sou · H3B316 · 2015-03-10 00:00:00 — Strategin ska baseras på ny kunskap om vad som kännetecknar danska , vilken betydelse de spelar för samhällsekonomin och företagens villkor i ett internationellt perspektiv. Strategin ska staka ut riktningen för framtida politiska insatsområden och bidra till att danska företag stärker sitt arbete med immateriella rättigheter, så att det kan bevara och öka sin globala konkurrenskraft. Patentstyret ska vara ett nationellt center för immateriella rättigheter och värden. Verket har cirka 250 anställda och ligger i . På engelska heter det Norwegian Industrial Property Office, NIPO. Verksamheten finansieras med anslag från staten. Patentstyret har tre roller: myndighetsrollen, pådrivarrollen och uppdragsrollen. Inom myndighetsrollen behandlar och avgör myndigheten ansökningar om patent, varumärken och designskydd. De tillhandahåller databaser så att kunderna själva kan söka information. Inom pådrivarrollen ska Patentstyret vara en kunskapsleverantör till näringslivet, lärosäten och till andra myndigheter. De ska ge vägledning och utbildningar i hur immateriella rättigheter kan användas. De ger däremot inte konkreta affärsstrategiska råd till enskilda företag. De ska också stärka och vidareutveckla den samlade norska IP-sektorn. Patentstyret ska dessutom leverera kunskap vid utformning av närings- och forskningspolitik. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder dragsrollen ska Patentstyret leverera tjänster inom områden där den privata marknaden inte täcker behovet, där Patentstyret har unik kompetens eller där myndigheten kan uppnå synergier genom att samarbeta med andra privata eller offentliga aktörer. Patentstyret driver på uppdrag av regeringen ett projekt med Innovasjon om väglednings- och rådgivningstjänster för små och medelstora företag. Projektet ska bidra till att öka företagens kunskap om immateriella värden och rättigheter så att de bättre utnyttjar dessa värden i sina verksamheter. Som en del av projektet gjordes en undersökning av 4 000 företags behov inom området, som visade att det behövs tydligare och mer tillgänglig information och vägledning om immateriella värden och rättigheter. Man såg också att man måste segmentera små och medelstora företag, och tjänsteföretag blev en av målgrupperna. För att möta behoven ska myndigheterna utveckla en ”IPR-pakke”. Detta tjänstepaket ska innehålla många olika delar, bl.a. en servicetelefon, ett självtest och kostnadskalkyler. Patentstyret har samarbetsavtal med offentliga aktörer som Innovasjon , och . I avtalen ingår att ta fram en årlig arbetsplan och arbetet ska avrapporteras till Närings- och fiskeridepartementet. Avtalet med Innovasjon har två syften: att Patentstyret och Innovasjon ska framstå som samordnade aktörer gentemot företagen, och att Patentstyret och Innovasjon ska samarbeta om att höja medvetenheten om immateriella tillgångar hos företag. Avtalet beskriver varje myndighets roll. Patentstyret ska öka kunskapen om immateriella rättigheter i norskt näringsliv, och Innovasjon ska öka företagens medvetenhet om immateriella rättigheter som strategiskt verktyg. är ett sätt att höja upp frågan om immateriella rättigheter och målsätta arbetet. Däremot finns det ingen specifik finansiering för detta Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder Det ingår redan i Patentstyrets uppdrag att bidra med utbildning och kunskapsförmedling till offentliga aktörer. Avtalet med har också två syften: att Patentstyret och ska framstå som samordnade aktörer gentemot företagen och att öka kunskapen om immateriella rättigheter i näringslivet, universitet och högskolor, hälsoföretag och forskningsinstitut och därmed bidra till att immateriella värden används till samhällets bästa. åtar sig i avtalet bl.a. att bidra till ökad kunskap om behovet av att skydda immateriella värden i innovationsprojekt, att utvärdera om rådet behöver få hjälp från Patentstyret med att kvalitetssäkra projekt som ska finansieras