sou · H3B345 · 2015-04-15 00:00:00 — redovisade Inspektionen för vård och omsorg vad som framkommit vid bland annat inspektioner av HVB för barn och unga –2013.31 Inspektionerna visade bland annat att de flesta ungdomar på HVB undervisas i den vanliga kommunala skolan. En del går kvar i sin skola i hemkommunen. De allra flesta HVB har överenskommelser och etablerade samarbets- kontakter med skolan på orten. Det framkom även att HVB- verksamheterna blir allt mer medvetna om hur viktig skolgången är för barnen och att samarbetet mellan skola och HVB har blivit bättre. På grund av att skollagen ändrats kan undervisningen inte längre överlåtas till HVB-verksamheten, med mindre än att HVB driver en egen fristående skola. 31 Inspektionen för vård och omsorg, (2013), Vad har vi sett? 5 Statistik över statsbidraget Uppgifter om statistisk över statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet (SIS) förekommer hos olika aktörer, däribland Specialpedagogiska skolmyndigheten. Utredningen har i flera fall begärt in statistikuppgifter från flera olika parter, vilka redovisat olika uppgifter . Sifforna har även jämförts med officiell statistik i Specialpedagogiska skolmyndighetens årsredovisningar. Eftersom uppgifterna ibland går isär vill utredningen betona att siffrorna i detta kapitel är något osäkra. Skillnaderna är emellertid inte sådana att de påverkar de förslag som utredningen presenterar i detta delbetänkande. 5.1Anslaget för särskilda insatser på skolområdet Anslaget för särskilda insatser på skolområdet har haft ett skolmyndighetens årsredovisningar fördelas inte hela anslaget för särskilda insatser på skolområdet. kvarstår ett belopp som varierar mellan och , se utgående belopp i tabell 5.1 nedan. Som framgår av tabellen har det utbetalade beloppet för sjukhusundervisningen varit förhållandevis . Någon direkt orsak till det disponibla beloppets storlek och det faktum att den legat fast har inte framkommit i utredningens arbete, men Specialpedagogiska skolmyndigheten har uppgivit att myndigheten förvaltat det uppdrag den fick när myndigheten bildades . När det gäller utvecklingsprojekten ökade kostnaderna med på bekostnad av regionala utbildningsinsatser. Beloppet för särskilt anordnad utbildning för elever med svår synskada, det så kallade mellanåret eller preparandkursen, har legat fast . I princip hela summan har utbetalats , vilket även framgår av tabell 5.13 . Bidraget till upphörde i och med utbetalningen , men var fram till dess ett fast belopp på . Källa: Specialpedagogiska skolmyndighetens årsredovisningar 2008–2014; Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), e-post från Specialpedagogiska skolmyndigheten . *Enligt årsredovisningen var det förbrukade anslaget 45 022 tkr medan årsredovisningen redovisade det beviljade beloppet 42 022 tkr. **Beloppen för preparandkurser är medräknade i beloppen för regionala utbildningsinsatser. Enligt den utvärdering av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet som utredningen låtit forskare vid genomföra (bilaga 3) innefattar beviljade medel även medel som återbetalats för tidigare år.32 Detta förklarar skillnaden mellan beviljat belopp och förbrukat anslag (se * tabell 5.1). 32 Bostedt, G. & , L. (2014), Särskilda Insatser i Skolan - SIS, . 5.2Särskild undervisning på sjukhus Skolhuvudmän som bedriver särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus kan beviljas statsbidrag för kostnader för lärartjänster. beviljades 37 skolhuvudmän detta bidrag. Antalet elever och elevdagar33 är effektmått för bidraget. av eleverna kom från en annan kommun än den som anordnade undervisningen. Bidraget täckte merparten av verksamheternas kostnader för undervisningen.34 Källa: Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013), Årsredovisning 2013; Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), Årsredovisning 2014. Hur elever och elevdagar fördelas på olika vårdformer framgår av tabell 5.2 ovan. Tabellen visar att somatisk sjukvård har många fler elever men färre elevdagar jämfört med barn- och ungdoms- psykiatrin, BUP. Det innebär att elever i somatisk sjukvård vistas på sjukhus jämfört med vårdtiden inom BUP. Ett dilemma med begreppet elevdag är, som utredningen uppfattat det i kontakter med huvudmän för sjukhusundervisningen, att de elevdagar som rapporteras till Specialpedagogiska skolmyndigheten inte är jämförbara. Exempelvis kan elevdagar utgöra antalet dagar som en elev får undervisning, oavsett hur många tillfällen per dag 33En elev räknas en gång, som unik individ, oavsett hur den återkommer till verksamheten . Elevdagar utgör antalet dagar som lärarledd undervisning bedrivs med en elev. 34Specialpedagogiska skolmyndigheten(2013), Årsredovisning 2013. som eleven träffar läraren. rapporterar vissa huvudmän antalet elevdagar som antalet undervisningstillfällen läraren har med eleven, oavsett om flera av undervisningstillfällena infaller på . Källa: Specialpedagogiska skolmyndigheten, Årsredovisning ; Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), e-post från Specialpedagogiska skolmyndigheten . Av tabell 5.3 framgår att antalet beviljade lärartjänster minskat kontinuerligt . Det är framför allt tjänsterna inom BUP som minskat trots att vårdtiden där ökat. Detta skulle kunna förklaras av att eleverna inom BUP i allt högre grad behandlas inom öppenvården.35 Av Specialpedagogiska skolmyndighetens specificerade statistik för framgår att huvudmännen det året ansökte om sammanlagt 149 lärartjänster, men att endast 143 tjänster beviljades. Det fanns två huvudorsaker till att färre tjänster beviljades. Den ena orsaken var att myndigheten konstaterade att huvudmannen inte lämnat en efterfrågad motivering till varför huvudmannen ansökte om ett utökat antal tjänster. Den andra var att myndigheten fann att huvudmannen ansökt om orimligt många tjänster i förhållande till antalet elever eller elevdagar.36 35Specialpedagogiska skolmyndigheten (2012), Årsredovisning 2012. 36Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), e-post från Specialpedagogiska skolmyndigheten . Källa: Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014) Promemoria Genom SIS-bidraget får huvudmännen en kostnadstäckning för personalkostnader på , se tabell 5.4. Att täckningsgraden varierar förklaras av Specialpedagogiska skolmyndighetens sätt att räkna fram ett schablonbidrag för en lärarlön . Metoden kan sammanfattas på följande sätt: Myndigheten slår fast det totala beloppet för statsbidrag till särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus utifrån hur många sjukhus- lärartjänster som myndigheten anser sig kunna godkänna. På så sätt finns en nivå på det totala bidraget till sjukhusundervisningen. Utifrån den nivån fastslår myndigheten ett schablonbidrag per lärartjänst. Schablonbidraget kan variera mellan åren och höjs successivt med hänsyn till lönehöjningar. har schablon- bidraget legat stilla i flera år.37 Huvudmän som anordnar regionala utbildningsinsatser kan söka statsbidrag för merkostnader för undervisning och särskilt stora kostnader för elevhälsa eller andra elevstödjande åtgärder. En av Specialpedagogiska skolmyndighetens granskningar38 har visat att bidraget inte är en förutsättning för verksamheten, men att bidraget bidrar till att kvaliteten på insatsen höjs. De verksamheter som beviljas bidrag är olika till sin karaktär varför 37Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), möte med företrädare för Specialpedagogiska skolmyndigheten . 38Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013), Effekter av statsbidraget Särskilda insatser på skolområdet (SIS). Statistik över statsbidraget SOU 2015:45 Specialpedagogiska skolmyndigheten saknar effektmått för statsbidraget.39 Mellan minskade beviljade medel för regionala utbildningsinsatser med , se tabell 5.1. Enligt kan nedgången delvis bero på Specialpedagogiska skolmyndighetens medvetna prioritering av utvecklingsprojekt. Den kan också bero på att myndigheten införde en regel som innebar att en kommun bara beviljades statsbidrag om av eleverna i den regionala utbildningsinsatsen kom från andra kommuner.40 Källa: Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013), Årsredovisning 2013; Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), Årsredovisning 2014. har bidraget berört omkring 1 100–1 500 elever , varav kom från en annan kommun än den som anordnade utbildningsinsatsen, se tabell 5.5. Av tabellen framgår även att elevantalet har minskat med 423 elever . 39Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013), Årsredovisning 2013. 40Bostedt, G. & , L. (2014), Särskilda Insatser i Skolan - SIS, . Källa: Bostedt, G. & , L. (2014), Särskilda Insatser i Skolan - SIS, . För beviljade Specialpedagogiska skolmyndigheten 44 av 64 ansökningar, det vill säga av ansökningarna, se tabell 5.6. Andelen beviljade ansökningar varierade mellan myndighetens fem regioner. Av de beviljade ansökningarna i landet stod Norra regionen för lägst andel () och Östra för störst andel (). Källa: Bostedt, G. & , L. (2014), Särskilda Insatser i Skolan - SIS, . *Blandade skolformer innebär att ansökan omfattar elever från flera skolformer, t.ex. grundskola och grundsärskola. Av tabell 5.7 framgår hur ansökningarna om medel för regionala utbildningsinsatser fördelat sig på skolformer. beviljades flest ansökningar för insatser i . ansökningar beviljades för insatser som berörde elever i olika skolformer, så kallade blandade skolformer. av de beviljade ansökningarna rörde insatser i gymnasiesärskolan. Källa: Bostedt, G. & , L. (2014), Särskilda Insatser i Skolan - SIS, . tittade även på hur de regionala utbildnings- insatserna fördelade sig på olika typer av funktions- nedsättningar, se diagram 5.1. Störst andel, en fjärdedel av insatserna, rörde kategorin övriga funktionsnedsättningar, följt av hörselnedsättning och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Utvecklingsprojekt står för en växande del av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet. Statsbidrag kan beviljas för utvecklingsprojekt och analyser som syftar till att utveckla lärandemiljön för elever med funktionsnedsättning. –2013 har anslagen till sådana utvecklingsprojekt fördubblats, från till år 201341, se tabell 5.1. var de beviljade medlen hela . Bidraget täcker en större del av projektkostnaderna. har sammanlagt 87 utvecklingsprojekt påbörjats eller genomförts42, se tabell 5.8. Specialpedagogiska skolmyndigheten saknar effektmått för bidraget. Källa: Specialpedagogiska skolmyndigheten, Årsredovisningar 2010 –2013. definierar myndigheten tillgänglighetsprojekt som en särskild form av utvecklingsprojekt. Den stora ökningen av antalet sådana projekt beror på att myndigheten prioriterat dem, i linje med regeringens strategi för funktionshinderspolitiken43. Antalet beviljade projekt enligt Specialpedagogiska skolmyndighetens årsredovisningar skiljer sig åt från de siffror som framkommit i utvärdering. Skillnaden är emellertid relativt liten varför siffrorna, se i tabell 5.8, ändå kan anses visa på förhållandena för de aktuella åren. 41Bostedt, G. & , L. (2014) Särskilda Insatser i Skolan - SIS, . 42Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013) Årsredovisning 2013. 43Regeringsbeslut S2010/4319/FST, En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken. Källa: Bostedt, G. & , L. (2014), Särskilda Insatser i Skolan - SIS, . *Andelen är framräknad som antal beviljade ansökningar per region delat med totala antalet beviljade ansökningar. Av tabell 5.9 framgår att flest utvecklingsprojekt beviljades för region . Lägst antal utvecklingsprojekt beviljades för region . Fördelningen mellan regionerna beror på antalet ansökningar och deras kvalitet. En av orsakerna till skillnaden mellan regionerna kan enligt Specialpedagogiska skolmyndigheten vara hur aktivt myndighetens rådgivare uppmuntrar till utvecklingsprojekt. Vid beslut om bidrag är det de enskilda projektens kvalitet och bärkraft som bedöms.44 5.5Mellanåret för svårt synskadade Statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet får beviljas till särskilt anordnad utbildning för elever med svår synskada. Den utbildningen riktar sig till ungdomar som efter behöver ett så kallat mellanår innan de påbörjar en gymnasial utbildning. Eftersom Specialpedagogiska skolmyndigheten saknar effektmått för bidraget kan något resultat av statsbidraget inte redovisas.45 44Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), möte med företrädare för Specialpedagogiska skolmyndigheten . 45Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013), Årsredovisning 2013. Källa: (2014) E-post från ; (2014) E-post från . *Enligt Specialpedagogiska skolmyndighetens Årsredovisning 2014 var det totala antalet elever sju stycken under /15. **Enligt Specialpedagogiska skolmyndighetens Årsredovisning 2013 var det totala antalet elever elva stycken under /14. Antalet elever som gått den särskilt anordnade utbildningen vid eller har legat ganska . Inför /15 har deltagandet dock sjunkit. Folkhögskolorna har uttryckt svårigheter med att få ihop tillräckligt många elever för att bilda en grupp.46 har på grund av vikande elevunderlag och av ekonomiska skäl beslutat att avveckla utbildningen . Som framgår av tabell 5.10 skiljer sig uppgifterna från folkhögskolorna och Specialpedagogiska skolmyndigheten åt om hur många elever som deltagit i utbildningen. Vid utredningens möte med företrädare för Specialpedagogiska skolmyndigheten redogjordes för ytterligare uppgifter om hur många elever som folkhögskolorna redovisat till myndigheten. Dessa uppgifter skiljer sig från de som framgår av tabellen ovan på så sätt att och rapporterat att ytterligare fem respektive tre elever deltagit totalt sett under två av läsåren.48 46Glimåkra folkhögskola (2014), telefonintervju med rektor vid ; (2014), telefonintervju med rektor vid . 47Ågesta folkhögskola (2015), telefonintervju med rektor vid . 48Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), Promemoria . Källa: (2014), e-post från ; (2015), e-post från och ; (2014), e-post från . Som framgår av tabell 5.11 har majoriteten av eleverna vid utbildningen gått den direkt efter avslutad grundskola. och 2012 var det dock ett par elever som gick utbildningen antingen de gick en gymnasieutbildning eller till och med efter avslutad gymnasieutbildning. Enligt uppgifter från har samtliga deras elever varit inskrivna vid ett introduktionsprogram på en gymnasieskola i hemkommunen som de gått utbildningen vid folkhögskolan. Vid har situationen varit en annan. var en av de tre eleverna inskriven vid en gymnasieskola i hemkommunen för mellanåret. Övriga två elever hade slutat gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan. var en elev inskriven i gymnasieskolan i hemkommunen vid tiden för mellanåret medan övriga fyra elever var inskrivna i . gick två av fjolårets ”grundskoleelever” sitt andra utbildningsår och ytterligare en elev var inskriven i hemkommunens gymnasiesärskola. Under /15 är båda eleverna som går mellanåret på inskrivna i grundskolan.49 49 (2014), e-post från ; (2015), e-post från ; (2014), e-post från . Källa: (2014), e-post från ; (2014), e-post från . Undantagsvis har Specialpedagogiska skolmyndigheten beviljat statsbidrag för elever som gått ett andra år på utbildningen. har emellertid både antalet och proportionen elever som beviljats ett andra år ökat, se tabell 5.12. Under /12 läste en av elva elever ett andra år, medan tre av nio elever läste ett andra år /14. Källa: Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), Promemoria . , då blev andra folkhögskola att anordna utbildningen, ansöker folkhögskolorna tillsammans om mer bidrag än vad som finns tillgängligt att fördela, se tabell 5.13. En av folkhögskolorna menar att den i princip har kostnadstäckning för sina utgifter medan den andra uppger att den gör förlust med 300 000–. Orsaken till förlusten har varit att folkhögskolan inte haft tillräckligt många elever till kursen.50 50 (2014), telefonintervju med rektor vid ; (2014), telefonintervju med rektor vid folk- högskola . 