sou · H3B347 · 2015-05-18 00:00:00 — Bestämmelserna genomför artikel 5.4 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.2.2. Hänvisningen till att ett återtagande får ske i enlighet med 1 § innebär att förutsättningarna för en rättighetshavare att ta tillbaka ett förvaltningsuppdrag korresponderar mot förutsättningarna för att ge ett förvaltningsuppdrag i 1 §. Ett återtagande kan alltså inte resultera i ett så pass fragmenterat förvaltningsuppdrag att det inkräktar på organisationens förmåga att på ett effektivt sätt förvalta rättigheterna, med beaktande av den kategori av rättigheter som redan förvaltas av organisationen och den kreativa sektor inom vilken organisationen verkar. Vidare uppställs ett krav på att återtagandet ska ske med rimligt varsel, som dock inte får överstiga (se artikel 5.4 i direktivet). Av andra stycket följer att den kollektiva förvaltnings- organisationen får besluta att ett återtagande enligt första stycket ska träda i kraft först vid räkenskapsårets slut. 3 kap. 4 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att rättighetshavaren under vissa angivna förutsättningar har kvar vissa angivna rättigheter trots att han eller hon tagit tillbaka förvaltningsuppdraget. Bestämmelserna genomför artikel 5.5 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.2.2. Bestämmelserna innebär att rättighetshavaren under vissa förut- sättningar har kvar sin eventuella rätt till del av sociala, kulturella eller utbildningsrelaterade tjänster som finansieras genom avdrag (se 7 kap. 5 §), utestående belopp (se 7 kap. 6–10 §§) och rätt till korrekt och snabb betalning vid gränsöverskridande licensiering i vissa fall (se 11 kap. 12 och 13 §§). Hänvisningen i denna paragraf till dessa bestämmelser ger inte upphov till mer rättigheter eller utvidgar inte vad som redan följer av de bestämmelserna. Vidare hänvisas till bestämmelser om rätt till viss information på begäran (se 10 kap. 1, 2 och 4 §§) och om rätt att rikta klagomål och få svar m.m. på visst sätt (se 12 kap. 1 §). 3 kap. 5 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att en kollektiv förvaltnings- organisation inte får begränsa utövandet av rättigheterna i 3 kap. 3 och 4 §§ genom att ställa upp som villkor att rättigheter som omfattas av ett återtagande förvaltas av en annan kollektiv förvaltnings- organisation. Bestämmelserna genomför artikel 5.6 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.2.2. Bestämmelserna innebär att en rättighetshavares möjlighet att återta sina rättigheter från en kollektiv förvaltningsorganisation i syfte att förvalta dem individuellt, kan begränsas av en kollektiv förvaltningsorganisation endast om begränsningen framgår av svensk lag. I kommentaren till 3 kap. 2 § ges exempel på sådana bestämmelser om obligatorisk kollektiv förvaltning i upphovsrätts- lagen. Medlemsvillkor eller bestämmelser i stadgar om att rättig- heter efter ett återtagande endast kan förvaltas kollektivt är alltså inte giltiga, om de inte har stöd i sådana lagbestämmelser. 3 kap. 6 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att rättighetshavaren ska ge sitt uttryckliga medgivande för varje rättighet eller kategori av rättighet eller typ av verk som organisationen ska förvalta. Varje sådant medgivande ska dokumenteras av organisationen. Bestäm- melserna genomför artikel 5.7 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.2.2. Bestämmelserna tillämpas bara när ett förvaltningsuppdrag ges och alltså inte i situationer där förvaltning sker utan att något tillstånd har lämnats, t.ex. vid förvaltning av utanförståendes rättig- heter inom ramen för en avtalslicens utsträckta verkan, vid förvalt- ning av rättigheter på basis av bestämmelser om obligatorisk kollektiv förvaltning (se kommentaren till 3 kap. 2 § för en förklaring av detta uttryck) eller förvaltning på basis av ett kollektivavtals utsträckta verkan (se 1 kap. 5 §). Kravet på uttryckligt medgivande utesluter inte ett tyst med- givande i den utsträckning det följer av allmänna avtalsrättsliga principer (se