sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — Regeringen bör inom dessa bedriva ett långsiktigt arbete dels för att ge goda förutsättningar för det fortsatta arbetet och dels för att skapa stabilitet i, trovärdighet för och tillit till politiken. Kontinuerligt statligt engagemang för att främja digitaliseringen i samhället Statlig styrning har genomgått stora förändringar till följd av samhällsutvecklingen. har decentralise- rats och målstyrning är dominerande. Då allt fler områden är tvärsektoriella eller horisontella har nya former av statlig styrning och statliga insatser utformats. Dessa kallas för främjande insatser. anser att den transformerande kraft som digitaliseringen innebär för samhället gör att det finns ett behov av att staten genom ett kontinuerligt och långsiktigt statligt engagemang utvecklar mjuka former av styrning för att främja digitaliseringen i samhället. De nationella insatserna behöver innefatta systematisk kunskaps- uppbyggnad om samtidens och framtidens sakfrågor, analys för att identifiera nytta, värde och utmaningar, stöd för myndigheter och kommuners utvecklingsarbete, utveckling av strategisk samverkan samt framtagande av policyunderlag av olika slag. Regelverk som fungerar i och för den digitala omställningen Digitaliseringen innebär för många verksamheter att viss befintlig lagstiftning är försvårande för utvecklingen. Men också att vissa områden behöver stärkt reglering allt eftersom nya fenomen ut- vecklas. Regelverk som fungerar i och för den digitala omställningen är grundläggande för en god samhällsutveckling och en fråga som staten kontinuerligt behöver beakta, följa och förhålla sig till. Kompetens för det digitala samhället Samhällsutvecklingen kommer kontinuerligt att ställa krav på indi- viders digitala kompetens i privatlivet och samhällslivet liksom inom utbildningen och arbetslivet. Livslångt lärande, utbildning, kompetensutveckling och omskolning blir allt viktigare för indivi- der, företag och samhälle. Som samhälle behöver vi också kompe- tens om och hur digitaliseringen kan användas för verksamhets- utveckling, värdeskapande och innovationer för att ge fortsatt väl- stånd och tillväxt. För att kunna dra nytta av hela kompetensen i samhället behöver könsbalansen inom it-området bli jämnare. Infrastruktur för att främja digitalisering Tillgång till bredband och mjuk infrastruktur är nödvändigt för stärkt konkurrenskraft och effektiviseringsmöjligheter. Det har av- görande betydelse för såväl näringslivet som för offentlig sektor. För individen är det grundläggande att ha tillgång till en god it-infrastruktur. En hög användning av elektroniska kommunika- tioner bland hushåll och företag möjliggör utveckling av nya och bättre tjänster och andra innovationer. Datadriven innovation för tillväxt och välfärd Datadriven innovation är ett område som växer i betydelse för håll- bar tillväxt, konkurrenskraft och välfärd. I en digitaliserad värld är information en central del i att bygga nya och förbättrade tjänster. Innovation är också grundläggande för att näringsliv och ekonomi ska klara sig väl i den globala konkurrensen. Säkerhet och integritet i en digital tid På samhällsnivå behöver systemen vara säkra, både för att samhället ska fungera och för att människor ska känna tillit och trygghet. Kriminalitet måste beivras, både sådan som riktar sig mot individer och mot företag eller stat. kan ett starkt fokus på system- säkerhet ibland leda till en övervakning och kränkning av männi- skors personliga integritet som i sin tur tvärtom kan inverka men- ligt på tilliten både i och till samhället. Säkerhet och integritet på nätet liksom tillit till såväl tekniken som till samhället är därmed en avgörande fråga för samhällsutvecklingen genom digitaliseringen. Utredningen har lagt ett antal förslag inom de strategiska områdena för att möta den samhällsutveckling som sker genom digitaliseringen. Kontinuerligt statligt engagemang för att främja digitaliseringen i