbete för hållbar samhällssutveckling. Kommittén Delegationen för hållbara städer påbörjade sitt arbete och fortsatte till och hade till uppgift att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Delegationens uppdrag var att lämna förslag till hur dess arbete, kunskaper och erfarenheter kring hållbar stadsutveckling kan föras vidare inom ordinarie strukturer efter att delegationen har slutfört uppdraget. Delegationen genomförde ett flertal olika tematiserade möten förutom att besluta om och hantera ekonomiskt stöd till projekt som svarade mot syftet att skapa attraktiva och ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbara stadsmiljöer som bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser och är goda exempel på stadsbyggnadsåtgärder med integrerad planering och tillämpad miljöteknik. Insatserna skulle sammantaget utgöra en nationell arena för utveckling av hållbara städer. Delegationen identifierade femton övergripande och framträdande hinder för en snabb och långsiktigt hållbar omställning av städerna. Exempel på de identifierade hindren är ett Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design alltför snävt sektorstänkande, bristande samordning inom och mellan nivåer, otillräckliga satsningar på robusta strukturer, kunskapsutveckling och pilotprojekt och att hållbarhetsvisioner inte har integrerats i berörda politikområden och att värden kopplade till människors livskvalitet och städernas attraktionskraft inte ges tillräcklig tyngd. Delegationen föreslog bland annat att regeringen utvecklar en nationell stadspolitik i syfte att uppnå bättre samordning av statens intressen och ge ramar för regionala och kommunala strategier. Vidare föreslog delegationen ökade resurser till kunskapsutveckling och fortsatta satsningar på pilotprojekt. En viktig åtgärd i arbetet med att undanröja hinder är att samla berörda aktörer för hållbar stadsutveckling på en nationell arena för samverkan. Delegationen bedömde att det är nödvändigt att de processer som har påbörjats kan fortgå och utvecklas inom ramen för ett helhetsperspektiv där alla tre hållbarhetsdimensionerna representeras. Det handlar dels om de projekt som har fått ekonomiskt stöd där uppföljning, kunskaps- och erfarenhetsöverföring, följeforskning och utvärdering är av största vikt. Även nätverk och temagrupper behöver fortsatt stöd för samverkan.