och att ställa krav på att immateriella rättigheter säkras i projekt som rådet finansierar. Vid sidan om avtalet ska Patentstyret göra en pilot med för att se vilket värde det skapar att göra en kartläggning av immateriella rättigheter inom ett område. Avtalet med syftar till att ge kunderna ett mer komplett erbjudande inom de utvecklingsprojekt som myndigheterna driver. Målet är att bidra till ökad kunskap om immateriella rättigheter som ett strategiskt verktyg för entreprenörer och företag. är ett statligt företag som erbjuder erfarenhet och expertis om affärsutveckling i kombination med tillgång till kapital och nätverk. har ett särskilt ansvar för att främja tillväxten i regionerna, och driver bl.a. ett inkubatorprogram. åtar sig att utbilda Patentstyret inom verksamhetsområden och att ta fram informationsmaterial om innovation och kommersiellt utnyttjande av immateriella rättigheter som är anpassade till Patentstyrets kunder och verktyg. Patentstyret åtar sig att på motsvarande sätt utbilda personal och tillhandahålla informationsmaterial. Bägge organisationerna ska också informera sina kunder om varandras utbud av tjänster. Det tyska patentverket, Deutsches Patentund Markenamt (DPMA), ska registrera immaterialrättsliga skydd och publicera dessa register, men även tillgängliggöra information om immateriella rättigheter och hur de immaterialrättsliga processerna går till. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder ansvarsområden påverkas i hög grad av att är en federation. Immaterialrättsligt skydd ges på nationell nivå, men aktiva insatser för att öka kunskap och användande av immaterialrätt sker i enskilda delstater. har därför inget mandat eller särskilda resurser för att aktivt marknadsföra nyttan eller öka användningen av immaterialrättsligt skydd. Det tyska patentverket har fyra avdelningar, varav en har i uppgift att förmedla information om immaterialrättsliga frågor till allmänheten. Avdelningen ger bl.a. tillgång till olika patentdatabaser och arbetar med att tillhandahålla information om processerna för att ansöka om immaterialrättsligt skydd. hjälper dessutom företag med en kostnadsfri initial immaterialrättslig konsultation med en patentjurist. På informationsavdelningen arbetar 140 av patentverkets drygt 2 500 anställda. Den största delen av personalen arbetar med sådant som verket är juridiskt bundet till att göra, vilket finansieras genom statsbudgeten. Endast en liten del av avdelningen arbetar med samarbeten med patentinformationscenter och handelskammare (se nedan). Detta finansieras inom verkets marknadsföringsbudget. Exempel på tjänster är DPMAregister, en databas över alla immateriella rättigheter i , DPMAkurier där företag kan få en automatiserad övervakning av immateriella rättigheter, och DEPATISnet som kan användas för att söka i en global patentdatabas. Dessa tjänster är kostnadsfria. tekniska informationscenter är en del av patentverket. Det har i uppgift att samordna verkets samarbeten med olika partners och med övriga patentinformationscenter ute i delstaterna. Avdelningen har även ansvar för ett bibliotek med publikationer inom vetenskap, teknik, immateriella rättigheter samt olika patentdokument. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder Samarbeten för informationsspridning och innovationsfrämjande Eftersom patentverket inte har ett eget mandat att informera om immateriella rättigheter på lokal nivå stödjer man andra aktörer som arbetar med detta. En liten del av patentverkets informationsavdelning arbetar med samarbeten med patentinformationscenter och handelskammare. Man samarbetar dessutom med enheter vid olika universitet som kopplar samman forskare med företag och finansiärer. Samarbeten med patentinformationscenter är patentverkets viktigaste aktivitet för att främja innovation. Patentinformationscenter är regionala center som ger övergripande service inom immaterialrätt och arbetar för att öka medvetenheten om immaterialrätt i sin