samhället Nationellt främjande och stöd till digitalisering •Regeringen bör säkerställa en kontinuitet i nationellt främjande och stöd till digitalisering. De nationella insatserna behöver innefatta systematisk kunskapsutbyggnad om samtidens och framtidens sakfrågor, analys för att identifiera nytta, värde och utmaningar, stöd för myndigheter och kommuners utvecklings- arbete, utveckling av strategisk samverkan samt framtagande av olika sorters policyunderlag. En utredning bör tillsättas som ger förslag om organisering. Statistik för det digitaliserade samhället •Regeringen bör ge () i uppdrag att se över statistikområden som påverkas av digitaliseringen och hur statistiken behöver utvecklas för att bättre fånga effekter av digitaliseringen. Regelverk som fungerar i och för den digitala omställningen Genomgång av digitaliseringsförsvårande lagstiftning •Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att göra en kartlägg- ning av digitaliseringsförsvårande lagstiftning. Resultatet av kartläggningen bör utvärderas och analyseras i syfte att föreslå lämpliga åtgärder för att bereda frågorna. Utredning om arbetsrätt och konsumenträtt i den nya digitala ekonomin •Regeringen bör tillsätta en utredning som ser över om arbets- rätten och konsumentlagstiftningen behöver anpassas till nytt- jande- och delningsekonomin. Utredning om socialförsäkringssystem för anpassning till den nya digitala ekonomin •Regeringen bör se över socialförsäkringens nuvarande utform- ning med hänsyn till nya och förändrade förhållanden inom arbetsmarknaden som möjliggörs genom den digitaliserade samhällsutvecklingen. Kompetens för det digitala samhället Incitamentsprogram för att öka könsbalansen på högre it-utbildningar •Ett incitamentsprogram bör inrättas för att öka könsbalansen på högre it-utbildningar. Studerande med underrepresenterat kön, , som påbörjar och fullgör högre it-utbild- ningar får sina studiemedel för sex terminer, motsvarande kandi- datnivå, avskrivna efter erlagd examen längst till dess att en köns- balans på 30/70 uppnås. Digitalt kompetenslyft för ledare i verksamhet •Regeringen bör i överenskommelse med kommuner och landsting (SKL) genomföra ett digitalt kompetenslyft för ledare i verksamhet. Samverkan kring utbildningsprogram för digitala jobb •Regeringen bör inrätta ett samverkansråd som utvecklar it- utbildningar på högskolenivå. Rådet bör innehålla representan- ter från näringsliv och lärosäten. Utvecklingsprogram för näringslivets digitalisering •Regeringen bör ge i uppdrag att inrätta ett pro- gram för att främja näringslivets digitalisering med fokus på små och medelstora företag. En genomlysning av arbetsmiljö i den digitala ekonomin •Regeringen bör ge i uppdrag att göra en genom- lysning av digital arbetsmiljö och hur den hanteras i enlighet med gällande lagstiftning. Infrastruktur för att främja digitaliseringen Digital post från myndigheter som förstahandsval •Regeringen bör fasa ut traditionell fysisk posthantering från de statliga myndigheterna och ge samtliga individer och företag till- gång till en digital postlåda. Den traditionella posthanteringen ska kunna behållas genom ett aktivt val från individen eller företaget. Datadriven innovation för tillväxt och välfärd Utveckla en nationell strategi för datadriven innovation •Regeringen bör ge i uppdrag att utveckla ett förslag om en nationell strategi för datadriven innovation. Ett nationellt kompetenscenter kring stora datamängder •Regeringen bör ge i uppdrag att se till att ett nationellt kring metoder för insamling, analys och be- arbetning av stora datamängder inrättas. Säkerhet och integritet i en digital tid Det pågår ett flertal utredningar och andra arbeten inom området säkerhet och integritet vilket gör att Digitaliserings- kommissionen väljer att inte lämna något förslag inom detta strate- giska område. Utredningen rekommenderar även regeringen att ge Upphand- lingsmyndigheten i uppdrag att starta ett forum för samverkan och dialog kring digitaliseringsfrämjande upphandling samt utforma stöd för upphandlande enheter att följa Lagen om offentlig upp- handling () i den ändring som sker genom skärpta krav på hänsyn till tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning eller utformning utifrån allas möjligheter. har gjort två tidigare nulägesanalyser över länens arbete med de regionala digitala agendorna. Vid den senaste uppföljningen hade fem län antagit sina agendor, medan resterande 16 län hade kommit olika långt i arbetet med att ta fram agendorna. har en tredje uppföljning av länens arbete med agendorna genomförts. Ytterligare nio län har antagit sina agendor, vilket betyder att totalt 14 län har en regional digital agenda. Samt- liga län som antagit en agenda anser att den har bidragit till mer aktiviteter och det fortsatta arbetet utgår från samverkan genom befintliga nätverk och strukturer inom regionerna. Behovet av sam- verkan är en fråga som betonas för att driva digitaliseringsarbetet framåt. Innehållet i agendorna varierar kraftigt och respektive län har tydliga uppfattningar om sina styrkeområden. Digitaliserings- frågorna uppfattas av alla vara prioriterade frågor i det strategiska utvecklingsarbetet såväl kommunalt som regionalt. Några faktorer lyfts fram som särskilt viktiga för att nå fram- gång i det fortsatta arbetet, dessa fångas upp i nyckelord som: samverkan, engagemang, vilja, samarbete, kompetens, samordning, förankring, kunskap, resurser, enighet och delaktighet. Ett antal sakområden utpekas såväl nationellt som regionalt och kommunalt för att driva det fortsatta arbetet. Den främsta utmaningen anses vara bristande finansiering från nationellt och regionalt håll. 1 Arbetet och dess genomförande Regeringen beslutade om en strategi för it- politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Det it-politiska målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Som ett led i att bl.a. följa upp målet tillsattes . Utredningens uppdrag framgår av direktiven 2012:61 som beslutades av regeringen , direktiv 2012:122 som beslutade av regeringen och 2013:108 som beslutades av regeringen . beslutade regeringen om ett ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 2015:18) där under den återstående utredningstiden ska genomföra en omvärldsanalys, identifiera strategiska områden som bör beaktas i den framtida digitaliseringspolitiken samt utreda vilka behov som finns av nationellt främjande inom området. Kommissionen har från ansvar för den admi- nistrativa funktionen för Användningsforum som regeringen beslu- tade att inrätta för åren 2012–2015. 1.3Utredningens tolkning av uppdraget och avgränsningar Uppdraget från regeringen är brett och håller en hög ambitions- nivå. ambition är att i sina betänkan- den dels redovisa arbetet inom de områden som direktivet anger samt fördjupa sig i vissa, utvalda, områden för att kunna hålla en så Arbetet och dess genomförande hög kvalitet som möjligt på betänkandena. Kommissionen ska, enligt direktivet, i sitt arbete med att ta fram betänkandena söka samverkan och inhämta synpunkter av relevanta aktörer. har lämnat fyra delbetän- kanden: –En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31) –En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) –Gör – digital kompetens (SOU 2015:28) och –Om – en antologi om digitaliseringens möjlig- heter (SOU 2015:65). Utredningen har aktivt sökt kunskap från aktörer som representerar olika perspektiv till exempel näringsliv, offentlig sektor, intresse- organisationer, akademi och slutanvändare samt beakta det inter- nationella perspektivet i en globalt uppkopplad värld. En utvecklad dialog med berörda aktörer har gett möjlighet för utredningen att ta till vara på erfarenheter och kunskap hos dessa. Formerna för dialogen anpassas efter frågornas karaktär och de behov som finns. har valt att arbeta främst med bi- laterala kontakter med representanter för olika organisationer som företräder såväl offentlig sektor som näringsliv och arbetstagar- organisationer. Utredningen har också omvärldsbevakat området via olika möten på EU-nivå och möten med företrädare för offentliga organisationer från andra länder. Vidare har individuella dialogmöten förekommit med deltagare från den expertgrupp som regeringen ut- sett. Löpande förankring med expertgruppen har genomförts mellan de formella expertgruppsmötena. Utredningen har också valt att arbeta med öppenhet och transparens och på så sätt engagerat intres- senter genom att ge möjlighet till att kommentera utkast till betän- kandet på webbplatsen. Under arbetet med slutbetänkandet har Digitaliseringskommis- sionen haft fyra expertgruppsmöten och ett stort antal möten med intressenter. Andra pågående offentliga utredningar har också kon- taktats i arbetet för att bidra till kunskapsutbyte. Arbetet och dess genomförande Användningsforum skapades i syfte att peka på viktiga konkreta förutsättningar för användbarhet och tillgänglighet och visa exem- pel på hur användbarhet och tillgänglighet kan genomföras av ansvariga aktörer (dnr N2012/1799/ITP). Forumet har fungerat som plattform för en kontinuerlig dialog mellan det allmänna och användargrupper, branschen, forskarsamhället samt representanter för slutanvändarorganisationer. har regelbunden kontakt med Användningsforum i deras arbete och samverkar med forumet för att få inspel av dem och kunskap om deras arbete. har forumet haft fyra ordinarie möten och arbetat med frågor om bl.a. digital arbetsmiljö, digital kompe- tens, tillgänglighet i it-upphandling, e-förvaltning och e-legitima- tion. Två rapporter har publicerats på Användningsforums webb- plats, Om digital kompetens och Strategiskt viktiga frågor för använd- barhet och tillgänglighet. För att ska bli bäst i världen på att ta tillvara digitaliseringens möjligheter är samverkan med andra aktörer av stor betydelse. Kon- takter har upprättas med aktörer på internationell, nationell, regional och lokal nivå som har ansvar inom de områden som den digitala agendan omfattar. Inför detta betänkande har kunskap och erfaren- heter från olika myndigheter och organisationer inhämtats. Kommissionen har haft ett kontinuerligt samarbete med bland annat IT & Telekomföretagen, e-delegationen, Bredbandsforum, , , för att ta del av deras kunskap och erfarenheter i de frågor som utredningen har behand- lat i detta betänkande. En rad andra aktörer har medverkat genom att bidra med sina erfarenheter till detta betänkande, såväl formellt som informellt. Som exempel kan nämnas Kommuner och Landsting (SKL), , (), med flera. ordförande ingår i av så kallade Digital Champions. Arbetet och dess genomförande Lilla kommissionen är expertgrupp med barn och ungdomar. Lilla kommissionen består av fyra pojkar och fyra flickor från hela , . De ger utred- ningen råd och inspel utifrån sin horisont. har ett möte genomförts där kommissionärerna tog fram en lista över 10 digitala saker som man ska förstå eller ha gjort innan man blir vuxen. Listan överlämnades till it-ministern. Hela listan – 10 digitala saker att göra innan man blir vuxen 1.Förstå hur man är säker på nätet. 2.Kunna vara källkritisk. 3.Kunna söka efter information, t.ex. att googla. 4.Kommunicera med andra. 5.Betala räkningar och annat. 6.Göra skillnad, t.ex. vara med i eller starta en digital kampanj. 7.Kunna publicera något på internet. – förstå varför något är gratis på internet. 