skäl 19 till direktivet). Kravet på uttryckligt medgivande påverkar inte heller möjligheten för en rättighetshavare som är medlem i en kollektiv förvaltningsorganisation att acceptera att omfattningen av ett tillstånd ändras genom stämmobeslut om ändring av medlemskapsvillkoren. Kravet i sista meningen på att medgivandet till den kollektiva förvaltningsorganisationen ska vara dokumenterat innebär att det tillstånd som har getts behöver vara dokumenterat på något sätt. 3 kap. 7 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att kollektiva förvaltnings- organisationer har en viss informationsskyldighet gentemot rättig- hetshavare innan de accepterar ett förvaltningsuppdrag. De rättigheter och villkor som organisationen ska informera om ska dessutom fram- gå av organisationens stadgar. Rättighetshavare som redan har gett ett förvaltningsuppdrag ska också informeras. Bestämmelserna genomför artiklarna 5.1 och 5.8 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.2.2. Skyldigheten enligt första stycket att informera rättighetshavare om deras rättigheter enligt 1–6 §§, och om villkoren för rättigheten att medge licenser för icke kommersiell licensiering i enlighet med 2 §, gäller i förhållande till alla rättighetshavare som önskar ge organisa- tionen ett förvaltningsuppdrag. Informationen ska lämnas innan organisationen accepterar ett förvaltningsuppdrag. Det uppställs inte något krav på hur informationen ska lämnas. Den kan alltså lämnas såväl muntligen som skriftligen, inklusive elektroniskt via organisa- tionens webbplats. Av andra meningen följer att rättigheterna och villkoren ska framgå av organisationens stadgar. Av bestämmelsen i paragrafens andra stycke följer att en kollektiv förvaltningsorganisation som redan fått ett förvaltningsuppdrag från rättighetshavare, ska informera dem om deras rättigheter enligt 2–6 §§. Det uppställs inte något krav på hur informationen ska lämnas. Den kan alltså lämnas såväl muntligen som skriftligen, inklusive elektroniskt via organisationens webbplats. 3 kap. 8 § Paragrafen innehåller föreskrifter om att bestämmelserna i detta kapitel inte påverkar bestämmelser om en avtalslicens utsträckta verkan eller om obligatorisk kollektiv förvaltning i upphovsrätts- lagen. Bestämmelserna saknar direkt motsvarighet i direktivet och behandlas i avsnitt 7.2.2. Bestämmelserna i detta kapitel rör förutsättningar för att ge och ta tillbaka ett förvaltningsuppdrag och relaterade frågor. Bestämmelserna tar alltså sikte på situationer där en rättighetshavare medvetet ger eller har gett ett förvaltningsuppdrag. Bestämmelserna tar inte sikte på och är inte avsedda att inkräkta på bestämmelser som innebär att en representativ organisation genom bestämmelser i lagen kan förvalta rättigheter som tillhör rättighetshavare som inte gett något förvalt- ningsuppdrag, t.ex. bestämmelser om obligatorisk kollektiv förvaltning eller om avtalslicenser (jfr skäl 2 och 12 till direktivet). Bestämmelserna i denna paragraf syftar till att göra detta förhållande tydligt. Medlemskap i kollektiva förvaltningsorganisationer 4 kap. 1 § Paragrafen innehåller bestämmelser om förutsättningar för medlemskap i en kollektiv förvaltningsorganisation. Bestämmelserna genomför artikel 6.2 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.3.2. I första stycket anges att en kollektiv förvaltningsorganisation ska godta rättighetshavare och enheter som företräder rättighetshavare som medlemmar, om de uppfyller kraven för medlemskap. Uttrycket medlem är associationsneutralt (se 1 kap. 8 § och skäl 14 till direktivet), vilket innebär att bestämmelsen som utgångspunkt omfattar förutsättningarna för att bli medlem i associationen oavsett om organisationen är en förening, ett aktiebolag eller något annat slags association. (Se dock fjärde och femte styckena där flera associationsformer helt eller delvis undantas från paragrafens bestämmelser.) Förutsättningarna för att bli medlem ska tillämpas på såväl ”rättighetshavare” som ”enheter som företräder rättighetshavare.” Uttrycket