region. Centrens främsta målgrupper är små och medelstora företag, universitet och forskningsinstitut. Patentinformationscentren arbetar främst med följande områden: Information om immaterialrätt. Organisation av kostnadsfria informationssamtal med patentjurister. Individuell söksupport för företag och privatpersoner på informationscentren, men även online. samarbetar med patentinformationscentrena för att erbjuda möjligheter att söka i patentverkets databaser, men också i privata söktjänster. Informationsträffar, kurser och seminarier rörande immaterialrättsligt skydd, IP-strategi eller kommersialisering av immateriella rättigheter. Uppdrag inom sökning och informationshantering. Det finns totalt 23 center i lika många regioner. Tolv center är delar av universitet, fem är sektioner av statsägda eller självständiga teknikcenter, två är avdelningar inom regionala handelskammare, tre är avdelningar inom Myndigheten för teknikinspektion och en är en avdelning inom regionfullmäktige. Centren finansieras av dessa aktörer, men även av avgiftsintäkter och fonder. ger inget ekonomiskt stöd till patentinformationscentren. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder bär samarbetet ett utbyte av tjänster, utbildning av personal, tillgång till databaser och information till allmänheten. Handelskammare (DIHK) är ytterligare en viktig samarbetspartner för patentverket. DIHK är en förening för alla tyska han- dels-, och industrikamrar, och samlar fler än tre miljoner företag av olika storlek. DIHK ger företag generella råd och hjälp om immaterialrätt, men också i den immaterialrättsliga processen. DIHK har en dubbel roll gentemot patentverket, dels som åsiktsförmedlare från näringslivet, men även som informationsspridare. På så vis kan patentverket få återkoppling från näringslivet på sitt arbete. När patentverket kommer ut med ny information sprider DIHK den vidare till sina medlemmar på regional nivå. Dessutom medverkar patentverket när DIHK anordnar seminarier, kampanjer och handelsmässor. samarbetar också med Ministeriet för ekonomi och energi, bl.a. i projektet , Skydd för idéer med kommersiellt syfte. Syftet är att främja tekniköverföring från offentlig till privat sektor. SIGNO drivs för att stödja små och medelstora företag, universitet och fristående forskare med lagligt skydd och hjälp med att kommersialisera sina idéer, och i det arbetet är det immaterialrättsliga skyddet en viktig del. Patent and Trademark Office Det amerikanska patentverket, U.S. Patent and Trademark Office (USPTO) ansvarar för att utfärda immaterialrättsligt skydd i . Myndigheten lyder under det amerikanska och har omkring 10 000 anställda patentgranskare, varumärkesombud och övrig personal. USPTO:s verksamhet finansieras helt av intäkter från patentansökningar och relaterade tjänster. ansvarar för att förvalta majoriteten av dessa intäkter och delar därefter ut ett årligt anslag till myndigheten, vilket ska täcka dess operativa kostnader. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder USPTO har tre uppdrag: Handläggning och registrering av nya patent och varumärken. Rådgivning för att säkra en stark inhemsk och internationell patentlagstiftning. Spridning av information och utbildning om immaterialrätt på en global skala. 2011 antog kongressen en ny patentlag, Invents Act (), efter nästan av förhandlingar. I och med den nya lagen övergick från ett ”first-to-invent” till ett ”first-inventor- to-file”-system. Avsikten var att öka patentkvaliteten, att reducera patentkostnader för amerikanska företag nationellt och internationellt, och att effektivisera och förkorta handläggningsprocessen. Reformen innebär både en omfattande förändring av immaterialrättssystemet och flera förändringar av USPTO:s verksamhet. Hjälpverktyg och resurser för information och administration USPTO erbjuder en rad olika administrativa och informationsorienterade tjänster såsom tillgång till databaser, statistik och analytiska verktyg m.m. Myndigheten har