6Dagens fördelningsgrunder för statsbidraget I Specialpedagogiska skolmyndighetens regleringsbrev fastställs hur stort belopp som regeringen avsatt för särskilda insatser på skolområdet (utgiftsområde 16, anslag 1:6, ap. Specialpedagogiska skolmyndigheten gör därefter en preliminär fördelning av hela ramanslaget. Utgångspunkten vid fördelningen mellan särskild undervisning på sjukhus, regionala utbildningsinsatser och utveck- lingsprojekt är att ansökningar om utvecklingsprojekt ska priori- teras. Regionala utbildningsinsatser och särskild undervisning är verksamhetsbidrag som enligt myndigheten ligger relativt stabilt och inte bör förändras alltför mycket mellan åren. Vid eventuella förskjutningar i ansökningar mellan de tre delarna prioriteras bidrag till utvecklingsprojekt.51 Av förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet framgår för vilka skolformer statsbidrag kan beviljas när det gäller regionala utbildningsinsatser och särskild undervisning. För utvecklingsprojekt framgår inte av Specialpedagogiska skolmyndighetens regleringsbrev vilka skolformer som avses. Därför har myndigheten själv bedömt vilka huvudmän som kan komma ifråga för bidrag. Myndigheten utarbetar även vägledningar för hur fördelning av statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet (SIS-medel) ska gå till och vilka prioriteringar som ska göras vid beslut om fördelning. Den vägledning som fastställdes av myndigheten år 201352, att tillämpas på ansökningar för , skiljer sig i viss mån 51Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), Promemoria . 52Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013), Vägledning SIS-medel 2014, ALL 2013/823. Dagens fördelningsgrunder för statsbidraget från de vägledningar som fastställdes 201453, som ska tillämpas på ansökningar för . Nedan redogörs löpande för relevanta avvikelser. 6.2Särskild undervisning på sjukhus Skolhuvudmän kan beviljas statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet för elever i för vilka särskild undervisning anordnas på ett sjukhus eller motsvarande institution enligt 24 kap. 17 § skollagen (2010:800). Statsbidraget beviljas för sjukhusskolor som har ett regionalt upptagningsområde, det vill säga elever från minst en kommun utöver den egna kommunen. Om sjukhusskolan endast tar emot elever från den egna kommunen under en följd av omprövas rätten till bidrag. Omprövningsförfarandet framgår av vägledningen , men inte av vägledningen . Bidrag lämnas till lönekostnader för lärare och kommunen får bidrag för den arbetstid lärare använder för undervisning som bedrivs på sjukhus eller motsvarande institution. När undervisningen bedrivs på ett behandlingshem ska det vara knutet till en barn- och ungdomspsykiatrisk klinik vid ett sjukhus. Fördelningen av bidraget utgår från ett schablonbelopp för en heltids lärarlön som fastställs av Specialpedagogiska skolmyndigheten, se avsnitt 5.2. Till undervisningen hör för- och efterarbete samt tid för mottagande och överlämnande av elev till hemskola. Bidrag beviljas inte för undervisning i hemmet, undervisning av syskon, konsultationsuppdrag, rådgivning eller omfattande pedagogiska utredningar, om det inte är direkt knutet till mottagande eller överlämnande av en elev.54 53Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), Vägledning SIS-medel respektive Vägledning SIS-medel till utvecklingsprojekt, ALL 2014/908. 54Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), Vägledning SIS-medel, ALL 2014/908. Dagens fördelningsgrunder för statsbidraget Av förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet framgår att en huvudman inom skolväsendet kan få statsbidrag till kostnader för insatser av regional art som huvudmannen vidtar för elever med funktionsnedsättning eller med andra särskilda behov i eller gymnasieskolan, för elever med flera funktionsnedsättningar i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Bidrag kan beviljas för merkostnader för undervisningen i form av lönekostnader för större lärartäthet. Bidrag kan också beviljas för kostnader för elevhälsa och