9.Initiera digitala projekt, t.ex. bygga en webbsida, starta en blogg eller bygga en app. 10.”Rage quitta”, våga säga ifrån i och lämna digitala forum. tillsatte regeringen tolv personer i en expertgrupp för . entledigades experterna och en ny expertgrupp om tio personer tillsattes samma månad. Gruppen har en rådgivande funktion och medlemmarna ska inte betraktas som ansvariga för kommissionens arbete. Expertgruppen har en stor bredd både avseende kompetens och intressen. Utöver sammanträden där arbetet diskuterats, har enskilda medlemmar i gruppen bidragit till arbetet, utifrån sina expertkunskaper i fram- tagandet av utredningens betänkanden. Arbetet och dess genomförande En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) I delbetänkandet uppmärksammades särskilt ett av den digitala agendans sakområden: Skola och undervisning. Vi presenterade en fördjupad lägesgenomgång och ett antal förslag som på olika sätt syftade till att öka digitaliseringen i den svenska grund- och gym- nasieskolans undervisning. Reviderade styrdokument med digitalt perspektiv föreslog att regeringen skulle ge Skol- verket i uppdrag att föreslå en revidering av läroplanerna för grund- och gymnasieskolan i syfte att föra in begreppet digital kompetens som en basfärdighet. Vidare borde revidera kursplanerna i ämnena bild, historia, matematik, samhällskunskap, slöjd, svenska och teknik i syfte att stärka logiskt tänkande, kreativ problemlösning och käll- kritik med hjälp av digitala verktyg, samt revidera kunskapskraven i kursplaner och i gymnasieskolans ämnesplaner så att de omfattar de digitala förmågor som de reviderade läroplanerna, kursplanerna och ämnesplanerna beskriver. Digitalt baserade nationella prov i grund- och gymnasieskolan föreslog att regeringen skulle ge Skol- verket i uppdrag att utreda hur digitalt baserade nationella prov kunde införas i grund- och gymnasieskolan, utifrån de föreslagna förtydligade kunskapskraven med digitaliseringsperspektiv i läro- och kursplaner. Nätbaserad utbildning i grund- och gymnasieskolan föreslog att regeringen skulle tillsätta en utredning om ökade möjligheter för skolhuvudmän att erbjuda nätbaserad undervisning som ett komplement till och en kvalitets- förstärkning av den lokala undervisningen. Arbetet och dess genomförande Digitalt kompetenslyft för lärare En nationell satsning behövs för att lyfta lärarnas digitala kompe- tens. föreslog att skulle uppdras att i ett första steg ta fram närmare riktlinjer och upplägg samt kostnadsberäkning för en sådan kompetensutvecklingsinsats. I ett andra steg skulle myndigheten ges i uppdrag att genomföra satsningen och fördela medel till skolhuvudmän efter ett ansök- ningsförfarande. skulle även ges i uppdrag att påskynda kodifieringen av framgångsrika lokala praktiker för digitalt baserad undervisning till att bli beprövad erfarenhet som kan användas i kompetensutvecklingsinsatser i hela landet. Digitalt kompetenslyft för rektorer En nationell satsning behövs för att lyfta rektorers digitala kompe- tens. föreslog att i ett första steg får uppdrag att ta fram närmare riktlinjer och kostnadsberäk- ning för en satsning där myndigheten fördelar medel till skol- huvudmän efter ansökan. I ett andra steg skulle sam- ordna insatsen och fördela medel till skolhuvudmän efter ansökan. borde också förändra sina regler för upphandling av rektorsutbildning från högskolorna så att frågor om skolutveckling med hjälp av digitala verktyg och it-juridiska frågor skulle få en framträdande plats inom den statliga rektorsutbildningen. Förtydliga det digitala inslaget i lärarutbildningarna föreslog att regeringen skulle ta initiativ till översyn av examensmålen för lärarutbildningarna i syfte att för- tydliga och föra in ytterligare krav om pedagogisk och ämnes- inriktad digital kompetens. En undersökning föreslogs också av den pedagogiska digitala kompetensen hos personal som undervisar inom lärarutbildning- arna. Arbetet och dess genomförande Innovationsprojekt för framtidens lärande föreslog att Verket för innovations- system () skulle få i uppdrag att stödja etableringen av test- bäddar för framtidens lärande, samt fördela FoU-medel för att driva fram nyskapande digitala läromedel och undervisningsformer. Syftet var att underlätta och stimulera skolhuvudmännens arbete med att utveckla, införa och använda it som en integrerad del i undervisningen. Ökad kunskap om effekterna av digitala inslag i svensk skola föreslog att regeringen skulle ge Skol- verket i uppdrag att följa upp användningen av digitala resurser och den digitala kompetensen i förskola, skola och vuxen- utbildning i syfte att skapa bättre beslutsunderlag för lokala och nationella beslutsfattare. FoU-medel skulle anslås i syfte att stärka den svenska kunskapsbasen kring it och lärande. Fokus borde sär- skilt ligga på pedagogiska effekter av användning av digitala resurser i undervisningen. Gör – digital kompetens (SOU 2015:28) Digitala verktyg och tjänster används av individer i privatliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv. Detta ger ett starkt ökat behov av digital kompetens, i alla delar av livet, under hela livet. I betänkandet lade förslag för att bidra till att öka förståelsen för behovet av digital kompetens och ge förutsättningar för individen att stärka sin digitala kompetens. Kontinuerlig kunskapsuppbyggnad om digitalisering inom högre utbildning föreslog att regeringen skulle ge i uppdrag att följa och analy- sera utvecklingen av digital kompetens inom högre utbildning samt föreslå åtgärder för hur digital kompetens kan vidareutvecklas inom verksamheterna. Arbetet och dess genomförande Kunskapsuppbyggnad om könsobalans inom it-utbildningar föreslog att regeringen skulle ge i uppdrag att kontinuerligt följa och analysera könsbalansen inom it-utbildningar samt föreslå åtgärder i syfte att uppnå ökad könsbalans. Skattereduktion för kompetenshöjning genom handledning och teknisk support i hemmet föreslog att regeringen skulle införa en skattereduktion för kompetenshöjande insatser för digital kom- petens i hemmet. Skattereduktionen för it-relaterade tjänster avsåg exempelvis handledning och teknisk support och syftade till att öka individers digitala kompetensnivå och förmåga att använda sig av digitala verktyg och tjänster i hemmet. Digitala servicecenter i regi föreslog att kommuner skulle erbjuda digitala servicecenter till invånarna för att utveckla invånar- nas digitala kompetens. Stödet skulle utformas så att det möjlig- gjorde för alla att ta del av grundläggande samhällstjänster på inter- net. Kommunerna skulle själva välja hur stödet utformas och orga- niseras. Utöver kommunernas egna digitala tjänster skulle kommunernas service även innefatta digitalt servicestöd för användande av statliga e-tjänster för olika myndigheter. Regeringen skulle anslå statliga medel som kommuner kan söka för att upprätta digitala servicecenter. Statliga medel borde även avsättas för nationell sam- ordning och uppföljning av arbetet. Arbetet och dess genomförande Betänkandet inleds med ordförandens förord och en sammanfatt- ning, därefter följer: •Kapitel 1 ger en beskrivning av utredningens uppdrag, tolkning och avgränsning samt det utredningarbete som bedrivits. •Kapitel 2 gör en genomgång av hur arbetet med de regionala digitala agendorna bedrivs och framskrider. •Kapitel 3 redovisar utredningens omvärldsanalys. •Kapitel 4 redogör för utredningens bedömningar och förslag. 2Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna Inom ramen för genomförandet av den digitala agendan för inbjöds länsstyrelser, landsting och samverkansorgan att ingå ett frivilligt regionalt signatärskap. Signatärskapet innebär att länen ska verka för att ta fram regionala digitala agendor. har uppdraget att administrera det frivilliga regionala signatärskapet. I det ingår att följa upp arbetet som bedrivs på länsnivån med regionala digitala agendor. Digitalise- har gjort nulägesanalyser över länens arbete med de regionala digitala agendorna, den första och den andra . Vid den senaste uppföljningen hade fem län antagit sina agendor, medan resterande 16 län hade kommit olika långt i arbetet med att ta fram agendorna. har genom- fört en tredje uppföljning av länens arbete med de regionala digitala agendorna. I detta kapitel redovisas en samlad bild av länens arbete . 2.1Uppföljning med ett vidgat intressentperspektiv Denna uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna ska även fånga upp synpunkter och röster från en bredare grupp intressenter till de regionala agendorna.