sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — Individer och företag har möjlighet att ta emot digital post från offentlig sektor. Dock har endast nio myndig- heter och två kommuner anslutit ett begränsat antal meddelande- flöden till infrastrukturen Mina meddelanden.195 Regeringen har satt upp målet att mellanstora och större myndigheter ska ha anslutit relevanta meddelandeflöden till Mina meddelanden senast 2017.196 har i uppdrag att följa upp myndigheternas anslutning till infrastrukturen och verka för att företag ansluter sig.197 Svenska myndigheters kostnader för att befordra brev och paket uppgick till under 2014.198 Privatpersoner kan välja sin digitala brevlåda från olika opera- törer. finns brevlådorna: Min myndighetspost (som 192OECD, Digital Economy Outlook (2015), s. 149. 195Arbetsförmedlingen, , , , , (), SUNET, Transportstyrelsen, samt och kommuner. 196Budgetpropositionen 2016, prop. 2015/16:1 Utgiftsområde 22, s. 108. Det är dock inte tydligt vad som avses med medelstora och stora myndigheter eller begreppet relevanta meddelandeflöden. 197Regeringsuppdrag, Diarienr: N2015/3779/EF. 198Statsredovisningen, S-kod 5364 avseende utgifter för befordran av brev, paket etc., exempel- vis portoutgifter, avgifter för frankeringsmaskin, postförskottsavgifter och assureringsavgifter. Våra bedömningar och förslag drivs av ) och de privata alternativen och som också tillhandahåller post från företag. För att an- vända brevlådorna krävs e-legitimation och nya meddelanden avise- ras via sms, e-post eller notifieringar i appen för tjänsten. Företag har tillgång till brevlådan Min myndighetspost. hade drygt 240 000 fysiska och drygt 30 000 juridiska personer an- slutit sig till digital offentlig post genom någon av de tre digitala brevlådorna. Mot bakgrund av den mycket omfattande användningen av digi- tala tjänster i ligger antalet användare av digitala brevlådor på en relativt låg nivå. Det kan inte uteslutas att det begränsade meddelandeflödet, från ett fåtal myndigheter, gör att nyttan av an- slutning ur ett individperspektiv upplevs begränsad. Därför är det viktigt att regeringens mål att fler myndigheter ska ansluta rele- vanta meddelandeflöden till systemet förverkligas så snabbt som möjligt. Kundnyttan ökar då en större mängd av den offentliga kommunikationen kan samlas på ett enkelt tillgängligt sätt. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att ett s.k. ”opt-out”- system införs i för digital myndighetspost. Förslaget inne- bär att samtliga fysiska och juridiska personer antingen (1) ska regi- strera sig för en valfri digital brevlåda för att ta emot digital myndig- hetspost eller (2) aktivt besluta sig för att de vill behålla befintliga postrutiner. Om en fysisk eller juridisk person beslutar sig för att behålla befintliga postrutiner ska detta kunna meddelas på ett enkelt sätt utan vidare motivering, t.ex. genom en anmälan på telefon eller via en webbsida.199 Utredningens förslag skiljer sig i detta avseende från det obligatorium som införts i (se nedan). Utredningen föreslår att staten tillhandahåller en säker platt- form för infrastrukturen för den digitala brevhanteringen som möjliggör för olika aktörer på marknaden att koppla samman sin digitala brevlådetjänst med plattformen. I de fall som fysiska och juridiska personer inte gör ett aktivt val av digital brevlåda ska staten tillhandahålla en lösning. Förslaget kan jämföras med införan- det av premiepension där sparare som inte valt någon pensions- 199 Jämför (hämtad )som möjliggör spärr av telefonnummer för att undvika telefonförsäljning eller automatiska telefontjänst för att beställa blanketter osv. Våra bedömningar och förslag förvaltare fick sitt kapital placerat i en särskild fond.200 Utredningen gör bedömningen att en kraftsamling för att uppmuntra myndig- heter att ansluta relevanta flöden behövs för att övergången till digital post ska kunna ge effekt . Genomförande av förslaget i förhållande till individer Individer bör genom en informationskampanj ges kunskap om de fördelar en digital posthantering innebär och uppmuntras att göra ett aktivt val mellan en digital brevlåda eller att ha kvar traditionell posthantering. Stöd till individer kan t.ex. tillhandahållas genom de digitala servicecenter eller genom digital kompetensutveckling i hem- met som tidigare lämnat förslag om.201 De personer som vid ett givet datum, t.ex. , inte gjort ett aktivt val bör brevledes informeras om att en digital postlåda upprättats för dem och uppmuntra mottagaren att logga in i brevlådan på vanligt sätt. Vid den första inloggningen bör användar- villkor, inklusive hantering av personuppgifter, godkännas på det sätt som vanligen gäller för tjänsten. I det fall en person efter två påminnelser per brev inte valt att logga in i den befintliga brevlådan bör personen anses ha gjort ett aktivt val att behålla traditionell posthantering. Genomförande av förslaget i förhållande till juridiska personer Juridiska personer bör i likhet med individer uppmuntras att aktivt ansluta sig till en digital brevlåda eller välja en traditionell post- hantering. För det fall att en juridisk person inte gjort något val vid ett bestämt datum bör firmatecknarna tilldelas en brevlåda för den juridiska personens räkning och uppmuntras att använda denna. För det fall att en juridisk person efter två påminnelser per brev valt att inte logga in i den befintliga brevlådan bör detta anses vara ett aktivt val om att behålla traditionell posthantering. 200Det är t.ex. tänkbart att ”Min Myndighetspost” skulle tilldelas de privatpersoner som inte gjort ett aktivt val, eller att de privatpersoner som inte gjort ett val fördelas lika mellan de befintliga brevlådeoperatörerna vid den aktuella tidpunkten. 201För – digital kompetens (SOU 2015:28). Våra bedömningar och förslag Utredningen har inte haft utrymme för att göra en djupare juridisk analys, men ett antal frågeställningar har uppmärksammats i utred- ningsarbetet. Utredningen gör bedömningen att dessa kan klar- läggas i anslutning till förslagets genomförande. Det gäller t.ex. frågan om hur konkurrens säkerställs mellan olika brevlådor, sär- skilt för post till företag där dessa endast kan använda brevlådan Min Myndighetspost. Det är önskvärt att säkerställa god konkurrens mellan olika digitala brevlådeoperatörer i förhållande till såväl individers som juridiska personers post. Frågan om behörig företrädare för hantering av digital post för juridiska personer behöver klargöras. Nuvarande modell kräver att firmatecknaren registrerar sig för brevlådan och identifierar sig elektroniskt. Modellen är inte anpassad för större företags behov där en möjlighet att delegera posthanteringen kan behövas. Det bör övervägas att upprätta en särskilt databas eller annan lösning där firmatecknare kan uppge behöriga användare av postlådan och som kan användas för verifiering av behörighet av brevlådeoperatören. Frågor kring hantering av personuppgifter kan också aktualise- ras liksom frågor som uppkommer genom att en betydande del av service genomförs av privata tillhandahållare som inte kan ansluta sig till Mina meddelanden.202 Förslaget uppskattas ge en betydande besparing för myndighet- erna, goda miljöeffekter för samhället och bidra till enkelt tillgäng- lig myndighetspost för individer och företag.203 Leveransen av digi- tal post har också säkerhetsfördelar i förhållande till traditionell post. 202Förordning (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte. 203Se bilaga Konsekvensutredning av förslag om digital post från myndigheter som första- handsval. Våra bedömningar och förslag En beräkningsmodell har utarbetats för att uppskatta förslagets konsekvenser.204 Modellen är uppbyggd utifrån två scenarier. Uti- från försiktiga antaganden om förslagets påverkan på anslutnings- graden för fysiska respektive juridiska personer har förslagets på- verkan på de totala volymerna post fram uppskattats i nedanstående tabell. Tabell 4.4 Uppskattade totala volymer post i beräkningsmodellens två scenarier Antal miljoner brev som skickas digitalt Förslaget förväntas få en positiv miljömässig effekt. Genom att konvertera de uppskattade miljömässiga konsekvenserna till CO2- ekvivalenter kan förslaget uppskattas ge en minskad miljömässig effekt motsvarande 60 tusen ton CO2. Det motsvarar cirka 30 miljo- ner mil bensinbilskörning eller utsläpp från knappt 30 000 bensin- bilar i . Det motsvarar också de samlade klimat- påverkande utsläppen för drygt 10 000 svenskar. Genom måttet Social Cost of Carbon (SCC) kan den sociala kostnaden, dvs. kostnaderna som bärs av hela samhället för att släppa ut koldioxid i atmosfären, översättas i pengar. Uttryckt i detta mått motsvarar de uppskattade miljömässiga effekterna av förslaget och uttryckt i dagens penningvärde. Den samlade statsfinansiella nettoeffekten uppskattas till . Uttryckt i dagens penning- värde (diskonterade värden) uppskattas den samlade statsfinansiella nettoeffekten av förslaget uppgå till . 204 I beräkningsmodellen ingår kostnads- och intäktsförändringar för brevhantering (arbets- tid, porto, kuvertering, print etc.), löpande drift, marknadsföring, samt miljömässiga effek- ter. I modellen ingår inte kostnads- och intäktsförändringar (faktiska och upplevda) för indi- vider, företag eller andra juridiska personer, sysselsättningseffekter eller effekter på intäkter från statligt ägda företag. Våra bedömningar och förslag SOU 2015:91 MSEK, disk. MSEK, disk. ekv, tusental ton CO2 effekter MSEK, disk. effekter, disk. För kommersiella tillhandahållare av digitala brevlådor som också levererar offentlig post finns ingen modell för ersättning liknande portokostnader för traditionella försändelser. Alltefter- som mängden digital myndighetspost ökar bör en ersättningsmeka- nism utarbetas för att täcka de kostnader brevlådeoperatörerna har för att distribuera offentlig post. Utredningen lämnar inget förslag i denna del men gör bedömningen att frågan kan lösas inom den 3-åriga införandeperioden. Våra bedömningar och förslag – obligatoriskt att ta emot digital post från offentlig sektor I är det obligatoriskt för medborg- are att ta emot post digitalt från offentlig sektor. Ett obligatorium för företag infördes 2013.205 Medborgare med t.ex. funktionsned- sättning kan efter prövning hos kommunen undantas från obligato- riet. Normalt ges undantaget under två år.206 Myndigheter har ingen lagreglerad skyldighet att ansluta sig till systemet men i praktiken använder majoriteten lösningen. Den danska lösningen innebär att varje person får en digital postbox, totalt omfattas 4,7 miljoner invånare. Nya med- delanden i postboxen aviseras genom e-post eller sms till en adress som uppges av användaren. Vid införandet av obligatoriet hade av danskarna själva anmält sig för att ta emot digital post. hade undantagits från obligatoriet och anslöts automatiskt till systemet. hade 4,2 miljoner danskar () registrerat en brevlåda. 509 000 (10,) hade medgetts undan- tag. Med andra ord har siffrorna i stort sett varit oförändrade sedan obligatoriet trädde i kraft. Vid en kundundersökning efter införandet av digital post uppgav av användarna att det var nöjda eller mycket nöjda med att få digital post. För att läsa sin digitala post kan användaren antingen logga in på en medborgarportal (borger.dk) eller via en postboxlösning (e-Boks), användaren väljer själv vilken lösning hen föredrar. Innehållet och funktionerna är samma i båda lösningarna. har en tradition av centraliserad offentlig digitalisering baserat på gemensamma fleråriga e-förvaltningsstrategier. Ett exem- pel på it-politiskt mål är att ska av medborgarnas och företagens kommunikation med det offentliga ske via digitala kanaler.207 ligger tack vare sitt e-förvalt- ningsarbete på första plats i EU:s digitaliseringsrankning.208 205Dansk lag, Lov om (lov nr 528 af ) /forms/r0710.aspx?id=142234 (Hämtad ). 