rättighetshavare definieras i 1 kap. 7 §. Med enheter som företräder rättighetshavare avses t.ex. kollektiva förvaltningsorganisa- tioner, rättighetshavarsammanslutningar, fackföreningar eller andra organisationer (se skäl 14 till direktivet). Bestämmelsen innebär inte att det uppställs något absolut krav på öppenhet i betydelsen att en rättighetshavare eller en enhet som företräder rättighetshavare under alla omständigheter ska kunna bli medlem. Utgångspunkten är i stället att en kollektiv förvaltnings- organisation ska kunna uppställa kriterier för medlemskap, så länge kriterierna är objektiva, transparenta och icke-diskriminerande. Ett exempel på en situation där kravet på objektivt kriterium är uppfyllt är om förvaltningen av de rättigheter som den som söker medlemskap innehar eller företräder ligger utanför organisationens verksamhetsområden (se skäl 20 till direktivet). Ett annat exempel på objektiva skäl för att vägra ett medlemskap är om organisationen endast har andra organisationer som medlemmar, t.ex. andra kollektiva förvaltningsorganisationer, intresseorganisationer eller fackföreningar (jfr kommentaren till 3 kap. 1 §). Att kriterierna för medlemskap ska vara ”transparenta” innebär att de ska vara tydliga och inte lämna utrymme för stort sköns- mässigt utrymme; det ska vara tydligt och förutsebart för den som söker medlemskap vilka kriterier som uppställs. Kravet på att kriterierna för medlemskap ska vara ”icke- diskriminerande” innebär framför allt att diskriminering på grund av nationalitet inte är tillåten (jfr artikel 21.2 i Europeiska Unionens stadga om de grundläggande rättigheterna). Av andra stycket följer att kraven för medlemskap ska anges i stadgarna för den kollektiva förvaltningsorganisationen och vara allmänt tillgängliga. Av 1 kap. 9 § framgår att uttrycket stadgar är associationsneutralt, dvs. omfattar alla konstituerande handlingar för en kollektiv förvaltningsorganisation oavsett i vilken associations- form som organisationen bedriver sin verksamhet. Kraven i andra stycket är kumulativa, dvs. organisationerna behöver både införa kraven i sina stadgar och hålla dem allmänt tillgängliga, t.ex. via sin webbplats. I tredje stycket anges att om förvaltningsorganisationen vägrar godta en begäran om medlemskap, ska den ge rättighetshavaren eller enheten en tydlig motivering till beslutet. En sådan motivering kan lämnas såväl muntligen som skriftligen. I fjärde stycket finns bestämmelser om att de allmänna förut- sättningarna för medlemskap som anges i första stycket inte gäller, om den kollektiva förvaltningsorganisationen bedriver sin verk- samhet i vissa associationsformer. De associationsformer som avses är ekonomiska och ideella föreningar och europakooperativ. För kollektiva förvaltningsorganisationer som bedrivs i någon av de associationsformerna gäller i stället de förutsättningar för medlem- skap som anges i 3 kap. 1 § första stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. I fjärde stycket finns en bestämmelse om att första-tredje styckena inte gäller för kollektiva förvaltningsorganisationer som är stiftelser. Bestämmelsen motiveras av att stiftelser inte har medlemmar. 4 kap. 2 § Paragrafen innehåller bestämmelser om möjlighet för medlemmar att kommunicera med sin kollektiva förvaltningsorganisation på elektronisk väg och delta i stämma på elektronisk väg. Bestäm- melserna genomför artikel 6.4 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.5.2. I första stycket anges att en kollektiv förvaltningsorganisation som har medlemmar ska ge dem möjlighet att kommunicera med organisationen på elektronisk väg. Möjligheten för medlemmarna att kunna kommunicera med organisationen på elektronisk väg kan tillgodoses på olika sätt, t.ex. genom kommunikation via e-post. Av andra stycket framgår att den kollektiva förvaltningsorganisa- tionen ska ge medlemmarna möjlighet att delta i och utöva rösträtt vid medlemsstämma på elektronisk väg. Uttrycket medlemsstämma är associationsneutralt och avser det organ i en kollektiv förvalt- ningsorganisation