sou · H3B349 · 2015-05-29 00:00:00 — När det gäller utskottets sammansättning har det vidare tillkommit ett antal nya bestämmelser. Liksom tidigare gäller att minst en ledamot av revisionsutskottet ska ha redovisnings- och/eller revisionskompetens. Genom en ny föreskrift i punkt 1 tredje stycket anges vidare att samtliga ledamöter ska ha kompetens som är relevant för den sektor där det granskade företaget är verk- samt. Nytt är också att en majoritet av ledamöterna i ett revisionsutskott enligt punkt 1 fjärde stycket ska vara oberoende i förhållande till det granskade företaget. föreskrevs att minst en av leda- möterna skulle vara oberoende. ordförande ska utses av utskottets ledamöter eller det granskade företagets kontroll- organ och vara oberoende i förhållande till det granskade företaget. Medlemsstaterna får kräva att utskottets ordförande ska väljas av det granskade företagets bolagsstämma. Om alla ledamöter av utskottet är ledamöter i det granskade företagets förvaltnings- eller kontrollorgan får medlemsstaterna dock enligt punkt 5 föreskriva att utskottet ska undantas från kraven på oberoende i punkt 1 fjärde stycket. 5 Se 6 kap. 7, 7 a, 7 b §§ lagen om ekonomiska föreningar, 3 kap. 4 a, 4 b och 4 c §§ spar- bankslagen samt 6 kap. 4 a, 4 b och 4 c §§ lagen om medlemsbanker. Liksom tidigare ges enligt punkt 2 i artikel 39 utrymme för medlemsstaterna att, såvitt gäller vissa företag, under vissa förut- sättningar tillåta att revisionsutskottets funktioner fullgörs av styr- elsen i dess helhet. gällde denna möjlighet beträffande små och medelstora företag enligt definitionen i prospektdirektivet.6 Möjligheten till undantag har utökats till att också avse företag med begränsat börsvärde enligt samma direktiv.7 Om revisions- utskottet utgör en del av det granskade företagets styrelse får medlemsstaterna enligt en ny föreskrift vidare tillåta eller kräva att styrelsen efter behov utför utskottets uppgifter vad gäller de skyl- digheter som anges i revisorsdirektivet och revisorsförordningen. Ytterligare möjligheter för medlemsstaterna att besluta om undan- tag från skyldigheten att ha revisionsutskott ges i punkt 3. Mot- svarande bestämmelser fanns i artikel 41.6 i revisorsdirektivets tidigare lydelse. Medlemsstaterna får enligt punkt 3 helt undanta följande företag från kravet att ha ett revisionsutskott: a)Varje företag av allmänt intresse som enligt artikel 2.10 i direk- tiv 2013/34/EU (redovisningsdirektivet) är ett dotterföretag, om det företaget uppfyller kraven i punkterna 1, 2 och 5 i arti- kel 39 i revisorsdirektivet samt artiklarna 11.1, 11.2 och 16.5 i revisorsförordningen på koncernnivå. b)Varje företag av allmänt intresse som är ett fondföretag enligt definitionen i artikel 1.2 i direktiv /65/EG (UCITS IV) eller en alternativ investeringsfond enligt definitionen i arti- kel 4.1 a i direktiv /61/EU. c)Varje företag av allmänt intresse vars enda uppgift är att utfärda värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet enligt definitionen i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 809/2004 (pro- spektförordningen). För dessa företag gäller enligt punkt 3 andra stycket att de offentligt ska förklara orsakerna till att de anser att det inte är lämpligt för dem att ge antingen ett revisionsutskott eller ett förvaltnings- eller kontrollorgan i uppgift att utföra ett revisionsutskotts uppgifter. 6Direktiv /71/EG. 7Dessa definieras som företag som är noterade på en reglerad marknad och som har ett genomsnittligt börsvärde på beräknat på slutkursen för de tre föregående kalenderåren. d)Varje kreditinstitut i den mening som avses i artikel 3.1.1 i direktiv /36/EU (kapitaltäckningsdirektivet) vars aktier inte är upptagna till handel på en reglerad marknad i någon medlems- stat i den mening som avses i artikel 4.1.14 i direktiv /39/EG (MiFID) och som fortlöpande eller vid upprepade tillfällen endast har gett ut skuldinstrument som är upptagna till handel på en reglerad marknad, förutsatt att det sammanlagda