även ett landstäckande nätverk av resurscenter, så kallade Patent and , förlagda vid offentliga och akademiska bibliotek. Dessa center hjälper till med informationssökning om specifika patent och kan ge rådgivning i ansökningsprocessen. Allmänheten kan också kontakta USPTO:s Inventors Assistance Center med generella frågor gällande patenthandläggning, och de sökande erbjuds att kontakta en patentombudsman (Patents Ombudsman) om de stöter på problem i ansökningsprocessen. AIA-reformen utlyste skapandet av ett antal nya informations- och utbildningsinitiativ, bland annat ett webbaserat informationsverktyg, , som ska hjälpa användare att undvika och överkomma juridiska tvister. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder Det största ekonomiska hindret för små företag och enskilda uppfinnare för att ansöka om patent är kostnaderna för att anlita ett patentombud. I samband med införandet av Invents Act inledde därför USPTO ett samarbete med immaterialrättsföreningar runt om i som erbjuder gratis juridisk rådgivning. För tillfället deltar 22 delstater. För att förbättra kontakten med viktiga innovationsregioner håller USPTO på att upprätta fyra satellitkontor. Avsikten är att dessa ska verka som små miniatyrpatentverk, med en bemanning på omkring 100 patenthandläggare och tillhörande supportpersonal. Satellitkontoren ska skapa en närhet till entreprenörer och företag i regionerna. Ambitionen är också att de ska bidra till att förkorta patentverkets backlog, förbättra rekryteringen av patenthandläggare och minska personalomsättningen. Det första satellitkontoret öppnade i följt av . Näst på tur är kontor i och . Inom delar USPTO ut stipendier till forskningsprojekt som bidrar till myndighetens utveckling. finansierades fem projekt, som bl.a. handlar om digitaliseringsmöjligheter, utveckling av kvalitetsindikatorer etc. USPTO har fått mandat att upprätta en reservfond med pengar som inte kräver ett förhandsgodkännande från för att användas. Fonden ska bidra till att ge USPTO mer långsiktig stabilitet i sin finansiering. USPTO har också fått tillfällig befogenhet att bestämma sina avgifter, dock med begränsningen att de samlat inte får överstiga vad som motsvarar de operativa kostnaderna. En ny kategori för patentansökningar har införts som en underkategori till ”small entities”, kallat ”micro entities”. För att kvalificeras som en micro entity ska den sökande inte inneha fler än fyra Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder patent och inte ha en bruttoinkomst över en viss nivå. Micro entities är berättigade till 75 procents rabatt på alla patentavgifter, medan small entities erhåller 50 procents rabatt. kan nämnas att USPTO också arbetar för att uppmuntra barn och unga att söka sig till naturvetenskapliga utbildningar genom att bland annat hålla och delta i lokala teknikmässor, workshops och lärarutbildningar. 6.5.1Korea Intellectual Property Office Det sydkoreanska patentverket () lyder under , Trade and Energy och har 1 600 anställda. Verksamheten är helt avgiftsfinansierad, med en budget motsvarande . Intäkterna ger även ett visst bidrag till statskassan. I KIPO:s instruktion ingår fyra delar: Pröva ansökningar om immateriella rättigheter inklusive patent, bruksmönster, mönster och varumärken. Aktivt driva och genomföra olika program relaterade till immateriella tillgångar för befintliga och potentiella kunder, samt att öka allmänhetens medvetenhet om området, t.ex. bland studenter. Ansvara för ett regionalt nätverk av kontor med experter som kan ge råd till lokala aktörer och främja immaterialrättsliga frågor. Utforma och föreslå strategier för politik inom immaterialrättsligt skydd och främjande, stödja regionalpolitisk utveckling inom området samt verka som för immaterialrättsliga frågor för hela statsförvaltningen. KIPO ansvarar för en handlingsplan som ska främja immateriella tillgångar. Planens syfte är att skapa en positiv spiral för innovationer genom en bättre miljö för skapande, användning och skydd av idéer. Innovationspolitiska åtgärder ingår numera i de flesta departementens ansvarsområden och i myndigheternas instruktioner. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder Det är ett led i att genomföra den koreanska regeringens nationella tillväxt- och innovationsstrategi som fokuserar på en ”kreativ ekonomi”. I den senaste handlingsplanen betonas särskilt att KIPO ska bli mer proaktiva i sitt arbete och utöka programverksamheten ytterligare. I målen ingår att förbättra ekosystemet för immateriella tillgångar, att stödja företags strategiska arbete inom IP via rådgivning, att ge finansieringsstöd, främja IP-baserad forskning och utveckling, och att vara mer aktiv inom internationella samarbeten. Termen IP-baserad forskning och utveckling används av KIPO för att benämna projekt som tidigt har integrerat immaterialrättsliga ställningstaganden och strategier i sina processer. KIPO:s budget för ökas även för att finansiera de utökade programmen. IP-baserade FoU-program planeras stå för en femtedel av den totala budgeten . Tidigt engagemang i FoU-strategier KIPO har ett nära samarbete med de departement som är ansvariga för att ta fram nationella forsknings- och innovationsstrategier i syfte att bidra till att skapa starka och kommersialiserbara patent. Bland annat bidrar KIPO med analys av patent- och andra tekniktrender, särskilt med detaljerade data från offentligt finansierad forskning och utveckling. KIPO bidrar med patentanalyser inte endast vid forskningsplanering, utan även i urval och utvärdering av FoU-projekt. har KIPO utökat denna verksamhet, och stödde KIPO urval/utvärdering av 3 885 statligt finansierade FoU-projekt. KIPO stöder också strategiutvecklingen inom det immaterialrättsliga området för statliga forskningsinstitut och akademiska institutioner, i syfte att öka kunskapen om immateriella tillgångar bland forskare som deltar i projekten, och i slutändan öka effektiviteten i statligt finansierad FoU. Fram har KIPO skickat experter till totalt 54 institutioner för att hjälpa till med att utforma immaterialrättsfokuserade FoU-strategier. KIPO väljer också ut och sprider information om framgångsexempel från 40 forskningsinstitut som har utarbetat strategier för att hantera pro- Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder blematiska patent, att utforma patentansökningar och att bättre integrera immaterialrättsliga frågor tidigt i FoU-processer. Tekniköverföring främjas genom sekonderade experter och samrådsgrupper KIPO är aktivt engagerade i insatser för ökad tekniköverföring till näringslivet från universitet och offentliga forskningsinstitut, samt för att förhindra överproduktion av icke använda patent, vilket har identifierats som ett återkommande problem både i den privata och offentliga forskningen i . KIPO genomför till exempel intervjuer på forskningsinstitutioner i syfte att hjälpa till med att sålla fram högkvalitativa potentiella patent. Ett annat exempel är att 26 forskningsinstitutioner kopplats samman med företag, i syfte att få till stånd bruk av oanvända patent. Satsningen har resulterat i 30 kontrakt. KIPO sekonderar också patentförvaltningsexperter, inklusive patentgranskare, till olika universitet och offentliga forskningsinstitut. KIPO placerar experter, vanligtvis , vid cirka 20 institutioner. KIPO organiserar olika samrådsgrupper som träffas i syfte att stödja uppbyggnaden av patentportföljer och tekniköverföring. Samrådsgruppen för FoU består av 95 universitet och offentliga forskningsinstitut. Det finns en liknande samrådsgrupp inom finansiering, med deltagare från finansinstitutioner som är intresserade av att förbättra sina investeringsstrategier för immateriella tillgångar. Inom samrådsgruppen för industrin diskuteras tekniska och affärsmässiga aspekter av tekniköverföring från forskningsinstitut. Insatser för att öka små och medelstora företags kompetens ”” är ett av KIPO:s viktigaste program för att främja små och medelstora