där dess medlemmar (se 1 kap. 8 §) deltar och utövar rösträtt (se 1 kap. 10 §). I paragrafen uppställs inte några bestämmelser för formerna eller de praktiska förutsättningarna för elektronisk medlemsstämma. Det lämnas till de kollektiva förvaltningsorganisationerna att själva utforma praktiska lösningar, så länge det grundläggande kravet på möjlighet för medlemmar att på elektronisk väg delta i och rösta vid sådan stämma uppfylls. Organisationerna måste också se till att stämman även i övrigt genomförs i enlighet med de regler som gäller för respektive associationsform, se t.ex. 7 kap. föreningslagen och 7 kap. aktiebolagslagen. 4 kap. 3 § Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet för kollektiva förvaltningsorganisationer att föra register över sina medlemmar. Bestämmelserna genomför artikel 6.5 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.6.2. Enligt första stycket är en kollektiv förvaltningsorganisation skyldig att ha ett medlemsregister. Uttrycket medlem definieras i kommentaren till 1 kap. 8 §. Skyldigheten är begränsad till uppgift om medlems namn och postadress. I en juridisk person med styrelse, t.ex. en ideell förening, svarar styrelsen för att registret förs. Medlems- registret kan, men behöver inte föras med automatisk databehandling. Detta kan ha betydelse för om personuppgiftslagen är tillämplig (jfr 5 § i den lagen). Införandet av en ny medlem är inte någon förutsättning för att medlemmen ska kunna utöva sina rättigheter. I andra stycket undantas vissa kollektiv förvaltningsorganisationer från skyldigheten enligt första stycket. Det gäller sådana organisationer som på grund av annan författning är skyldiga att föra register med motsvarande uppgifter. Sådana bestämmelser finns bl.a. i fråga om aktiebolag (5 kap. 1 § aktiebolagslagen), ekonomiska föreningar (3 kap. 6 § föreningslagen) och handelsbolag (4 § handels- registerlagen). 4 kap. 4 § Paragrafen innehåller bestämmelser om vissa skyldigheter för kollektiva förvaltningsorganisationer i förhållande till rättighets- havare som enligt lag eller avtal har ett direkt rättsligt förhållande till organisationen men inte är dess medlemmar. Bestämmelserna genomför artikel 7.1 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.7.2 i den allmänna motiveringen. De bestämmelser som paragrafen hänvisar till rör möjlighet att kommunicera med organisationen på elektronisk väg (4 kap. 2 § första stycket), rätt att få information från organisationen om de verk och andra prestationer som organisationen representerar (10 kap. 4 §), rätt att få information från organisationen om representations- avtal rörande gränsöverskridande licensiering (11 kap. 14 § andra stycket) och rätt att rikta klagomål mot organisationen och erhålla svar m.m. (12 kap. 1 §). Till de rättighetshavare som omfattas av bestämmelsen hör rättighetshavare som är anslutna till organisationen eller gett ett förvaltningsuppdrag (se 3 kap. 1 §) till den, men som inte är medlemmar (se 1 kap. 8 §) i den. Bestämmelsen omfattar också rättighetshavare som omfattas av en avtalslicens utsträckta verkan och rättighetshavare vars rättigheter förvaltas på basis av bestämmelser om obligatorisk kollektiv förvaltning, men där något förvaltningsuppdrag inte har lämnats. 5 kap. 1 § Paragrafen innehåller allmänna bestämmelser om förhållandet mellan lagens bestämmelser om medlemsstämma och bestämmelser om stämma i den allmänna associationsrättsliga lagstiftningen. Bestäm- melserna genomför delar av artiklarna 8.1 och 8.12 och behandlas i avsnitt 7.8.2. I första stycket anges att bestämmelserna i kapitlet gäller för kollektiva förvaltningsorganisationer om bestämmelserna i denna lag föreskriver något annat än det som gäller enligt bestämmelser om stämma i annan associationsrättslig lagstiftning. Det innebär att bestämmelserna i kapitlet om medlemsstämma i vissa fall gäller i stället för föreskrifter i annan associationsrättslig reglering om stämma i ekonomiska föreningar, aktiebolag, europakooperativ, europabolag och europeiska ekonomiska