andra elevstödjande åtgärder, om kostnaderna är särskilt stora. Även här avses lönekostnader. ”merkostnad för undervisning” avses enligt Specialpedagogiska skolmyndighetens vägledning lönekostnader för förstärkt lärartäthet. Enligt vägledningen som fastställdes avsågs kostnader utöver de normala kostnaderna för lärartäthet enligt riksgenomsnittet. Med ”kostnader för elevhälsa och andra elevstödjande åtgärder, om kostnaderna är särskilt stora” avses lönekostnader inom ramen för elevhälsa och andra elevstödjande åtgärder. Enligt vägledningen som fastställdes avsågs kostnader utöver de normala kostnaderna för elevvård enligt riksgenomsnittet. För att beviljas bidrag förutsätts att insatsen berör elever från minst en annan kommun än värdkommunen, att överens- kommelser i form av avtal tecknats mellan kommuner, att insatsen gäller elever med funktionsnedsättning och att elevantalet från andra kommuner som huvudregel uppgår till minst en fjärdedel. Av Specialpedagogiska skolmyndighetens vägledningar framgår dessutom att om insatsen erbjuds elever från andra kommuner enbart i mån av plats är den inte att betrakta som en regional utbildningsinsats. Bidrag kan även beviljas för insatser där elever och personal träffas ett antal gånger per läsår eller vid deltidsundervisning för att utveckla undervisningssituationer som kan omsättas i elevens vardagliga skolmiljö, en så kallad temporär utbildningsinsats. Bidrag lämnas i förhållande till antalet elever från den egna kommunen respektive andra kommuner samt utifrån skolformer Dagens fördelningsgrunder för statsbidraget och särskilt kostnadskrävande elevstödjande åtgärder.55 I vägledningen som fastställdes redogjordes för följande fördelningsnycklar, vilka var baserade på statistik över värden för riksgenomsnitt avseende lärartäthet och elevvårdskostnader. Källa: Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013), Vägledning SIS -medel 2014, ALL 2013/823. Enligt uppgifter från Specialpedagogiska skolmyndigheten ingår både värdkommunens elever och elever från andra kommuner i utbildningsinsatsen. Därför viktas bidraget för eleverna från andra kommuner högre än för värdkommunens elever, se tabell 6.1. Vissa justeringar av beloppen har gjorts till . Eftersom förskoleklasser är intimt förknippade med skiljer Specialpedagogiska skolmyndigheten inte ut dessa i ansökningarna, och de kan alltså komma ifråga för bidrag.56 Bidrag lämnas inte till regionala utbildningsinsatser där den interkommunala ersättningen per elevplats är lika med eller högre än den totala kostnaden per elevplats. Av Specialpedagogiska skolmyndighetens regleringsbrev framgår att medel från anslagsposten för statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet får användas för utvecklingsprojekt och analyser som syftar till att utveckla lärandemiljön för elever med funktions- nedsättning. 55Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), Vägledning SIS-medel, ALL 2014/908. 56Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014), möte med företrädare för Specialpedagogiska skolmyndigheten . Dagens fördelningsgrunder för statsbidraget Statsbidrag för utvecklingsprojekt riktar sig till förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, gymnasieskolor, gymnasiesärskolor, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare.57 Bidrag kan sökas för att främja lärandemiljön och öka delaktigheten för elever med funktionsnedsättning. Utvecklingsprojekt kan innebära att olika pedagogiska arbetssätt prövas i undervisningen av elever med funktionsnedsättning. Det kan också vara en analys av pedagogiska arbetssätt och lärandemiljöer, vilket är ett tillägg jämfört med vägledningen . I Specialpedagogiska skolmyndighetens verksamhetsplan beskrivs vilka utvecklingsområden som ska prioriteras vid fördelning av statsbidraget. ska alla utvecklingsprojekt bidra till att utveckla strategier för att möta pedagogiska konsekvenser av en funktionsnedsättning. Projekt som syftar till att skapa en tillgänglig lärandemiljö ska priorieteras särskilt.