206Bekendtgörelse om fritagelse af fysiske peroner fra tilslutning till m.v. 207Danmark, from public authorities, /Servicemenu/English/Polic yand-Strategy/Digital-Post-from-public-authorities (Hämtad ). 208Digital Society and Economy Index () 2015. Våra bedömningar och förslag – digital kommunikation huvudregeln men det går att anmäla undantag är digital kommunikation huvudregeln när det offentliga ska kommunicera med andra. Syftet med regeln är att förenkla vardagen för invånare och företag och att förenkla och förbättra förvaltningen.209 Ett gemensamt register har skapats för att individer ska kunna avsäga sig viss typ av digital kommunikation. Enklare information som t.ex. servicepåminnelser kan skickas ut digitalt oavsett om mottagaren avsagt sig. Valet att inte ta emot digital post görs antingen via en webbplats eller per telefon. I har Direktoratet for forvaltning og IKT ansvaret för digital post.210 Det är obligatoriskt för förvaltningsmyndigheter att senast kunna erbjuda digital post. Två post- boxar finns tillgängliga, e-Boks och Digipost. Kommuner har möjlig- het att ansluta sig till den tekniska lösningen. hade 500 000 användare registrerat sig för en digital postbox.211 4.7Datadriven innovation för tillväxt och välfärd Datadriven innovation för tillväxt och välfärd är ett område som växer i betydelse för hållbar tillväxt, konkurrenskraft och välfärd. Området är viktigt för att möta de stora utmaningarna samhället står inför såsom global uppvärmning, energibrist och en åldrande befolkning. Innovation är också en förutsättning för att näringsliv och ekonomi ska klara sig väl i den globala konkurrensen.212 I en digitaliserad värld är data en central del för att kunna bygga nya och förbättrade tjänster. För många företag och offentliga aktörer är bearbetning och analys av stora datamängder viktiga medel för att ut- veckla ny kunskap, främja innovation och skapa ekonomiska värden. Informationen omfattar öppna data, offentlig information och stora datamängder och har tydliga kopplingar till sakernas internet och användning av molnbaserade tjänster. Det är av strategisk betydelse att utnyttjar de möjligheter datadriven innovation ger. 209Norge Forvaltningsloven §15 a 1. ledd. 210Norska Direktoratet for forvalning og IKT, (Hämtad ). 211Pressmeddelande , En halv million har opprettet digital postkasse. (Hämtad ). , (2010) Innovationer, Entreprenörskap och tillväxt – En kortfattad översikt av kunskapsläget. Våra bedömningar och förslag 4.7.1Utveckla en nationell strategi för datadriven innovation Förslag: Regeringen bör ge i uppdrag att utveckla ett förslag till en nationell strategi för datadriven innovation. Upp- draget bör genomföras i samarbete med relevanta myndigheter och aktörer inom privat och offentlig sektor. Skälen för utredningens förslag: Datadriven innovation är en ny källa till tillväxt och jobb med potential att öka resurseffektivitet, produktivitet, konkurrenskraft och social välfärd. Att utnyttja stora datamängder för innovation har potential att förändra alla sektorer i ekonomin, inklusive lågteknologiska industrier och tillverkning, eftersom analyser och användning av data ytterligare kan driva tjänstefieringen av ekonomin.213 Industriföretag investerar stora summor i analys av stora datamängder, och ser att det kan förändra konkurrensförutsättningarna i deras industrisektorer.214 Datadriven innovation kan bidra till att effektivisera offentlig verksamhet och att utforma bättre offentliga tjänster. Trafikflöden, arbetspendling och godsfrakt är exempel på områden där både miljövinster och tidsvinster är möjliga genom tillgång till informa- tion i realtid. Tjänster som baseras på öppna data kan erbjudas av privata aktörer men skapar också en ny marknad där partnerskap mellan offentliga och privata aktörer ger förutsättningar för effekti- vare och mer kundanpassade lösningar. Ett antal faktorer påverkar om nyttorna och innovationskraften med stora datamängder data kan realiseras. Aktörer som vill åter- använda offentlig information behöver tillgång till data som är kom- plett, aktuell och primär. Villkoren för hur data kan användas behö- ver möjliggöra så mycket återanvändning som möjligt utan att även- tyra säkerhet och integritet. Barriärer i form av villkor och avgifter behöver vara i balans mellan aktörers behov av finansiering och den nytta informationen kan skapa på en fri marknad. Värdet av stora data och öppna data förverkligas endast när infor- mationen omsätts i användning, exempelvis i nya eller förbättrade tjänster. Genom att systematiskt identifiera barriärer som hindrar en återanvändning av information kan nyttan öka. 213OECD (2015), Data-driven innovation. for Growth and Well-Being. 214Accenture och GE (2015), Industrial Internet Insights Report for 2015. Våra bedömningar och förslag den nationella utvecklingen inom datadriven innovation behövs åt- gärder för att stödja och samordna särskilt offentliga organisationer, men också se över kompetensförsörjningen och forskningen på om- rådet. Att offentliga myndigheter genom ökad samordning bättre kan bidra till försörjningen av grunddata i samhället är en grund- läggande infrastruktur för innovationer. har Regeringens uppdrag att analysera potentialen för användning av molntjänster i staten.215 Uppdraget har också kopplingar till strategi för använd- ning av molntjänster i . Innehåll i en nationell strategi för datadriven innovation Strategins syfte är att stimulera och underlätta för omfattande data- driven innovation i . Förslaget till strategi bör omfatta att: •belysa potentialen för innovationer baserade på stora och öppna data, •belysa betydelsen av gemensamma specifikationer (standarder) och delade digitala plattformar för att främja innovation baserad på stora och öppna data, •offentliga aktörer stimuleras till att använda datadriven verk- samhetsutveckling och i snabbare takt tillgängliggöra öppna data, •främja samverkan och mötesplatser för offentliga och privata ägare av data, forskare, it-företag, finansiärer samt små och stora informationsförädlare, •beskriva tillgången på kompetens i inom analys och användning av stora datamängder och identifiera områden där kompetens bör utvecklas och stärkas, •beakta integritets- och säkerhetsaspekter och belysa hur en av- vägning kan göras mellan att skydda den personliga integriteten och att främja innovation och tillväxt. N2015/3778/EF. Våra bedömningar och förslag bör avsättas för framtagandet av strategin. Strategin bör finansieras inom ramen för den kommande forsknings- och innovationspropositionen eller innovationsrådets arbete. 4.7.2Ett nationellt kompetenscenter kring stora datamängder Förslag: Regeringen bör ge i uppdrag att se till att ett nationellt kompetenscenter inrättas kring metoder för insam- ling, analys och nyttiggörande av stora datamängder. Uppdraget bör omfatta –2020. Skälen för utredningens förslag: Stora datamängder (big data) är en allt viktigare möjliggörare för innovation och tillväxt, vilket beskrivs i förslaget 4.7.1. behöver främja forskning och utveckling kring stora datamängder för att ytterligare dra nytta av de möjligheter till innovation som området ger. Därför bör ges i uppdrag att bilda av ett nationellt kompetenscenter kring metoder för insamling, analys och bearbetning av stora datamängder. Sär- skilt intressant är datadrivet värdeskapande, exempelvis inom lär- ande och beslutsfattande samt inom miljö- och klimatområdet. Företag kan i den egna verksamheten få tillgång till omfattande mängder information, t.ex. genom sina kunders agerande eller genom att mäta och samla in data från den operativa verksamheten. Det skapas värden genom ökad effektivisering. Potentialen att för- ädla och hitta nya insikter från analys av datamängderna är bety- dande. Ett (eller flera, sektorsvisa) kompetenscenter kring stora data bör leda till varaktig samverkan mellan universitet, forskningsinstitut, företag och offentliga aktörer. Centret behöver vara ett öppet nät- verk med både industriella och akademiska