företags intresse och förmåga att hantera immateriella tillgångar. Syftet med programmet är att identifiera regionala företag med tillväxtpotential, och hjälpa dem att omvandla sina idéer till patent och andra immate- Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder har drygt 600 små och medelstora företag fått stöd. Ett annat stödprogram är inriktat på medelstora företag som har potential att växa globalt, och i detta ger KIPO råd vad gäller att skapa en IP-portfölj och en IP-strategi. Råden grundar sig i en skräddarsydd analys som tar hänsyn till status på företagets FoU, potentialen för teknikallianser och licensiering med utomstående parter, tillgången till uppköpskandidater med kärnteknologier, tekniktrender inom statlig FoU och så vidare. För nystartade företag finns ett program som erbjuder utbildningar inom IP och bidrag till ansökningsavgifter för t.ex. patent. Om ett litet företag har färre än tre patentansökningar bistår KIPO även med viss utredning om patentets potential och teknikhöjd. KIPO har även indirekt möjlighet att öka små och medelstora företags finansieringsmöjligheter. Konkret underlättar KIPO, tillsammans med de statliga finansiella institutionerna och små och medelstora företags låneansökningar, genom att företagen kan lämna enbart sina immateriella tillgångar som säkerhet. När företag ansöker om lån skickar banken en förfrågan till organisationer som KIPO har utsett för att utvärdera de underliggande immateriella rättigheterna. Bankerna lånar sedan ut kapital med villkor baserade på värderingsresultaten. Programmet har även satt igång en allmän diskussion om hur immateriella tillgångar bäst ska värderas. KIPO driver 31 regionala IP-centra i landet i samarbete med lokala myndigheter. Dessa centra bedriver en rad aktiviteter, som att tillhandahålla informationstjänster, rådgivning, praktisk utbildning inom immaterialrätt och andra typer av mer generellt kunskapsutbyte, ofta i samarbete med regionala organisationer. KIPO arbetar också för att öka medvetenheten i regionerna om vikten av IP-strategier. Det är obligatoriskt för städer och provinser att utarbeta lokala IP-strategier enligt ramverket Framework Act on IP som antogs . För att möta den ökande efterfrågan från regionerna har KIPO arrangerat konferenser i större städer Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder med syfte att upplysa lokala företag, universitet och tjänstemän om trender inom immateriella rättigheter. Konferenserna har gett lokala aktörer från olika sektorer en möjlighet att diskutera hur de bäst ska kunna samarbeta för att utnyttja de immateriella tillgångarna i företag, forskningsinstitut och universitet. Insatser för att höja akademins kompetens har KIPO arrangerat egna universitetskurser inom immaterialrätt i samarbete med olika universitet. Syftet är att säkra den framtida försörjningen av experter inom immaterialrättsliga frågor. Till exempel håller KIPO en of som ger en tvärvetenskaplig syn på IP-relaterade ämnen som teknik, juridik och företagsledning. Utöver denna aktivitet ger KIPO stöd till ett flertal utvalda universitet i deras arbete med att själva utforma och driva kurser inom immaterialrätt. Dessutom har KIPO arrangerat andra mer riktade utbildningsprogram vid , landets högst rankade tekniska universitet, för att utveckla entreprenörstalanger. I utbildningsprogrammen erbjuds grundläggande kunskaper om företagande som studenterna får ökade kunskaper om immaterialrätt. arrangerar KIPO i samarbete med den årliga tävlingen . I tävlingen löser studenter tillsammans med sina lärare verkliga immaterialrättsliga problem som företagsrepresentanter har valt ut. Tävlingen har fått mycket uppmärksamhet eftersom den utgör en ny typ av samarbete mellan statsförvaltning, industri och universitet. 6.6.1Intellectual Property Office of patentverk () etablerades 2001 som en myndighet under . IPOS har som vision att bli en IP-knytpunkt i Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder