sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — Förslag: En sexåring ska kunna fullgöra av skolplikten i förskoleklassen vid en skolenhet med sameskola. Sameskolan omfattar årskurs 1–6. Det finns fem sameskolor i landet på orterna , , , och . Förskoleklass och fritidshem finns vid samtliga enheter. Två alternativ till utbildning för sexåringar Vi utgår ifrån att de flesta barn som ska börja i årskurs 1 i sameskolan också finns i den samiska förskoleklassen. Utredningen föreslår att det ska vara möjligt för en sexåring att fullgöra av skolplikten i förskoleklassen vid en skolenhet med sameskola. Sameskolstyrelsen, som är huvudman för sameskolan, har enligt uppgift till utredningen gjort antagandet att elevantalet inte kommer att påverkas av om förskoleklassen blir obligatorisk. För förskoleklassen vid sameskolan gäller 9 kap. i skollagen. De förändringar vi föreslår kommer därför att gälla förskoleklassen vid sameskolan, även när sexåringarna får skolplikt. Det blir exempelvis obligatoriskt för huvudmannen att erbjuda kostnadsfria näringsriktiga skolmåltider och resor. Sameskolan erbjuder måltider och resor till eleverna i förskoleklassen och detta ingår i den ersättning som hemkommunen betalar till sameskolan. Om de ekonomiska konsekvenserna, se avsnitt 6.1.4. 3.10Alternativ 2: Sexårsklassen blir ett obligatoriskt första år för sexåringar i Bedömning: Sexårsklassen blir ett obligatoriskt första år för sexåringar i . Eleverna får skolplikt. Syfte, uppdrag, innehåll och behörighetsbestämmelser kvarstår oförändrade som i förskoleklassen. Undervisningen bedrivs som minst under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. Utredningen redovisar i det följande det andra alternativet enligt direktiven, där sexårsklassen blir ett obligatoriskt första år för sexåringar i . I vår samlade bedömning i avsnitt 3.13 anger vi att detta alternativ inte bör genomföras. Därför presenterar vi alternativ 2 som en bedömning och inte som ett förslag. Vi redovisar dock de förändringar som skulle behöva vidtas på samma sätt som för alternativ 1. I avsnitt 8 finns motivtext, författningskommentarer och ett samlat författningsförslag. I alternativ 2 kommer att omfatta och förskoleklassen upphör som egen skolform. Eftersom förskole- klassen blir en del av är det naturligt att eleverna ska Två alternativ till utbildning för sexåringar Sexårsklassen blir dock inte en ny årskurs 1 utan ett förberedande år i precis som förskoleklassen. Innehållet i verksamheten skiljer sig dock inte mellan de olika alternativen, obligatorisk förskoleklass eller sexårsklass. Att sexårsklassen, som vi har valt att kalla detta förberedande år, blir i kommer framför allt att synas i skollagstiftningen. Kapitlet om förskoleklassen i 9 kap. skollagen upphör som redan nämnts och bestämmelserna om sexårsklassen förs in i 10 kap. om . Verksamheten införlivas härigenom i . Som ska förskoleklassen bedrivas minst under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. Timplanen, som fördelar tid per ämne för årskurs 1–9 i , gäller inte för sexårsklassen, liksom inte heller kursplaner och kunskapskrav. Delvis är skillnaden mellan våra två alternativ en semantisk fråga. De praktiska konsekvenserna skulle bli begränsade, som vi återkommer till nedan. Om man väljer att definiera grundskola som de obligatoriska skolåren är det naturligt att för sexåringar, sexårsklassen, blir en del av . Detta år kommer liksom att vara förenat med skolplikt. Som utredningen redan beskrivit framgår det av regerings- formen att skolplikten gäller grundskola. Utredningen har tidigare föreslagit att elever i obligatorisk förskoleklass för sexåringar enligt alternativ 1 ska ha skolplikt. När det gäller vårt alternativ 2, sexårsklassen, som är ett förberedelseår för sexåringar i grund- skolan, anser vi att det också är självklart att eleverna ska ha skolplikt. Eleverna kommer att finnas i ett första skolår som både juridiskt tekniskt och i praktiken är införlivat med , eftersom skolformen förskoleklassen har upphört. Sett ur ett elevperspektiv får dock eleverna inte samma rättigheter som eleverna har i årskurs 1 . Det gäller bland annat rätten till utbildning (se avsnitt 3.4) och till särskilt stöd (se 3.6.4). Att föreslå förändringar på dessa områden ligger som redan nämnts utanför utredningens direktiv. Möjligheten för sexåringar att få börja i årskurs 1 efter bedömning av rektor, att av särskilda skäl få skjuta upp skolstarten i sexårsklassen till , liksom möjligheten att gå i sexårsklassen kommer att finnas på samma sätt som i alternativ 1, obligatorisk förskoleklass (se avsnitt 3.7 och 3.8). Två alternativ till utbildning för sexåringar kommer inte heller att kunna gå i sexårsklassen, eftersom skolplikten inträder för sexåringar. Sexårsklassen blir det första förberedande året i Av utredningens direktiv framgår att vårt alternativ 2 inte är detsamma som obligatorisk förskoleklass och inte heller detsamma som årskurs 1 i . Jämfört med våra ursprungsdirektiv (dir. 2014: 41) ingår det inte i våra tilläggsdirektiv (dir. 2014:159) att föreslå att sexåringarna ska börja i årskurs 1 i . Skillnaden är framför allt att syfte, uppdrag, innehåll och behörighetsbestämmelser ska kvarstå oförändrade i de nu aktuella alternativen. Vidare ska förskollärare liksom vara behöriga att undervisa sexåringarna, till skillnad mot i årskurs 1 i , där läraren ska vara behörig och legitimerad för undervisning i årskurs 1. Sexåringarna ska alltså inte heller i alternativ 2, sexårsklassen, arbeta enligt timplan, kursplaner och kunskapskrav, som man gör i årskurs 1. Detta följer av utredningens direktiv. Sexårsklassen kan således inte i formell mening vara en årskurs i . Bland annat beror det på att årskurserna 1–9 har en definierad tidsram i timplanen, där varje ämne har en minsta garanterad undervisningstid. Huvudmännen ska enligt 9 kap. 4 § skolförordningen besluta om fördelningen av undervisningstiden mellan årskurserna. Där ingår inte sexårsklassen, som har en egen omfattning , per läsår. Det förhållandet att sexårsklassen blir en del av i alternativ 2 kommer alltså inte att betyda att verksamheten för sex- åringar i formell mening kommer närmare , när det gäller styrning och innehåll. Det är svårt att bedöma om det ändå skulle bli lättare att samarbeta mellan sexårsklass och grundskola, när de skulle finnas inom samma skolform. I forskningen betonas att man förväntar sig av lärare i förskoleklassen att ha goda insikter i det pedagogiska och innehållsliga arbetet både i förskolan och i grundskolan.10 Detta gäller dock oavsett om förskoleklassen är en egen skolform eller en del av . 10 Ackesjö: Läraridentiteter i förskoleklass. Berättelser från ett gränsland (2010). Två alternativ till utbildning för sexåringar Enligt de ursprungliga intentionerna med förskoleklassen var syftet också att föra in förskolans pedagogik i . Det framhölls att förskoleklassen skulle fungera som en bro mellan förskolan och skolan. Ett ökat pedagogiskt samarbete mellan förskolan och skolan skulle bidra till att utveckla en helhetssyn på barn samt barns lärande och utveckling, vilket skulle leda till en bättre kvalitet i verksamheterna (se prop. 1997/98:6). Ett närmare samarbete mellan sexårsklass och årskurs 1 skulle även i detta avseende kunna underlättas av att båda verksamheterna även i skollagens mening finns inom . Pedagogisk verksamhet avsedd för sexåringar har haft olika benämningar, till exempel sexårsgrupp i daghem eller för- skola, deltidsförskola, sexårsverksamhet och populärt även nollan eller nollklass. När förskoleklassen infördes som en egen skolform 1998 var många remissinstanser kritiska till benämningen förskoleklass (prop. 1997/98:6). Regeringen framhöll att benämningen inte skulle ses som ett sätt att styra organisationen eller föreskriva att verksamheten skulle bedrivas i åldershomogena grupper. I skollagspropositionen föreslogs att verksamheten i förskola, förskoleklass och skola ska kallas undervisning (prop. 2009/10:165). För att markera skillnaden mot den obligatoriska förskoleklassen i alternativ 1 har utredningen valt benämningen sexårsklassen. Denna benämning är mer korrekt än förskoleklassen, eftersom verksamheten inte är förskola men avsedd för sexåringar. Å andra sidan är sexårsklassen inte heller en klass i mening, det vill säga årskurs, men utredningen har ändå valt den benämningen. Många omvittnar att sexåringarna själva och deras omgivning länge har betraktat inträdet i förskoleklassen som att börja skolan. Förskoleklassen har också ingått som en naturlig del av konstellationen förskoleklass och årskurserna 1–3 i . Detta gäller till exempel indelningen av lärarutbildningen och olika former av statistik över skolenheter, som oftast förkortas F–3. Två alternativ till utbildning för sexåringar tidigare nämnts gick av eleverna /14 i en förskoleklass som hade samma rektor som . Det finns emellertid invändningar mot att säga att sexåringarna börjar skolan i sexårsklassen. Det kan leda tanken till att sexåringarna faktiskt börjar i årskurs 1 med allt vad det innebär av förändring av förskoleklassens syfte, innehåll och behörighetskrav för lärare, vilket det inte ingår i våra direktiv att föreslå. Sexårsklassen bör därför inte få benämningen 1, utan årskurs 1 bör även i fortsättningen beteckna året efter sexårsklassen, när eleverna i allmänhet är . När man talar om hela gäller det dock en obligatorisk sexårsklass, ett introduktionsår, som följs av nio årskurser i . Skolplikten inträder det år barnet fyller . 3.10.1Sexårsklassen i fristående skolor Bedömning: Enskilda huvudmän som är godkända för förskole- klassen och grundskola med årskurs 1 och uppåt ska med automatik få anordna sexårsklassen i . För en enskild huvudman som är godkänd för grundskola men inte har förskoleklass ska godkännandet även anses omfatta sexårsklass. Fristående förskoleklass utan anknytning till grundskola kommer att upphöra. Vår bedömning är att för en enskild huvudman som är godkänd för grundskola men inte har förskoleklass ska godkännandet även anses omfatta sexårsklassen. Det är ett trettiotal grundskolor som inte har förskoleklass . Eftersom innehållet i sexårsklassen inte kommer att skilja sig från det som finns i förskoleklassen och lärare med utbildning för kommer att vara behöriga att undervisa anser vi att detta är rimligt. Det fåtal enskilda huvudmän som enbart är godkända för för- skoleklass får däremot ansöka om nytt tillstånd för att anordna grundskola. Vissa enskilda huvudmän kan också vilja göra om sin organisation med anledning av införandet av sexårsklassen. För dem som inte har förskoleklass men vill ha sexårsklass kan förberedelsetiden eventuellt vara i knappaste laget och de får då senarelägga sin ansökan. Verksamheten i från och med Två alternativ till utbildning för sexåringar årskurs 1 kan dock fortsätta, men huvudmannen kan inte anordna sexårsklass förrän det finns ett godkännande. För fristående grundskolor finns möjlighet till undantag från regeln om öppenhet för alla. Det gäller begränsning till vissa årskurser elever i behov av särskilt stöd och vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för (10 kap. 35 § skollagen). Vi bedömer att dessa undantag också kan omfatta sexårsklassen. 3.11Reglering av sexårsklassen i Som tidigare nämnts ingår det inte i utredningens uppdrag att utreda och föreslå förändringar av förskoleklassens syfte, uppdrag, innehåll eller behörighet för dem som ska undervisa i en obligatorisk utbildning för sexåringar. När det gäller vårt alternativ 2 sexårsklassen måste det dock göras en redaktionell ändring i syftesbestämmelse i 10 kap. 2 § skollagen. När man tar bort hela 9 kap. om förskoleklassen blir det inte möjligt för 9 kap. 2 § om utbildningens syfte i förskoleklassen att stå kvar självständigt. Sexårsklassen är nu det första läsåret i och bör ingå i samma syftesbestämmelse som resten av . Vi övervägde också en egen syftesparagraf för sexårsklassen i 10 kap., men detta skulle skapa en alltför stor obalans gentemot de övriga nio årskurserna. Eftersom vi inte gör några ändringar i sak har vi bara redaktionellt sammanfogat förskoleklassens syftesparagraf med . Alla delar i de nuvarande syftesparagraferna finns kvar och vissa delar var gemensamma redan tidigare. Lydelsen blir följande. 2 § ska ge eleverna kunskaper och värden och utveckla elevernas förmåga att tillägna sig dessa. I sexårsklassen ska utbildningen stimulera elevers utveckling och lärande, utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov samt förbereda dem för fortsatt utbildning i . Utbildningen i de följande årskurserna ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling samt förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Två alternativ till utbildning för sexåringar Utbildningen i ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. 3.11.2Övrig reglering i skollagen Det som i övrigt främst skiljer alternativ 1 och 2 åt är regleringen av förskoleklassen i skollagen. I alternativ 1 kvarstår 9 kap. medan det upphör i alternativ 2 och vissa särskiljande bestämmelser om sexårsklassen införlivas i 10 kap. om . Detta gäller exempelvis bestämmelser om omfattning, utvecklingssamtal och modersmålsstöd, som inte är desamma som i årskurs 1. Sexårsklassen ingår dock fortsättningsvis i skolformen grundskola. Våra bedömningar om att bestämmelserna om särskilt stöd, studiehandledning på modersmålet och modersmålsundervisning i förskoleklassen borde förändras i riktning mot det som gäller för gäller även alternativ 2 sexårsklassen (se avsnitt 3.6.4). Vi har tidigare nämnt att det finns en särskild bestämmelse i skolförordningen om ersättning för modersmålsundervisning i fristående förskoleklass (14 kap. 9 § skolförordningen). Där sägs att om en kommun erbjuder modersmålsundervisning i egen förskoleklass, ska kommunen lämna motsvarande bidrag till sådan verksamhet i fristående förskoleklass. Eftersom det enligt nuvarande bestämmelser inte skulle vara möjligt att anordna modersmålsundervisning i sexårsklassen med utgångspunkt i kursplanen och kunskapskraven i modersmål som i , anser vi att paragrafen behöver ses över. (dir. 2014:126) har i uppdrag att se över bidragsystemet till fristående skolor och vi lägger därför inget förslag om hur detta skulle se ut. Det är även många andra av allmänna bestämmelser i 10 kap. som inte kommer att kunna gälla sexårsklassen, nämligen bestämmelserna om årskurser, ämnen, undervisningstid, modersmålsundervisning, kursplaner, utvecklingssamtal och individuell utvecklingsplan samt betyg (10 kap. 3–8, 12–23 §§). Timplanen, som finns i bilaga 1 till skollagen, kommer inte heller att gälla för sexårsklassen. Detta innebär att en sexåring inte får samma rättigheter till undervisning som en elev i årskurs 1. Två alternativ till utbildning för sexåringar Som vi nämnt i avsnitt 3.6.4 gäller flera av bestämmelserna i 5 kap. skollagen om trygghet och studiero inte förskoleklassen. När nu sexårsklassen tillhör gör vi bedömningen att till exempel regler om avstängning inte kan bli aktuella för sexåringar på grund av elevernas ålder (se prop. 2009/10:165 s. 321). Bestämmelserna i 7 kap. om deltagande i utbildningen och närvaro i kommer med automatik att gälla sexårsklassen (7 kap. 17–19 §§). Reglerna i 10 kap. om läsår och terminer, förbud mot tester och prov, avgifter i samt placering vid skolenhet har en motsvarighet i 9 kap. om förskoleklassen och kan därför i stort gälla även för sexårsklassen i fortsättningen. avgiftsbestämmelse och bestämmelsen om skolskjuts medför också att sexåringarna får kostnadsfria näringsriktiga skolmåltider och rätt till skolskjuts i sexårsklassen(se avsnitt 3.6.3). Alternativ 2 innebär att termen förskoleklassen tas bort ur en rad bestämmelser och definitioner i de allmänna delarna av skollagen. Exempelvis finns förskoleklassen nämnd i en bestämmelse om tystnadsplikt i enskild verksamhet (29 kap. 14 § skollagen). Sexårsklassen kommer att ingå i och inte definieras som en egen skolform. I 28 kap. om överklagande påverkas bestämmelser om mottagande och placeringsbeslut. träder en del bestämmelser i kraft som rör nyanlända. Bl.a. införs en definition av nyanländ samt bestämmelser om mottagande och skolgång för nyanlända elever i 3 kap. skollagen (3 kap. 12 a– f §§, prop. 2014/15:45). Förskole- klassen omfattas inte av reformen. Vi ser ingen anledning att ändra definitionen så att åldern sänks från sju till , eftersom syfte, uppdrag och innehåll i sexårsklassen inte ändras jämfört med förskoleklassen . Det kan behöva förtydligas att sexårsklassen inte omfattas av definitionen. Som vi tidigare nämnt har förskoleklassen bara en egen paragraf i skolförordningen (8 kap. 1 § skolförordningen) som även gäller för specialskolan och sameskolan. Den handlar om läroplanen och ska finnas kvar i alternativ 1. I alternativ 2 tas paragrafen bort eftersom Två alternativ till utbildning för sexåringar sexårsklassen är en del av och omfattas av grund- skolans läroplan. I de två första kapitlen i skolförordningen, Inledande bestämmelser respektive Huvudmän, tas förskoleklassen bort i uppräkningar och definitioner i alternativ 2. I 3 kap. regleras lärotider och bestämmelserna gäller för grund- skolan om inte annat anges. I 2 § regleras läsårets längd; läsåret ska ha minst och minst . Bestämmelserna kommer att omfatta sexårsklassen, om inget undantag görs. I skollagen regleras att sexårsklassen omfattar minst under ett läsår. Utredningen har beräknat att omfattningen av sexårsklassen bara räcker , om man räknar med . Bestämmelsen i 2 § kan därför inte införas utan att ramen för sexårsklassen utökas. Vi bedömer då att bestämmelsen inte ska gälla sexårsklassen, men att knappast har någon betydelse för undervisningen. Enligt 4 § ska skolarbetet förläggas och vara så jämnt fördelat över som möjligt. Antalet skoldagar får begränsas till fyra för en grupp elever i årskurs 1 eller 2, om det finns särskilda skäl. Denna bestämmelse kan enligt vår uppfattning även gälla sexårsklassen, när den organiseras inom . 4 kap. skolförordningen har rubriken . Den bestämmelse som måste justeras är 4 § om uppflyttning till högre årskurs. innebär den som huvudregel att varje elev vid slutet av läsåret ska flyttas till närmast högre årskurs. Denna reglering kommer fort- sättningsvis att gälla årskurs 1–9. För sexårsklassen krävs en speciell bestämmelse om övergång till årskurs 1. Det behövs därför en ny regel, som innebär att varje elev ska påbörja skolgången i årskurs 1 efter sexårsklassen. I detta alternativ ska också finnas en möjlighet för eleven att gå i sexårsklassen, om det finns särskilda skäl, på samma sätt som i alternativ 1 om förskole- klassen. Övriga bestämmelser i 4 kap. som gäller kan också gälla sexårsklassen. 5 kap. handlar om utbildningen och gäller för , om inte annat anges. Bestämmelsen om studiehandleding på modersmålet kommer alltså att omfatta sexårsklassen, om man inte gör ett undantag. Vi har dock i avsnitt 3.6.4 föreslagit att man ska överväga behovet av studiehandledning på modersmål i Två alternativ till utbildning för sexåringar förskoleklassen och att frågan behöver utredas vidare. Med nuvarande innehåll i 5 kap. gäller dock ingen av bestämmelserna sexårsklassen och detta måste anges i första paragrafen. 6 kap. om betyg berör självklart inte sexårsklassen. Alternativ 2 medför däremot inte att man behöver föra in sexårsklassen i några bestämmelser i 9 kap. Dessa bestämmelser förutsätter nämligen att man arbetar enligt timplanen, kursplaner och kunskapskrav, vilket inte ska gälla för sexårsklassen. Det ska framgå av en inledande bestämmelse att sexårsklassen inte omfattas av 9 kap. om grund- skolan i skolförordningen, som är ett centralt kapitel i skol- förordningen när det gäller innehåll. Uppräkningen av skolformer i 1 § andra stycket behöver ändras, eftersom läroplanen nu enbart ska gälla och fritidshemmet medan förskoleklassen ska strykas. Införandet av sexårsklassen och förskoleklassens upphörande kommer även att medföra följdändringar i till exempel behörighetsförord- ningen och förordningarna om statsbidrag till kulturell verksamhet, om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar, om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare samt om statsbidrag till utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd. Se vidare avsnitt 8.3. Vidare behövs följdändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), när förskoleklassen tas bort i 7 kap. 2 §. Sexåringarna kommer att omfattas av sekretess, det vill säga samma som förskoleklassen . 3.11.4Sexårsklassen i andra skolformer Vårt alternativ 2, införandet av en sexårsklass som det första steget i , medför inte någon skillnad mot alternativ 1 för grundsärskolan. Utredningen och beslutet om en elev ska tas emot i grundsärskolan görs utifrån en bedömning av om eleven kan nå Två alternativ till utbildning för sexåringar upp till kunskapskrav, eftersom de har en utvecklingsstörning. Detta bör rimligtvis precis som ske inför starten i årskurs 1. Vi bedömer därför att en elev kan vara inskriven i under läsåret i sexårsklassen. Som vi tidigare nämnt föreslår vi en möjlighet att skjuta upp skolstarten till och att ett barn kan få gå kvar i förskolan om det finns särskilda skäl (se avsnitt 3.8). För att ett barn ska tas emot i förskoleklassen vid en specialskola ska barnet enligt interna regler från Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ha en sådan funktionsnedsättning, som motiverar att barnet också kan komma att tas emot i den specialskola där barnet går i förskoleklassen. Inget hindrar dock att en sådan elev i stället går i en förskoleklass med eller enskild huvudman. Vi bedömer att en elev skulle kunna vara inskriven i sexårsklassen i och sedan tas emot i specialskolan från och med årskurs 1. Alternativet att förskoleklassen ska bli i specialskolan (sexårsklassen) enligt samma principer som för går enligt vår bedömning inte att genomföra utan omfattande ingrepp i specialskolans struktur och regelsystem (se nedan). Bedömningarna enligt 7 kap. 6 § i skollagen innebär att barn som är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning, i annat fall är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning ska tas emot i specialskolan. Dessa bedömningar skulle i så fall behöva göras redan inför starten i sexårsklassen. Det finns inget annat sätt att ringa in denna målgrupp än att införa bedömningsgrunderna i 7 kap. 6 § inför sexårsklassen. I utredningens sammanfattande bedömning (se avsnitt 3.13) skriver vi att alternativ 2, sexårsklassen som en del av , inte bör genomföras. Skälet är framför allt att man måste göra så många undantag från regler att det som blir kvar kan betecknas som grundskola. Vi gör motsvarande bedömning när det gäller att införa en sexårsklass i specialskolan. Två alternativ till utbildning för sexåringar Utredningen bedömer att sexårsklassen inte kan bli i specialskolan. Utgångspunkten är därför att eleverna ska vara inskrivna i sexårsklassen i och sedan tas emot i specialskolan från och med årskurs 1. Vi föreslår dock att man ska kunna inrätta en sexårsklass vid en enhet med specialskola, men att verksamheten motsvarar förskole- klassen som och inte ingår i skolformen specialskola. Den fortsatt tioåriga specialskolan får ha en verksamhet där sexåringar får fullgöra av sin skolplikt. Detta ska enligt vår uppfattning regleras i skolförordningen. Även om utredningen presenterar ett teoretiskt förslag till reglering i bilaga 6 bedömer vi dock att konstruktionen är olämplig. Målgruppen för sexårsklassen vid specialskolan är inte definierad och sexårsklassen kan därmed inte ingå i specialskolan. Just nu bereds inom andra förändringar av specialskolans regler för mottagande av elever med anledning av förslagen i betänkandet Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (SOU 2011:30).