intressegrupperingar om en kollektiv förvaltningsorganisation bedriver sin verksamhet i någon av dessa associationsformer (jfr 1 kap. 4 §). För ideella föreningar saknas motsvarande lagstiftning. För dem gäller alltså alla bestämmelser i kapitlet. Om bestämmelser om stämma i den allmänna associations- rättsliga regleringen helt saknar motsvarighet i bestämmelserna om medlemsstämma i detta kapitel, så gäller alltså de bestämmelserna. Ett exempel på en sådan bestämmelse i den allmänna associations- rättslig reglering som gäller även fortsättningsvis är bestämmelser om ordförande på stämma (se t.ex. 7 kap. 10 § föreningslagen och 7 kap. 30 § aktiebolagslagen). I vissa fall regleras olika aspekter av samma fråga både i detta kapitel och i den allmänna associations- rättsliga regleringen. Det kan också förekomma att den allmänna associationsrättsliga regleringen medger vissa undantag från en bestämmelse; undantag som saknar motsvarighet i lagen om kollektiv rättighetsförvaltning. Vad som gäller i sådana situationer kan inte besvaras generellt. En bedömning behöver göras i varje enskilt fall med utgångspunkt i att syftet med lagen om kollektiv rättighetsförvaltning är att säkerställa att kollektiva förvaltnings- organisationer förvaltar upphovsrätt och närstående rättigheter på ett välfungerande sätt (se 1 kap. 2 § och skäl 9 till direktivet). Av betydelse för den bedömningen är också att lagen om kollektiv rättighetsförvaltning innehåller ett flertal allmänt hållna bestäm- melser om medlemsinflytande, bl.a. ett krav på att medlemmarna ska ges möjlighet att på ett lämpligt och effektivt sätt delta i beslutsfattandet (se 2 kap. 2 §). I regel gäller att om samma fråga regleras både i den allmänna associationsrättsliga lagstiftningen och denna lag och den allmänna associationsrättsliga lagstiftningen innehåller ett undantag som kan innebära minskade möjligheter för enskilda medlemmar att delta i beslutsfattandet och det undantaget inte har sin motsvarighet i denna lag, så gäller inte det undantaget för kollektiva förvaltnings- organisationer. Ett exempel på en undantagsbestämmelse i den allmänna associationsrättsliga lagstiftningen som inte fullt ut kan tillämpas i en kollektiv förvaltningsorganisation, är bestämmelsen i föreningslagen som medger att stadgarna i en ekonomisk förening innehåller villkor för ändring av föreningens stadgar – dvs. villkor utöver stämmobeslut (se 7 kap. 14 § första och andra stycket föreningslagen jämförd med 5 kap. 3 § lagen om kollektiv rättighetsförvaltning). I andra stycket finns bestämmelser om att oavsett vad som följer av första stycket ska vissa bestämmelser i detta kapitel tillämpas utöver bestämmelserna i första stycket. Stadgandet motiveras av att lagen om kollektiv rättighetsförvaltning innehåller bestämmelser som helt eller delvis saknar motsvarighet i befintliga associations- rättsliga bestämmelser, t.ex. om krav på att medlemsstämman ska besluta i vissa frågor som rör kollektiv rättighetsförvaltning. Bestämmelserna i andra stycket innebär att medlemsstämman i en kollektiv förvaltningsorganisation som är en ekonomisk förening, ett aktiebolag, ett europakooperativ eller ett europabolag ska besluta om villkoren för medlemskap i den kollektiva förvalt- ningsorganisationen i de fall där dessa inte regleras av stadgarna (3 § andra stycket). Bestämmelserna innebär också att medlemsstämman i en kollektiv förvaltningsorganisation som är en ekonomisk förening, ett aktiebolag, ett europakooperativ, ett europabolag eller en europeisk ekonomisk intressegruppering ska ta beslut i vissa frågor, bl.a. om riktlinjer för fördelning av utestående belopp till rättig- hetshavare (5 §), delegation i vissa fall (6 §) och utseende av revisor (7 §). Vidare gäller att en kollektiv förvaltningsorganisation som bedrivs i någon av dessa associationsformer omfattas av lagens bestämmelser om kriterier för att kunna begränsa en medlems (se 1 kap. 8 §) rätt att delta i och rösta vid medlemsstämman (8 §). nämnda associationsformer omfattas också av skyldigheten att återge