nominella belop- pet för alla dessa skuldinstrument ligger och att det inte har offentliggjort något prospekt i enlighet med direktiv /71/EG (prospektdirektivet). Liksom tidigare får medlemsstaterna vidare enligt punkt 4 kräva eller tillåta att ett företag av allmänt intresse inte ska ha ett revi- sionsutskott, förutsatt att det har något annat organ med mot- svarande uppgifter som ett sådant utskott. Bestämmelsen överens- stämmer i sak med den i artikel 41.5 i direktivets tidigare lydelse. I punkt 6 anges revisionsutskottets uppgifter. På motsvarande sätt som föreskrevs i revisorsdirektivets tidigare lydelse ska revi- sionsutskottet utföra sina uppgifter utan att det påverkar ansvaret för ledamöterna i förvaltnings-, lednings- eller kontrollorganet eller för andra ledamöter utsedda av det granskade företagets bolags- stämma. Genom ändringsdirektivet har revisionsutskottets upp- gifter preciserats och utökats och består nu enligt punkt 6 bland annat i att a)informera det granskade företagets förvaltnings- eller kontroll- organ om resultatet av den lagstadgade revisionen och förklara på vilket sätt den lagstadgade revisionen bidrog till den finan- siella rapporteringens tillförlitlighet och vilken roll revisions- utskottet spelade i den processen, b)övervaka den finansiella rapporteringen och lämna rekommen- dationer eller förslag för att säkerställa dess integritet, c)övervaka effektiviteten i företagets interna kvalitetskontroll- och riskhanteringssystem och i tillämpliga fall dess internrevision när det gäller det granskade företagets finansiella rapportering, utan att åsidosätta företagets oberoende, d)övervaka den lagstadgade revisionen av årsredovisning eller årsbokslut och koncernredovisning, i synnerhet dess utförande, med beaktande av den behöriga myndighetens resultat och slut- satser i enlighet med artikel 26.6 i revisorsförordningen, e)granska och övervaka den lagstadgade revisorns eller revisions- företagets opartiskhet och självständighet i enlighet med artik- larna 22, 22a, 22b, 24a och 24b i revisorsdirektivet samt artikel 6 i revisorsförordningen, särskilt om det är lämpligt att tillhanda- hålla icke-revisionstjänster till det granskade företaget i enlighet med artikel 5 i den förordningen, och f)ansvara för urvalsförfarandet vid val av en eller flera lagstadgade revisorer eller revisionsföretag och utfärda rekommendationer om vilken eller vilka lagstadgade revisorer eller revisionsföretag som ska utses i enlighet med artikel 16 i revisorsförordningen, utom när artikel 16.8 i den förordningen tillämpas. I utredningens direktiv anges att utredningen, bland annat vid ut- formningen av reglerna om revisionsutskott, ska utgå ifrån och värna den svenska modellen för bolagsstyrning. I sammanhanget ska utredningen beakta att näringslivets självreglering, till exempel Svensk kod för bolagsstyrning, har en viktig roll. Förslag för genomförande av unionsreglerna ska inte utformas så att bolagens administrativa börda ökar mer än nödvändigt. Mer ingripande eller strängare bestämmelser än vad EU-reglerna kräver ska om möjligt undvikas. Även vid genomförandet av revisorsdirektivet framhölls att en författningsreglering av revisionsutskotten i den associationsrätts- liga lagstiftningen inte hindrade att självregleringen rörande sådana utskott fortsatt skulle komma att vara av stor betydelse. Utgångs- punkten var att överlämna så mycket av regelverket till närings- livets självreglering och god revisionssed som revisorsdirektivet medgav.8 Denna utgångspunkt gäller enligt utredningens mening 2008/09:135 s. 114. Kravet på revisionsutskott härstammar från angloameri- kansk rätt där bolagsstyrningen är uppbyggd på ett annat sätt än i . För svenska förhållanden, där det finns en tydligare åtskill- nad mellan företagsledning och styrelse, finns inte samma behov av att påtvinga företag ett särskilt organ för att övervaka företagets redovisning och kontrollsystem. Detta talar för att det i så stor utsträckning som möjligt bör överlåtas till företagen själva att be- stämma om de vill inrätta ett revisionsutskott och hur detta i så fall ska vara sammansatt. Vilka företag av allmänt intresse bör vara skyldiga att ha ett revisionsutskott? Revisorsdirektivets utgångspunkt är att samtliga företag av allmänt intresse ska ha ett revisionsutskott. Liksom tidigare medger dock direktivet att medlemsstaterna undantar vissa företag av allmänt intresse från skyldigheten att ha ett revisionsutskott. En viktig skillnad jämfört med tidigare är emellertid att möjligheten att gene- rellt undanta alla icke noterade företag av allmänt intresse från reg- lernas tillämpningsområde har tagits bort. När revisorsdirektivet ursprungligen införlivades konstaterades att revisionsutskott främst är av värde för stora företag med en mer betydande ledningsorganisation och att kostnaderna för inrättande av ett revisionsutskott inte är försumbara. I propositionen fram- hölls också att företagets styrelse, oavsett om den har ett revisions- utskott eller inte, inte undgår det ansvar för den finansiella rappor- teringen och den interna kontrollen som utgör revisionsutskottets huvuduppgift.9 Av angivna skäl genomfördes direktivets bestäm- melser om skyldighet för företag av allmänt intresse att ha ett revi- sionsutskott endast beträffande noterade företag. Regeringen an- förde dock att det, sedan bestämmelserna om revisionsutskott varit i kraft , kunde finnas anledning att återigen överväga om reglernas tillämpningsområde borde utökas till fler företag.10 Vid genomförandet av revisorsdirektivet infördes vidare med stöd av artikel 41.5 i direktivet en möjlighet för företagen att avstå från att ha ett revisionsutskott, under förutsättning att styrelsen i 2008/09:135 s. 116. dess helhet fullgör utskottets uppgifter och att styrelsen uppfyller de minimikrav som gäller för utskottets sammansättning. I för- arbetena anfördes att den närmare innebörden av artikel 41.5 var oklar men att den enligt regeringens mening inte uteslöt att hela styrelsen betraktades som ett sådant organ som avsågs i bestäm- melsen.11 Artikel 41.5 motsvaras av artikel 39.4 i direktivets nya lydelse. Som framgått är det alltså inte längre möjligt att begränsa be- stämmelserna om revisionsutskott till att endast omfatta noterade företag. De svenska bestämmelserna om revisionsutskott måste därmed utvidgas till att omfatta även andra företag av allmänt in- tresse. Däremot har det inte skett någon förändring av de direktiv- bestämmelser som har ansetts göra det möjligt att tillåta att styr- elsen i dess helhet får fullgöra revisionsutskottets uppgifter. Snarare har det genom den nya bestämmelsen i punkt 2 andra stycket i artikel 39 tillkommit ytterligare stöd för att detta är tillåtet. Av den bestämmelsen framgår att om revisionsutskottet utgör en del av styrelsen så får medlemsstaterna tillåta eller kräva att styrelsen utför revisionsutskottets uppgifter. Möjligheten för företagen att välja att låta styrelsen i dess helhet fullgöra utskottets uppgifter kan således behållas. Frågan är då om denna möjlighet får anses vara tillräcklig för att hålla nere före- tagens administrativa börda, eller om även andra undantagsbestäm- melser i artikel 39 bör utnyttjas för att begränsa kretsen av företag som åläggs skyldighet att ha ett revisionsutskott. I och för sig kan enligt utredningens mening ifrågasättas om det, mot bakgrund av att företagen alltid kan välja att låta styrelsen fullgöra revisions- utskottets uppgifter, finns behov av att införa ytterligare undantag från kravet på att ha ett sådant utskott. gjordes när revi- sorsdirektivet genomfördes i svensk rätt som nämnts bedömningen att alla icke-noterade företag helt borde undantas från kravet på revisionsutskott. Mot den bakgrunden, och för att ge företagen maximal flexibilitet i denna fråga, anser utredningen att det också fortsättningsvis finns skäl att begränsa kretsen av företag som åläggs att ha ett revisionsutskott genom att utnyttja även andra möjlig- heter till undantag enligt direktivet. 11 A. prop. Undantagsbestämmelserna för små och medelstora företag med flera i punkt 2 i artikel 39 innebär på samma sätt som bestämmel- serna i punkt 4 att styrelsen får fullgöra revisionsutskottets upp- gifter. Det saknas därmed anledning att specifikt införa dessa undantagsbestämmelser i svensk rätt. När det gäller undantags- bestämmelserna i punkt 3 i artikel 39 innebär dessa däremot att de där uppräknade företagen helt undantas från bestämmelserna om revisionsutskott, på motsvarande sätt som gäller för icke noterade företag enligt svensk rätt. Denna möjlighet bör enligt utredningens mening utnyttjas. Den första kategori företag som nämns i punkt 3 är dotterföretag enligt definitionen i artikel 2.10 i redovisningsdirektivet, om före- taget uppfyller kraven i punkterna 1, 2 och 5 i artikel 39 i revisors- direktivet samt artiklarna 11.1, 11.2 och 16.5 i revisorsförordningen på koncernnivå. För att undantag från kravet att ha ett revisions- utskott ska medges ska det till en början vara ett företag som står under bestämmande inflytande av ett moderföretag, inbegripet varje dotterföretag till ett överordnat moderföretag (jfr artikel 2.10 i redovisningsdirektivet). Därtill krävs att företaget på koncernnivå uppfyller kraven i punkterna 1, 2 och 5 i artikel 39 i revisorsdirek- tivet. I punkten 1 finns bestämmelser om revisionsutskott, punk- ten 2 medger att företagets förvaltnings- eller kontrollorgan i stället kan utföra utskottets uppgifter i vissa företag och punkten 5 med- ger undantag från kraven på oberoende när samtliga ledamöter i utskottet är ledamöter i företagets förvaltnings- eller kontroll- organ. Vidare krävs att företaget på koncernnivå uppfyller kraven på kompletterande rapport till revisionsutskottet enligt artiklarna 11.1 och 11.2 i revisorsförordningen samt på att förslaget till bolags- stämman vid val av revisor innehåller revisionsutskottets eller mot- svarande organs rekommendation enligt artikel 16.5 i revisors- förordningen. Den andra kategorin av företag som får undantas från skyldig- heten att ha ett revisionsutskott är fondföretag enligt definitionen i artikel 1.2 i UCITS IV. avses enligt artikel 1.2 i som a)har till enda syfte att företa kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper och/eller i andra likvida finansiella tillgångar som avses i artikel 50.1 med kapital från allmänheten och som tillämpar principen om riskspridning, och b)vars andelar på begäran av innehavarna återköps eller inlöses, direkt eller indirekt, med medel ur företagets tillgångar. En åtgärd som ett fondföretag vidtar för att säkra att börsvärdet av dess andelar inte i någon väsentlig mån avviker från fondandels- värdet (NAV) ska jämställas med återköp eller inlösen. Även varje företag som är en alternativ investeringsfond (så kallad AIF-fond) enligt definitionen i artikel 4.1 a i direktiv /61/EU undantas från skyldigheten att ha ett revisionsutskott. Med AIF- fond avses enligt artikel 4.1 a i direktiv /61/för kollektiva investeringar, inbegripet dess delfonder, som tar emot kapital från ett antal investerare för att investera det i enlighet med en fastställd investeringspolicy till förmån för dessa investerare, och inte kräver auktorisation enligt artikel 5 i UCITS IV. Från skyldigheten att ha revisionsutskott får också undantas företag vars enda uppgift är att utfärda värdepapper med bakom- liggande tillgångar som säkerhet enligt definitionen i artikel 2.5 i prospektförordningen. För dessa företag gäller att de offentligt ska förklara orsakerna till att de inte anser att det är lämpligt för före- taget att antingen ha ett revisionsutskott eller låta företagets för- valtnings- eller kontrollorgan utföra utskottets uppgifter. Med värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet avses enligt artikel 2.5 i prospektförordningen värdepapper som a)representerar en rätt i tillgångar, inklusive rättigheter som syftar till att säkerställa betalningar av lånekostnader eller tillgångs- havarnas mottagande, eller mottagande , av belopp som ska betalas till följd av denna rätt, eller b)är förenade med säkerhet i form av tillgångar och med villkor som avser betalningar kopplade till betalningar eller rimliga prognoser för betalningar som beräknats med hänvisning till tillgångar som definierats eller som kan definieras. Den sista kategori av företag som får undantas från kravet på revi- sionsutskott är kreditinstitut i den mening som avses i artikel 3.1.1 i kapitaltäckningsdirektivet. Sistnämnda artikel hänvisar till defini- tionen av kreditinstitut i artikel 4.1 led 1 i förordning (EU) nr 575/2013. Enligt den artikeln är ett kreditinstitut ett företag vars verksamhet består i att från allmänheten ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel och att bevilja krediter för egen räkning. För att undantas från kravet på revisionsutskott krävs vidare att kreditinstitutet inte har aktier upptagna till handel på en reglerad marknad i någon medlemsstat i den mening som avses i arti- kel 4.1.14 i MiFID och att det fortlöpande eller vid upprepade till- fällen endast har gett ut skuldinstrument som är upptagna till handel på en reglerad marknad, förutsatt att det sammanlagda nominella beloppet för alla dessa skuldinstrument ligger och att det inte har offentliggjorts något pro- spekt i enlighet med prospektdirektivet.12 Enligt utredningens mening bör samtliga de nämnda kategorierna av företag undantas från skyldigheten att ha ett revisionsutskott. Bestämmelser med detta innehåll bör därför föras in i de aktuella associationsrättsliga lagarna. I ABL och i lagen om ekonomiska föreningar bör samtliga undantag föras in. I fråga om sparbanker och medlemsbanker är det dock endast undantaget för kreditinsti- tut som är aktuellt i praktiken. Övriga undantag behöver därmed inte tas in i de lagar som gäller för dessa företag. När det gäller utformningen av undantagsbestämmelserna har utredningen övervägt att överföra de ovan beskrivna definitionerna av de undantagna företagen i den svenska lagtexten. Som framgått är dessa definitioner dock komplicerade, med rekvisit och under- rekvisit som är hämtade från flera andra bakomliggande EU-rätts- akter. Felkällorna vid en omformulering av direktivbestämmelserna till svenska lagbestämmelser är därmed många, vilket gör att det finns en inte helt obetydlig risk att de svenska lagbestämmelserna får ett innehåll som inte fullt ut överensstämmer med innebörden av bestämmelserna i direktivet. Av denna anledning anser utredningen att det i detta fall är motiverat att utforma lagregleringen på så sätt att det i de svenska bestämmelserna hänvisas till definitionerna i direktivet. När det gäller företag som avses i artikel 39.3 led c, dvs. företag var enda uppgift är att utfärda värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet, bör vidare i enlighet med vad som anges i direktivet föreskrivas att företaget ska offentliggöra skälen till att det avstår 12 MiFID ska enligt artikel 94 i direktiv /65/EU (MiFID II) upphöra att gälla med verkan . Hänvisningar till termer som definieras i MiFID eller till artiklar i det direktivet ska anses som hänvisningar till en likvärdig term som definieras i MiFID II eller till en artikel i det direktiv. från att låta antingen ett revisionsutskott eller styrelsen fullgöra utskottets uppgifter. Det bör överlämnas åt företaget att närmare bestämma hur ett sådant offentliggörande lämpligen ska göras. Offentliggörande kan till exempel ske genom att en upplysning om detta tas in i förvaltningsberättelsen eller anslås på företagets webb- plats. De nu föreslagna undantagsreglerna ger som nämnts en möjlig- het för vissa företag att inte inrätta ett revisionsutskott. Det är alltså upp till det enskilda företaget att avgöra om undantagsmöjlig- heten bör utnyttjas eller inte. Det finns dock anledning att fram- hålla att ett avstående från att inrätta revisionsutskott i enlighet med undantagsmöjligheterna kan få vissa konsekvenser. I några fall förutsätter nämligen de nya reglerna att revisionsutskottet eller en styrelse som fullgör utskottets uppgifter medverkar på olika sätt. Av artikel 5.4 i revisorsförordningen framgår att företagets revisor får tillhandahålla andra icke-revisionstjänster än sådana som är förbjudna enligt förordningen under vissa förutsättningar. Bland annat krävs att tillhandahållandet av dessa tjänster godkänts på förhand av revisionsutskottet. Såsom bestämmelserna är formule- rade synes en förutsättning för att de aktuella tjänsterna ska få till- handahållas vara att de godkänns av utskottet (eller av en styrelse som utför utskottets uppgifter). Utredningen har vidare i avsnitt 7.4.5 föreslagit att revisorer under särskilda omständigheter ska få utföra vissa ytterligare icke- revisionstjänster såsom bland annat upprättande av deklaration avseende skatt och skatterådgivning. Den föreslagna regleringen bygger på den möjlighet för medlemsstaterna att föreskriva undan- tag som finns i artikel 5.3 i revisorsförordningen. I nämnda artikel och i den föreslagna svenska regeln anges att en förutsättning för att revisorn ska få tillhandahålla dessa icke-revisionstjänster är att uppskattningen av effekten på de granskade finansiella rapporterna dokumenteras i den rapport som revisorn enligt artikel 11 i revisors- förordningen ska lämna till revisionsutskottet (eller i förekommande fall styrelsen). Att ett företag avstår från att inrätta ett revisionsutskott eller att låta styrelsen sköta uppgifterna torde vidare kunna få konsekvenser för möjligheten för revisorn att enligt artikel 4.3 i revisorsförord- ningen fortsätta revisionsuppdraget trots att revisorn erhållit ett arvode från en och samma klient som överstiger vissa gränsvärden. har också en funk- tion i fråga om möjligheten att förlänga revisionsuppdragets var- aktighet enligt artikel 17.5 i förordningen. Av det anförda följer att flera av de nya reglerna förutsätter att revisionsutskottet (eller i förekommande fall styrelsen) medverkar på olika sätt. Ett företag som med stöd av undantagsbestämmel- serna helt avstår från att inrätta ett revisionsutskott eller att låta styrelsen utföra uppgifterna riskerar därmed att ställas utanför möj- ligheten att utnyttja dessa regler. Eventuellt kan dock styrelsen läka bristen genom att de facto fullgöra den uppgift som i det enskilda fallet åvilar revisionsutskottet, trots att styrelsen inte fattat ett formligt beslut om att styrelsen ska utföra revisionsutskottets upp- gifter. Huruvida en sådan ordning får anses tillräcklig för att upp- fylla kraven på revisionsutskottets medverkan får avgöras i rätts- tillämpningen. Utseende av revisionsutskott och utskottets sammansättning Bestämmelserna om hur ledamöterna i revisionsutskottet ska utses har inte ändrats. saknades dock särskilda föreskrifter be- träffande revisionsutskottets ordförande. I de nya bestämmelserna anges i artikel 39 punkt 1 fjärde stycket att utskottets ordförande ska utses av antingen revisionsutskottets ledamöter eller företagets kontrollorgan. Medlemsstaterna får också kräva att revisions- utskottets ordförande ska väljas av företagets bolagsstämma. Vid genomförandet av revisorsdirektivet ansågs att Svensk kod för bolagsstyrning skulle gälla för vem som skulle utse revisions- utskottet och för vilka personer som med beaktande av direktivets krav kunde väljas till utskottet. Regeringen anförde att revisions- utskottet därför borde bestå av styrelseledamöter och utses av styr- elsen.13 Utredningen anser inte att det finns skäl att ändra på den ordningen. Även framöver bör utskottet således utses av styrelsen. Hur ordföranden i utskottet utses är inte särskilt reglerat i lag. Något skäl att nu föreskriva att ordföranden i utskottet ska väljas av bolagsstämman finns enligt utredningens mening inte. För att tillgodose den nya direktivbestämmelsen om val av utskottets ord- 2008/09:135 s. 115. förande bör det dock i de relevanta lagarna införas bestämmelser om att utskottet ska utse en av ledamöterna att vara ordförande.