aktörer och fungera som en kontaktyta mellan intressenter. Syftet är att samverkan ska leda till att nya nätverk skapas och att företag får tillgång till data, verktyg och kompetenser som svarar mot deras behov. Våra bedömningar och förslag tena bör inkludera utveckling av metoder för insamling, analys och bearbetning av stora datamängder, men fokusera på tillämpningar, affärsutveckling och utbildnings- och forskningsinsatser. Befintliga verksamheter internationellt och nationellt Förebilder för kompetenscentret finns att hämta i The insight centre for big data analytics på och i , där central kompetens för datacentrerad forskning och utveckling samlas, med kopplingar mellan akademi och näringsliv. Det finns verksamhet i som i olika utsträckning har en datadriven ansats. bedriver forsk- ning inom analys av stora data med inriktning på beslutsstöd och visualisering. Projektet har finansiering fram till 2020.216 För den mer tekniska infrastrukturen bakom moln- och datacenter finns initiativ kring serverhallar i om att initiera attraktiva miljöer för utbildning, forskning, design och innovation inom datacenter. Värden som framhålls i initiativet är särskilt s.k. gröna frågor för storskaliga center och hantering av stora datavolymer; själva tekniken och möjligheter att testa utrustning, energi och andra driftfrågor.217 har gett stöd till en bred portfölj av strategiska forsk- nings- och innovationsagendor inom olika områden, inklusive en inom stora data. Agendan rekommenderar riktade stöd för forsk- ning och infrastruktur i ”Analytics-området”, fler aktivi- teter för att öka utvecklingen av datadrivna (industriella) tillämp- ningar, behov av ökad kunskap och kompetens, samt bättre förut- sättningar för samverkan och kompetensutbyte mellan relevanta aktörer.218 Satsningen bör uppgå till –2020. Finansiering bör tilldelas i den kommande proposi- tionen inom forskning och innovation, som en ökning av myndig- hetens anslag. 216Blekinge Tekniska Högskola forskning inom stordata /bigdata (Hämtad ). 217Cloudberry Dataceters / (Hämtad ). 218VINNOVA, (2015) Analytics /sv/Var-verksamhet/Gransover skridande-samverkan/Samverkansprogram/Strategiska-innovationsomraden/Strategiska- innovationsagendor/Forteckning-agendor-2013/Big-Data-Analytics/ (Hämtad ). Våra bedömningar och förslag 4.8Säkerhet och integritet i en digital tid Säkerhet och integritet på nätet liksom tillit till såväl tekniken som till samhället är avgörande för det digitala samhället. Säkerhet och integritet i en digital tid är därmed ett långsiktigt strategiskt område. På samhällsnivå måste systemen vara säkra, både för att sam- hället ska fungera, och för att människor ska känna tillit och trygg- het. Kriminalitet måste beivras, både sådan som riktas mot indivi- der och den som riktas mot företag eller stat. kan ett starkt fokus på systemsäkerhet ibland leda till en övervakning och kränkning av människors personliga integritet som i sin tur tvärt- om kan inverka menligt på tilliten både i och till samhället. Våra data måste användas ansvarsfullt men som bland annat E-delegationen konstaterar i sitt slutbetänkande förekommer det , utifrån offentlighetsprincipen, vidareförsäljning och kom- mersiellt utnyttjande av integritetskänsliga persondata som männi- skor har lämnat ifrån sig till myndigheter.219 Det finns också en potentiell konflikt mellan den personliga integriteten och innova- tionskraft och de nya affärsmodeller som utvecklas inom såväl offent- lig som privat verksamhet. Datainspektionen har i sitt arbete utformat några grundläggande principer avseende integritetsskydd. Dessa innebär att inte samla in mer information än vad som behövs för uppgiften, inte ha informa- tionen kvar längre än man behöver och att inte använda den till något annat än vad man samlade in den för. Dessutom är det av vikt att informera om hur uppgifterna ska behandlas, att begära sam- tycke och att tillåta insyn i den vidare hanteringen är också led i integritetsskyddet.220