kriterierna i sina stadgar eller medlemskapsvillkoren och att hålla den allmänt tillgängliga (9 §). I tredje stycket anges att de befogenheter för medlemsstämman som anges i 2–12 §§ i tillämpliga delar ska utövas av styrelsen i en stiftelse eller förvaltaren för en stiftelse. Bestämmelserna motiveras av att en stiftelse saknar medlemmar och därmed en direkt motsvarighet till direktivets uttryck medlemsstämma (jfr skäl 23 till direktivet). I fjärde stycket anges att bolagsmännen i ett handelsbolag eller en europeisk ekonomisk intressegruppering kan besluta att de befogenheter som anges i 2–12 §§ ska utövas av ett särskilt organ eller av samma organ som utövar de befogenheter som avses i 6 kap. 1–4 §§. Bestämmelsen motiveras av att det saknas bestämmelser om stämma för handelsbolag. Det är dock möjligt för bolagsmännen att komma överens om att vissa beslut ska tas i en ordning som motsvarar stämma. Bestämmelsen medger också att bolagsmännen kan besluta att de aktuella befogenheterna ska utövas av samma organ som utövar den s.k. övervakningsfunktionen (se 6 kap. 1 §). 5 kap. 2 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att en kollektiv förvalt- ningsorganisation ska ha en medlemsstämma och att den ska sammankallas minst en gång . Bestämmelserna genomför artikel 8.2 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.8.2. Bestämmelserna får tillämpning på kollektiva förvaltnings- organisationer som är ideella föreningar eftersom sådana föreningar inte uttryckligen omfattas av lagbestämmelser om skyldighet att sammankalla stämma. För de associationsformer där det finns lagbestämmelser om stämma – ekonomiska föreningar, aktiebolag, europakooperativ, europabolag – följer redan av de bestämmelserna att associationens stämma ska sammankallas minst en gång (jfr 1 § första stycket). För stiftelser och handelsbolag, som inte har stämma, gäller det som föreskrivs i 1 § tredje och fjärde stycket. 5 kap. 3 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att medlemsstämman ska besluta om ändringar av stadgarna och villkoren för medlemskap i en kollektiv förvaltningsorganisation. Bestämmelserna genomför artikel 8.3 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.8.2. Uttrycket stadgar är associationsneutralt och tillämpas på alla konstituerande handlingar för en kollektiv förvaltningsorganisation oavsett i vilken associationsform som organisationen bedriver sin verksamhet (se 1 kap. 9 §). Bestämmelserna i första stycket innebär både att stämman ska besluta om ändringar av stadgarna, och att endast stämman får besluta om sådana ändringar. Det är exempelvis inte tillåtet att delegera beslutsrätten till ett annat organ, eller uppställa som villkor för ändringar av stadgarna att ett beslut måste godkännas av ett annat organ, en medlemsorganisation eller en tredje part. I andra stycket uttrycks att medlemsstämman ska besluta om villkoren för medlemskap i den kollektiva förvaltningsorganisa- tionen i de fall där villkoren inte regleras av stadgarna. På mot- svarande sätt som bestämmelserna i första stycket innebär bestäm- melserna i andra stycket både att stämman ska besluta om villkoren för medlemskap, och att endast stämman får besluta om sådana villkor. 5 kap. 4 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att medlemsstämman ska besluta om utnämning av eller avskedande av ledamöter i den kollektiva förvaltningsorganisationens styrelse eller motsvarande och om ersättningar och andra förmåner till sådana ledamöter. Bestämmelserna genomför artikel 8.4 i direktivet och behandlas i avsnitt 7.8.2. Uttrycket ”besluta om utnämnande eller avskedande” innebär att stämman ska fatta beslut om vad som ska gälla i detta avseende. Det innebär att stämman både kan besluta att direkt utse styrelse- ledamöter, men också att stämman kan besluta om att ledamöterna ska utses på annat sätt. 5 kap. 5 § Paragrafen innehåller bestämmelser om att medlemsstämman ska besluta om vissa riktlinjer och andra övergripande frågor som rör den kollektiva förvaltningsorganisationens verksamhet.