sou · H3B316 · 2015-03-10 00:00:00 — Utredningens huvuduppgift är att föreslå hur statens framtida insatser inom det immaterialrättsliga området ska utformas för att på bästa sätt stödja innovation och tillväxt, samt hur insatserna ska finansieras. Direktivet beskriver att det är grundläggande för den svenska ekonomin att företag och individer har förmåga och möjlighet att skydda sina immateriella tillgångar. Patent- och registreringsverkets (PRV) roll har traditionellt varit att upprätthålla en infrastruktur för att företag och individer ska ha möjlighet att få ett immaterialrättsligt skydd i , och ha goda förutsättningar att söka immaterialrättsligt skydd i andra länder. Utredningen har i uppdrag att göra en översyn av PRV:s roll i det innovationsfrämjande systemet och föreslå vilka konkreta innovationsfrämjande uppgifter myndigheten ska ha . ska utredningen analysera hur PRV förhåller sig till andra statligt finansierade aktörer som främjar innovation, eftersom det är viktigt att PRV:s innovationspolitiska roll kompletterar vad andra aktörer gör. Det har skett många förändringar på det immaterialrättsliga området . Det har fått till följd att efterfrågan på PRV:s tjänster har minskat. Utredningen har i uppdrag att belysa betydelsen av den granskning av immateriella rättigheter som sker i och hur kompetensen hos PRV bäst kan tas till vara, när nu Utredningens uppdrag och arbete företag och individer har en ökad möjlighet att ansöka om skydd hos andra organisationer än PRV. PRV är en avgiftsfinansierad myndighet och efter ett kontinuerligt intäktsbortfall uppstod ett ackumulerat verksamhetsunderskott. Statskontoret har tidigare på regeringens uppdrag analyserat PRV:s verksamhet och den rådande finansieringsmodellen. Denna utredning har i uppdrag att ytterligare analysera problematiken kring att PRV är avgiftsfinansierat, samt föreslå vilken finansieringsform myndigheten ska ha. Utredningen har också i uppdrag att analysera hur avgiftssystemet för patent vid behov kan förändras för att svara mot avvägningen att avgifterna inte ska vara ett hinder för patentering, som avgiftsintäkterna ska motsvara kostnaderna för verksamheten. Direktivet i sin helhet finns i bilaga 1. Utgångspunkt för utredningen är näringslivets och individers behov av statliga insatser på det immaterialrättsliga området och hur PRV:s kompetens bäst kan tas till vara för att bidra till förmågan till värde- och affärsskapande utifrån immateriella tillgångar i . Utredningen har tagit fasta på begreppen värde- och affärsskapande, och arbetat med perspektivet hur immateriella tillgångar i kan skapa värde, oavsett om tillgångarna går att skydda eller om andra strategier behövs för att ta till vara på deras värde. Utredningen har också arbetat med ett brett perspektiv på möjliga statliga insatser, och inte avgränsat sig till att enbart föreslå insatser där PRV skulle vara en lämplig utförare. Under utredningens gång har några organisationer uttryckt att det finns ett behov av statliga insatser för att stötta mindre företag i att ifrågasätta och försvara immaterialrättsligt skydd. Utredningen har noterat behovet, men efter avstämning med expertgruppen valt att inte analysera frågan djupare eller lämna förslag inom området. Motivet är att dessa frågor är mycket komplexa och statens roll i sammanhanget är svår att definiera. Utredningen bedömde därför att det inte var möjligt att bidra med en kvalificerad analys av området under den begränsade tid som fanns till förfogande. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen är medveten om att det s.k. lärarundantaget är en del av ramvillkoren för högskolans nyttiggörande och hantering av immateriella tillgångar. Utredningen har i utformningen av förslagen valt att utgå från de rådande ramvillkoren och inte fördjupa sig i om lärarundantaget bör avskaffas eller inte. 2.3Hur utredningen har arbetat Utredningen inledde sitt arbete . Genom att intervjua ett 30-tal företag och organisationer och ta del av rapporter inom området har utredningen fått värdefull information om behov och i flera fall förslag på en framtida inriktning på statliga insatser. Organisationerna är listade i bilaga 3. Dessutom samlades en referensgrupp med representanter från , , , , , , , och . Referensgruppen träffades två gånger, med fokus på att diskutera näringslivets och individers behov av statliga insatser. Forum for arrangerade en debattsalong på temat immaterialrättens roll i innovationssystemet. Utredningen presenterade där sitt arbete och deltog i debatten. Utredningen har genomfört regelbundna möten med PRV och myndigheten har varit mycket behjälplig med att leverera underlag. Diskussioner vid ett möte med och ett rundabordsmöte där PRV hade bjudit in patentombud bidrog också med värdefulla insikter till arbetet. Enligt direktiven ska de internationella jämförelser som är befogade göras. Myndigheten Tillväxtanalys har på utredningens uppdrag sammanställt en rapport om innovationsfrämjande insatser hos patentverken i , , , och . Utredningen gjorde själv ett studiebesök i . Statskontorets analys av PRV:s verksamhet, ekonomi och administration inom patent- och varumärkesavdelningarna har varit ett Utredningens uppdrag och arbete betydelsefullt underlag.1 PRV:s ekonomi och finansieringsform har även diskuterats i möten med Statskontoret och . En expertgrupp med ledamöter från och har träffats fyra gånger. Ledamöterna har med sina synpunkter på utredningens analyser och förslag bidragit till att föra arbetet framåt. Ändrade förutsättningar för PRV:s verksamhet och finansiering. 3Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt Detta kapitel beskriver översiktligt betydelsen av immateriella tillgångar i ekonomin och i innovationsprocesser, och några av de drivkrafter som gör att denna betydelse ökar. Kapitlet redogör också för vilket utrymme immateriella tillgångar har fått i nationell och internationell forsknings- och näringspolitik. 3.1Immateriella rättigheter och immateriella tillgångar En immateriell rättighet ger innehavaren ensamrätt till resultatet av en intellektuell prestation, vilket kan vara en uppfinning, ett varumärke, en design, en roman, en bild m.m. Till de immateriella rättigheterna räknas upphovsrätt, patent, varumärkesskydd, designskydd, firmaskydd och växtförädlarrätt, men även t.ex. licenser till nämnda skydd. Immateriella tillgångar är ett bredare begrepp som innefattar alla tillgångar som inte är fysiska. Immateriella tillgångar kan utöver immateriella rättigheter även vara affärsmetoder, kundregister, företagshemligheter, arbetsmetoder, goodwill m.m. För att skapa värde och dra reell nytta av immateriella tillgångar behöver individer, organisationer och företag vara medvetna om vilka immateriella tillgångar de har och använder. Det är själva den immateriella tillgången som är värdefull, den immateriella rättigheten kan ha ett mycket mer begränsat värde. Med detta menas att exempelvis ett patent inte per automatik är värdefullt. Det är först när patentet sätts in i ett affärssammanhang som det skapar värde. Det innebär också att det finns olika sätt att utnyttja och eventuellt skydda immateriella tillgångar. För vissa tillgångar är det relevant Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt att använda sig av ett immaterialrättsligt skydd som patent eller varumärke, medan det i andra fall är mer relevant att t.ex. hålla tillgången hemlig. Vilken strategi ett företag ska välja för att hantera sina immateriella tillgångar beror på företagets produkt, affärsmodell, marknad och konkurrenter m.m. och högskolor skapas också immateriella tillgångar, och lärosäten har relationer med organisationer, företag och sin egen personal. Även för lärosäten är det centralt att kunna hantera immateriella tillgångar och kunna skapa nytta och värde ur den kunskap som utvecklas. 3.2Samhällets motiv för att bevilja immateriella rättigheter Genom lagstiftningen inom immaterialrätten ger staten ensamrätt till upphovsmän och uppfinnare att kontrollera hur resultatet av deras intellektuella arbete får användas. Staten har flera skäl till att ge sådana ensamrätter: Det ger incitament till att uppfinningar och konstnärliga verk skapas och sprids. Det gör att ny kunskap offentliggörs. Det underlättar kontrakt mellan upphovsmän och producenter.1 Motiven för staten att ge ensamrätt i form av ett patent är att det ger ett incitament att skapa uppfinningar, som i sin tur kan komma konsumenter och samhället till nytta. Ensamrätten gör det möjligt för en uppfinnare att få avkastning på investeringar i forskning och utveckling (FoU), eftersom en konkurrent inte kan utnyttja uppfinningen gratis. I samband med att ett patent publiceras offentliggörs också information om uppfinningen, vilket gör att ny kunskap blir tillgänglig och sprids. Patentet kan också underlätta kommersialisering, t.ex. genom licensiering eller andra avtal där man upplåter till vissa personer eller företag att utnyttja uppfinningen. Ensamrätten innebär att innehavaren kan hindra andra från att använda det som skyddet omfattar. Det innebär däremot inte att Immateriella rättigheter och ekonomiska incitament. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt innehavaren säkert själv har rätt att använda sin produkt som han eller hon vill. Det kan t.ex. finnas tidigare rättigheter som hindrar användandet. Det är därför viktigt att alltid undersöka om det föreligger s.k. ”freedom to operate” innan produkter lanseras på marknaden eller används. Upphovsrätten skyddar på samma sätt skaparen av ett verk från imitation och ger därmed incitament till att skapa konstnärliga verk. Upphovsrätten underlättar också kontrakt mellan skapare och utgivare av konstnärliga verk. Motivet för staten att bevilja varumärkes- och mönsterskydd är att underlätta konsumenters val genom att särskilja produkter. Varumärket kan signalera kvalitet, vilket i sin tur ger incitament för producenter att hålla hög kvalitet.2 För den som registrerar ett varumärke är motivet att särskilja sig på marknaden. Immateriella rättigheter är alltså ett viktigt incitament för att företag ska investera i innovation, eftersom det ger möjlighet att få avkastning på investeringar i FoU och kunskap. Ett svagt skydd för immateriella rättigheter kan undergräva viljan att investera, underlätta piratkopiering och minska möjligheterna till tekniköverföring och handel med kunskap. behöver samhället ha en balans i hur starkt skyddet är. Ett för starkt skydd kan minska möjligheterna att bygga på redan befintlig kunskap och därmed minska innovation och konkurrens.3 3.3Immateriella tillgångar och värdeskapande Den strategiska betydelsen av immateriella tillgångar ökar. I den kunskapsbaserade ekonomin som växer fram är idéer den viktigaste resursen. För företag är målet att skapa största möjliga värde ur sina immateriella tillgångar. Där diskussionen tidigare främst handlade om hur immateriella tillgångar skulle skyddas, handlar den nu allt mer om hur de kan användas för att skapa affärsvärde.4 i stod i medeltal för av sysselsättningen –2010, och för Immateriella rättigheter och ekonomiska incitament. The Innovation Strategy: Getting a Head Start on Tomorrow. 4Economist Intelligence Unit. The value of knowledge - European firms and the intellectual property challenge. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt av unionens totala BNP. Därmed är förädlingsvärdet per anställd högre i immaterialrättsintensiva företag, vilket också avspeglas i att lönerna är högre i dessa företag jämfört med i övriga företag. Detta framgår av en rapport från EU:s varumärkesmyndighet och att definiera immaterialrättsintensiva sektorer samkördes OHIM:s och EPO:s databaser med den kommersiella databasen , som innehåller finansiella uppgifter om europeiska företag. Antalet varumärken, mönster och patent per anställd beräknades för varje sektor. De sektorer som låg över genomsnittet enligt denna mätning ansågs vara immaterialrättsintensiva. Enligt rapporten har varumärkesintensiva företag störst betydelse, av sysselsättningen och av BNP. Immateriella tillgångar spelar också en allt större roll för innovation. beskriver i en rapport hur näringslivet ökar investeringarna i en lång rad av immateriella tillgångar, exempelvis data, mjukvara, patent, mönster, organisationsprocesser och företagsspecifika kompetenser, och att detta ses som en del i innovationsprocessen. kallar tillgångarna för kunskapsbaserat kapital, och menar att immaterialrätten blir ett allt viktigare ramverk som styr investeringar i kunskapsbaserat kapital. Rapporten pekar också på att politiska beslutsfattare behöver ha ett brett perspektiv på innovation, som inte enbart fokuserar på forskning och utvecklingsfrågor, utan även inkluderar andra former av kunskapsbaserat kapital som design, data och organisationskapital.6 En strategisk hantering av immateriella tillgångar har fått central betydelse för att företags innovationsarbete ska omsättas i tillväxt och jobbskapande. Företagen behöver strategier för att skydda sina nuvarande och framtida marknader, som de behöver samarbeta med andra aktörer för att snabba upp och effektivisera sina 5EPO och OHIM. Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in Union. in Knowledge Capital, Growth and Innovation. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt innovationsprocesser.7 Det finns ett antal trender som driver på att företag måste klara av att integrera hanteringen av immateriella tillgångar i sina affärsstrategier, varav några redovisas i detta avsnitt. Världens produktion, handel och investeringar sker alltmer inom globala värdekedjor. var bilden av handel den att en vara tillverkas i ett land i en fabrik för att sedan exporteras till ett annat land för att säljas. Denna bild är förlegad. Det finns en stark trend att företag sprider ut olika delar av sina värdekedjor på flera länder, i ett nätverk av interna affärsenheter och externa underleverantörer. På detta sätt kan företagen specialisera sig på de processer i värdekedjan som de är bäst på.8 Tekniska framsteg inom informations- och kommunikationstekniken har varit viktiga drivkrafter för denna utveckling. Även innovationsprocesser har internationaliserats. Kunskapsresurser har blivit avgörande tillgångar och verktyg för konkurrenskraft i den globala ekonomin.9 har det skett en tilltagande internationalisering av företagens FoU, som varit en av de minst mobila aktiviteterna inom de multinationella företagen.10 Världen har sett nya spelare ta plats på innovationsarenan. Länder som , , och är på frammarsch. Till exempel har kraftigt ökat sina investeringar i FoU och var 2012 det OECD-land som investerade mest i FoU som andel av BNP.11 Dessa länder är nu med och konkurrerar om att utveckla nya varor och tjänster. Denna utveckling medför att företag och andra aktörer som är verksamma i olika delar av värdekedjorna behöver försäkra sig om att de tillgodogör sig värdet av de materiella och immateriella tillgångar som de tillför. Det innebär också att de är beroende av att ha kunskap om immaterialrättsliga system i flera länder. 7Economist Intelligence Unit. The value of knowledge - European firms and the intellectual property challenge. Interconnected Economies: Benefiting from Global Value Chains. Utvecklingen av kunskapsintensiva innovationssystem. Flyttar forskningen från ? – svenska koncerners FoU i och utomlands. and Technology Indicators. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt 3.4.2Tjänsteinnehållet i produkter ökar och nya affärsmodeller växer fram Företag använder, producerar, säljer och exporterar alltmer tjänster12. Det pågår en omfattande tjänstefiering av industriföretags verksamheter och traditionella industriföretag förnyar sina affärsmodeller, t.ex. genom nya distributionssätt och betalningsmodeller. Varor och tjänster kombineras för att skapa det bästa erbjudandet för kunden. Att bli unik på ett relevant sätt är en av de viktigaste överlevnadsfaktorerna för ett företag och visar också på den avgörande betydelsen av en fungerande innovationsverksamhet. Traditionellt sett har innovationsmodeller i hög grad fokuserat på teknik och FoU, med produkt- och processutveckling som de huvudsakliga innovationsområdena. Men de nya affärsinnovationerna, både de kundnära innovationerna och de organisatoriska innovationerna, verkar utanför det traditionella innovationsområdet.13 Det finns flera orsaker till denna utveckling. Det är ofta svårt för kunden att särskilja mellan olika varor ur ett tekniskt perspektiv. Kunden fokuserar då mer på upplevelsen av en produkt och hur väl den lever upp till behov och förväntningar. En vara och en tjänsts livscykel blir allt kortare. Den övergripande utmaningen för företagen är att genom hela värdekedjan fokusera på det värde man levererar till kunden för att möta dennes behov inom ett allt mer snävt tidsspann. För företagen innebär det att immateriella tillgångar som t.ex. design, varumärke och kunddatabaser är av stor betydelse. 3.4.3Samarbete är kärnan i innovationsprocesser Innovation sker alltmer i ett system, och involverar såväl flera olika enheter inom företagen som många externa aktörer. Företag och organisationer hämtar in extern kunskap till sina innovationsprocesser genom partnerskap, allianser och samarbeten eller genom inköp av kunskap, t.ex. via FoU-avtal och licensiering av patent. De söker också i allt högre utsträckning externa partners för att kommersialisera innovationer som inte används inom den egna orga- World Trade in the 21st Century. De nya affärsmodellerna - värdeskapande affärsinnovationer. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt I dessa sammanhang är det helt avgörande att företag och organisationer kan hantera immateriella tillgångar och använda sig av immateriella rättigheter, främst för att utnyttja företagets egna immateriella tillgångar så att de skapar värde, men också för att identifiera användbar extern kunskap.14 Förändringarna i hur innovationsprocesser drivs har resulterat i att kunskapsbaserade företag, ofta mindre, har inriktat sig på vissa delar av innovationsprocesserna. De har specialiserat sig på att leverera kunskap till andra, ofta stora, företag. Läkemedelsindustrin är exempel på en sektor där detta syns tydligt. Universitet och högskolor är för många företag en källa till extern kunskap och partners i innovationsarbetet. Av detta följer att det blir allt viktigare att även forskare, forskargrupper och lärosäten har förmåga att hantera immateriella tillgångar.15 toppar ofta olika internationella index över innovation och konkurrenskraft. Enligt EU:s index Innovation Union Scoreboard är det ledande innovationslandet i EU. Indexet mäter 25 indikatorer. En av indexets dimensioner är immateriella tillgångar, med indikatorer avseende patentansökningar, gemenskapsvarumärken och EU-designskydd. Inom denna dimension placeras sig på fjärde plats, efter , och Tyskland.16 Även i Global Innovation Index ligger högt upp. Denna ranking baseras på 81 indikatorer fördelade på sju huvudområden. placerar sig på plats 3 av 143 länder, efter och . Året innan låg dock på andra plats. Rapporten uppmärksammar att ligger på tredje plats inom huvudområdet ”knowledge and technology outputs”, tack vare ett högt The Innovation Strategy: Getting a Head Start on Tomorrow. Forskning och innovation – statens styrning av högskolans samverkan för nyttiggörande. Innovation Union Scoreboard 2014. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt antal PCT-ansökningar om patent och stora royalty- och licensintäkter.17 3.5.2Vartannat svenskt företag är innovativt () har undersökt innovationsverksamheten –2012 i företag med 10 eller fler anställda. Drygt hälften av företagen, , bedrev innovationsverksamhet. Företag som hade introducerat en produktinnovation fick besvara frågan om de var först i världen med att introducera denna vara eller tjänst, vilket kan ge viss indikation på behovet av immaterialrättsligt skydd. Nästan vart femte företag, , svarade att de var först i världen, och bland de högteknologiska företagen var andelen . Undersökningen visar också i vilken utsträckning företagen samarbetar kring innovationer. av företagen som hade introducerat en produkt- och/eller processinnovation hade innovationssamarbete –2012. Företagens vanligaste samarbetspartner var leverantörer, följt av kunder eller klienter samt konkurrenter eller andra företag inom branschen. Samarbetet med universitet och högskolor har ökat. FoU var en vanlig innovationsaktivitet. Av företagen med innovationsverksamhet avseende produkt- och/eller processinnovation hade egen FoU. Bland stora företag var andelen , och hälften av dem hade även utlagd FoU. Dessutom gjorde av de stora företagen inköp av existerande kunskap från andra företag eller organisationer. Det kan vara inköp av existerande know-how, expertis, upphovsrätt, patent eller icke-patente- rade uppfinningar. Bland de små företagen köpte in existerande kunskap från andra företag eller organisationer, och bland de medelstora företagen var andelen 49 procent.18 17Cornell University, INSEAD och . The Global Innovation Index 2014: The Human Factor in Innovation. Innovationsverksamhet i svenska företag 2010–2012. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt 3.5.3Innovationssystemet behöver ändå förstärkas har varit bland de ledande länderna i världen när det gäller att satsa på FoU, räknat som andel av BNP. investerade 2012 fortfarande klart mer än snittet inom som helhet, men gapet har minskat. Företagens FoU-utgifter som andel av BNP i har haft en nedåtgående trend . Stora internationella koncerner dominerar satsningarna på FoU i det svenska näringslivet. Dessa har ökat sina investeringar i FoU, men främst på andra platser än i , vilket innebär en betydande utmaning.19 utvärderade innovationspolitik på uppdrag av regeringen. Enligt är styrkor landets starka makroekonomiska ställning och det institutionella ramverket, tillsammans med en hög livskvalitet och jämlikhet. Till detta läggs en hög vetenskaplig nivå, högklassig industriell forskning och god internationell närvaro. Som svagheter pekar bl.a. ut brist på övergripande innovationspolitik, försämrad utbildning, bristande kontakt mellan akademi och små och medelstora företag, att svensk forskning tappar i kvalitet och problem med finansiering av innovationsprojekt. bedömer att är en framträdande innovationsnation, men att systemet ändå är svagt på viktiga områden, och lämnar därför ett antal rekommendationer. anser att bör vidmakthålla ett gynnsamt ramverk för innovation och entreprenörskap, vilket inkluderar immateriella rättigheter. I samband med förslaget om att se över utbud och efterfrågan på tidigt riskkapital pekar på att det kan vara fördelaktigt att förbättra entreprenörers kunskap om immateriella tillgångar. Den nationella innovationsstrategin. 20Vinnova och Entreprenörskapsforum. utvärdering av innovationspolitik: En sammanställning av analys och rekommendationer. Reviews of Innovation Policy: . Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt 3.6Immateriella tillgångar i svenska företag Företag har olika metoder för att öka sin konkurrenskraft I SCB:s innovationsundersökning tillfrågades företag som introducerat en produkt- eller processinnovation hur viktiga olika metoder är för att behålla eller öka konkurrenskraften. Tidsmässigt försprång var den metod som flest företag, , ansåg var av stor betydelse, följt av varumärken som angav, se figur 3.1. Registrering av designskydd var den metod som företagen använde minst, angav att designskydd hade stor betydelse. Källa: SCB. Samma metod är inte relevant för alla typer av företag. För högteknologiska företag var tidsmässigt försprång den metod som högst andel företag, , tyckte hade stor betydelse för konkurrenskraften, följt av företagshemligheter , se tabell 3.1. Vad gäller immaterialrättsligt skydd angav av dessa företag att varumärken har stor betydelse, följt av Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt