sou · H3B375 · 2015-09-02 00:00:00 — Det innebär att MSB kan aktivera tjänsten på begäran av risk- och krishanteringsaktörer både för akuta behov (Rapid Mapping) och för mindre akuta behov och efterarbetet (Risk & Recovery Mapping). Detta är en verksamhet med förbättringspotential, vilket inte minst visade sig i samband med skogsbranden i . Här kan och bör bidra med användbara erfarenheter. 10 EMS = , en tjänst inom som bistår med gratis bilder vid speciella händelser, se också kapitel 4.3.2. En annan aspekt av säkerhet är den som rör skydd av geografisk information, där satelliter har lett till helt nya möjligheter att övervaka och upprätta kartor över olika saker i andra länder. I SOU 2013:51 om skydd för geografisk information konstateras att ”fjärranalyssatelliternas allt bättre upplösning, och förmåga att göra observationer genom allt större vattendjup, innebär att en tidpunkt kommer att infinna sig då det kanske kan ifrågasättas om det är lämpligt hålla fast vid en skyddslagstiftning av det här aktuella slaget.” Inom EU har det diskuterats ett förslag till direktiv om harmonisering av handelsregler för högupplösta data. Förslaget drogs tillbaka av kommissionen . Att förmå civila och militära intressenter att samverka inom forskning, teknikutveckling och utnyttjande av tillämpningar för största möjliga synergier. Att säkerställa en relevant rymdlägesbild för svenska förhållanden. 4.5Rymdforskning är en drivkraft för utvecklingen av svensk rymdverksamhet 4.5.1Regelverket för rymdverksamheten kan stödjas av annan forskning än den naturvetenskapliga Som framgår av kapitel 3 finns det legala aspekter av rymdverksamheten både nationellt och internationellt. Några få, men långt ifrån alla, länder har nationell rymdlagstiftning som bland annat reglerar säkerhetsfrågor inom respektive land. rymdlag är och fokuserar på vad som är anmälningspliktigt till FN. Internationellt pågår en utveckling av hur rymden används som ställer helt nya krav på diplomatisk samverkan och behovet av internationella regelverk. Rymdaktiebolaget har genomfört inledande utredningar om möjligheterna att sända upp satelliter i banor runt jorden från . Andra länder med egen uppsändningsförmåga, enkannerligen , har moderniserat sin nationella rymdlag bland annat för att hantera säkerhetsaspekterna kring uppsändningarna från Kourou i . Det är troligt att skulle tjäna på att se över rymdlagen i relation till utvecklingen i allmänhet och speciellt ifall satellituppsändningar från ska kunna bli verklighet. Till detta kommer helt nya tillämpningar som den form av rymdturism som har för avsikt att låta människor flyga i rymdfarkoster för att få uppleva några minuters tyngdlöshet. Sådana tillämpningar kräver regelverk som reglerar såväl verksamheten som ansvarsfördelningen vid en eventuell olycka. Det är frågor som också diskuteras på EU-nivå och där kan bidra med erfarenheter. Att skapa en helhetssyn på forskning kring rymdverksamhet som inkluderar alla relevanta discipliner inklusive juridik och statsvetenskap. Att utvärdera om den svenska rymdlagen behöver ses över för att fungera i en internationaliserad rymdverksamhet med ökande grad av kommersialisering. 4.5.2Svensk rymdforskning är framgångsrik internationellt I bedrivs internationellt framgångsrik rymdforskning, vilket framgår av de utvärderingar av olika forskningsområden som Rymdstyrelsen har låtit genomföra under de senaste 20 åren.11 Därtill framhåller forskargrupperna själva att den framskjutna roll som svenska forskare ofta får i internationella rymdprojekt är ett tecken på tillit och kvalitet i forskningen. Svenska forskargrupper har tilldelats flera prestigefyllda och utvecklande uppdrag i stora internationella rymdprojekt: , , och inom samt och för att nämna några.12 Internationella samarbeten ger tillgång till projekt som dels ger väsentligt utbyte 11Se bilaga 3 för relevant urval av Rymdstyrelsens utvärderingar. 12Se bilaga 4, beskrivning av utvalda ESA-projekt och svensk medverkan. för forskningen, dels inte går att genomföra för varje enskilt land på grund av omfattningen , pengar och data att analysera. I kommunikationen med understryker forskargrupperna betydelsen av att delta med experiment på satelliter i internationella samarbeten. Det deltagandet sker i konkurrens mellan olika forskargrupper, där konkurrensen gäller den vetenskapliga relevansen, forskargruppens kvaliteteter som forskningsledare i alla steg och trovärdigheten att kunna bygga och hantera de instrument som krävs för forskningen. Detta förutsätter, enligt forskarna, nationella program i syfte att demonstrera relevanta förmågor som teknik, forskningshöjd, drifterfarenhet och resultatfokus. Nationella program skapar trovärdighet åt svenska forskargrupper och för den tekniska utvecklingen av effektiva och pålitliga instrument behövs ingenjörsstöd till forskningssäten. Rymdforskning om rymden bedrivs med olika sorters instrument, både från jorden och i rymden. Rymdstyrelsen finansierar uteslutande rymdforskning med rymdbaserade instrument. Forskargrupper som använder rymdbaserade instrument har, vad utredningen förstår en annan, och närmare relation till forskningsinfrastrukturen än de flesta andra discipliner. Forskargrupper som använder markbaserade instrument som teleskop eller laser är hänvisade till andra finansiärer, huvudsakligen och Formas, dvs. finansiärer som inte har något urvalskriterium baserat på vilken infrastruktur som används för forskningen. Att underhålla svensk rymdforsknings framskjutna plats i internationella jämförelser utan att sänka kraven på vetenskaplig kvalitet. Att stimulera bättre samverkan mellan finansiärerna, framför allt mellan Rymdstyrelsen, och Formas för en harmoniserad syn på forskningskvalitet. Att löpande följa upp och utvärdera satsningarna på svensk rymdforskning. 4.5.3Svensk forskning med jordobservationsdata håller internationell klass Svensk forskning med jordobservation har lång tradition och är spridd på flera lärosäten med SLU, och som framträdande exempel. Forskningen baserad på jordobservation utvärderades på initiativ av Rymdstyrelsen 201013. Det nationella program, som bland annat syftar till att stödja och uppmuntra forskning av hög kvalitet och stärka kopplingen till användningen av forskningsresultaten så att dessa kommer till praktisk nytta i samhället, utvärderades 2012.14 Den svenska fjärranalysforskningen är i allmänhet av god kvalitet men karakteriseras i flera avseenden av småskalighet och ämnesmässig fragmentering. En av rekommendationerna utvärdering var att fokusera resurserna till ett begränsat antal forskargrupper. Utvärderingen betonade också att det är viktigt att forskningsresultat kommer till nytta i bärkraftiga tjänster och produkter. Forskning med jordobservation är till stora delar tillämpad forskning i syfte att underlätta för slutanvändarna oavsett om det är renodlat samhällsintresse eller en konsumentprodukt och allt däremellan. Forskningen har det största utbytet från internationellt samarbete medan slutanvändarna tillgodoser såväl nationella och regionala som internationella behov. Med regionala behov avses t.ex. eller . Grundforskning i syfte att förstå klimatet bättre är också en viktig del i svensk jordobservationsforskning. Här spelar mätinstrumenten en central roll och därmed samarbetet mellan användare och instrumentbyggare. Det internationella forskningssamarbetet utgörs till stora delar av data från ESA:s jordobservationssatelliter (Biomass, , CryoSat, Swarm15) och det mellan och EU gemensamma programmet . Precis som för rymdforskningen är aktiva deltagande med nationella prioriteringar i dessa internationella projekt ett tecken på att svensk forskning ligger rätt innehållsmässigt och håller hög kvalitet på forskningen. 13Rymdstyrelsen, International Evaluation of SNSB’s Programme, 2005–2010. 14Effektutvärdering av Rymdstyrelsens nationella fjärranalysprogram, 2012. 15Se bilaga 4, beskrivning av utvalda ESA-projekt och den svenska medverkan. Parallellt med samarbetet inom och har , byggt upp ett nischkunnande inom rymdbaserad atmosfärs- och klimatforskning som blir ett allt viktigare forskningsområde. Viktigaste exemplet är klimatsatelliten som genom sin långa mätserie blivit ett internationellt referensprojekt och även officiellt svenskt bidrag till det internationella nätverket för jordobservation. De långa ledtiderna från grundläggande forskning fram till färdig tillämpning ställer höga krav på uthållighet i forskargrupperna och hos deras finansiärer. När det gäller rent samhälleliga tillämpningar med minimalt eller inget kommersiellt intresse måste användarnas behov och frågeställningar vara tydliga för forskargrupperna, vilket ställer krav på samverkan dem emellan. Att stärka samverkan mellan forskarna och användarna för både effektivare användning av forskningsanslagen till jordobservation och effektivare användning av data för samhällsfunktioner. Att lyfta svenska nationella intressen i internationella samarbeten, framför allt nordiska och europeiska projekt. Att öka samverkan mellan finansiärerna, framför allt Rymdstyrelsen, Formas och , för att frigöra fler synergier. 4.6Utan rymdindustrin, ingen rymdverksamhet har en etablerad rymdindustri som ligger långt framme med sin tekniska kompetens. De fyra största företagen, (), OHB (tidigare en del av ), GKN Aerospace (tidigare Aero) och (tidigare ) är sprungna ur de svenska satsningarna på samt på Tele-X och nationella forskningssatelliter . De är attraktiva leverantörer och ibland partners till europeiska storföretag som bygger rymdsystem. dessa har det etablerats flera mindre företag med utpräglad nischkompetens, , ÅAC Microtec, Ecaps, Nanospace, Gaisler bland flera. De flesta mindre företagen har sitt ursprung i akademiska miljöer. Med den relativt vida definition av rymdverksamhet som vi valt och som är i linje med ESA:s syn (jämför kapitel 2.4.1) finns därutöver ett betydande antal företag som bearbetar och använder data från satelliter. Detta handlar ofta om mindre företag. lät konsultbolaget genomföra en marknadsanalys som i stora drag fortfarande gäller.16 drar slutsatsen att svensk rymdindustri inte hade existerat utan de medel som tillförs från svenska staten. I marknadsanalysen framkommer också att samarbete mellan akademi och industri främjas av statens satsningar samt att teknikutvecklingen för rymdverksamhet ofta kan användas direkt inom andra branscher. Detta görs i alltför begränsad omfattning men det förefaller utredningen som att förändringar sker. Den typen av förändringen tror vi är nödvändiga om inte svenska företag ska tappa i konkurrenskraft. Genom de avancerade forskningsprojekten och den kommersiella globala verksamheten som flera av de svenska bolagen bedriver så blir svensk rymdverksamhet synlig i världen. De internationellt verksamma bolagen svarar även för en kunskapsimport av teknisk utveckling och branschutveckling. Framför allt de större svenska företagen har varit frikostiga med att dela med sig av dessa kunskaper till Rymdstyrelsen. Kunskap som har stor betydelse för en effektiv växelverkan mellan forskning, teknisk utveckling och företag, inom och utanför rymdbranschen. Att strukturera återkopplingen av de internationellt verksamma bolagens kunskap och erfarenheter om den internationella utvecklingen för att stärka det svenska innovationssystemet. 16 , Marknadsanalys av den svenska rymdindustrin, på uppdrag av . () som bildades av den har genomgått stora förändringar . Det är ett helägt statligt bolag och därmed en central del av svensk rymdverksamhet. SSC har en tydlig ägarstyrning med mätbara uppdragsmål för det nationella samhällsuppdraget. SSC äger, driver och utvecklar inklusive tekniken relaterad till verksamheten med ballonger och sondraketer. fortsatta utveckling behandlas i kapitel 4.7. Den stora förändringen för SSC är att företagets strategiska plattform har ändrats från i huvudsak svensk teknikutveckling till global leverantör av avancerade rymdtjänster. SSC är ett internationellt företag. Hälften av de cirka 600 medarbetarna arbetar i och andra hälften på 18 platser i tio länder. Av bolagets fakturering 2014 var till kunder utanför . SSC:s kommersiella nätverk av strategiskt placerade satellitstationer runt om i världen för satellitkommunikation är grunden för att utveckla avancerade tjänster som kan möta ett ökande behov av kommunikation för stora och små satelliter. Nätverket skulle också kunna användas för att få tillgång till satellitdata till exempel i händelse av naturkatastrofer, säkerhetspolitiska kriser eller andra samhällskriser som kräver jordobservation eller kommunikation. Att precisera hur och när det är lämpligt att SSC, som statligt ägt bolag, kan bidra till att genomföra den svenska rymdstrategin. 4.6.2Svensk rymdindustri har tyngdpunkten uppströms Rymdstyrelsen har arbetat för att få fram fler företag med inriktning mot rymdteknik. gick av kontrakten från Rymdstyrelsens satsningar, direkt eller via ESA-program, till de tre stora rymdföretagen, nuvarande GKN Aerospace, , OHB samt . ligger motsvarande siffra på inom ramen för i stort sett oförändrade Förutom att det är fler företag som vinner kontrakt i upphandlingar från är en skillnad jämfört att de tre största företagen är utlandsägda. Det tar att utveckla nya produkter och nya leverantörer för rymdsystem. Ett långsiktigt stöd för specifika teknikområden är en förutsättning vilket innebär att Rymdstyrelsen är ytterst selektiv när satsningar görs. När väl en satsning inletts tenderar den att bli praktiskt taget permanent vilket begränsar utrymmet för nya satsningar eftersom projekten ofta är långa och budgetutrymmet i bästa fall är . Det innebär att nya innovativa förslag har svårt att göra sig gällande. Bland de som sticker ut och gör sig gällande finns några avknoppningar från lärosäten med fokus på mikrovågsteknik, miniatyrisering och nanoteknik bland flera. Industrins omsättning () visar på tillväxt först . Ökningen beror till stor del på förändrat underlag i och med att Rymdstyrelsens enkät numera besvaras också av satellitoperatörer och tjänsteleverantörer. över uppvisar svensk rymdindustri en begränsad ökning av omsättningen, jämför figur 4.4.17 Omsättningen uppvisar en mycket svag trend relativt Rymdstyrelsens anslags- 17 Särskild redovisning gällande företag, en årlig enkät/rapport om svensk rymdindustri till , den senaste . har Rymdstyrelsen ändrat rutinerna till att också inkludera satellitoperatörer och företag som använder rymdsystemen. Med denna typ av företag inkluderade i beräkningen ökar omsättningen totalt sett. Ett företag som kan hitta avsättning för sin kompetens utanför rymdsektorn kan ha mycket att vinna. I strategin 201018 uppmanade att aktivt söka försäljning till andra marknader. Den kvalitetsstämpel som tekniker utvecklade för rymdtillämpningar antogs innebära skulle kunna användas som ett slagkraftigt försäljningsargument. Marknader med besvärliga miljöer och höga kvalitetskrav var tänkbara. Detta synsätt bekräftades i den marknadsanalys som av genomförde åt . Liknande slutsatser har presenterats i , se kapitel 3.2. Flera svenska rymdföretag ansåg däremot detta vara ett orimligt krav med motivet att varje marknadssegment är unikt. Rymdområdet ansågs så unikt att företag som är framgångsrika inom rymd inte kan vidareutveckla samma teknik för andra marknader. Som framgår av kapitel 3.2 ovan genomförs flera initiativ med privata satellitsystem inom nya områden i , framför allt för nya tjänster kopplade till jordobservation och kommunikation. Detta är inte första gången privata investerare satsar på rymdprojekt. När den typen av privatfinansierade projekt lyckas kommer marknadsförutsättningarna att förändras och påverka också rymdindustri. Att de svenska företagen anpassar sig till den pågående kommersialiseringen. Att staten följer upp satsningar på rymdverksamheten och värderar effekterna. 18 Rymdstyrelsens strategi –2015. 4.6.3Tillväxtmöjligheterna är större för tjänster som använder rymdsystemen än för själva rymdsystemen Att bygga rymdens infrastruktur är ofta tekniskt avancerat och kostsamt. Rymdverksamhet utförs därför till stor del i internationellt samarbete. Genom deltagandet i internationella samarbeten bidrar till den infrastruktur i rymden som svenska användare och forskare behöver. Samarbetsprojekten innebär också en möjlighet för svenska företag att positionera sig i ett internationellt perspektiv. Genom bidragen till och EU har användare i tillgång till exempelvis ESA:s vetenskapsprogram, och de europeiska navigeringsprogrammen EGNOS och . Därtill har svensk industri levererat delsystem och apparater till projekten och från tar man ner data från, samt styr satelliter. Den institutionella rymdmarknaden är en för att demonstrera teknik och kompetens som sedan kan användas på den kommersiella rymdmarknaden. Satellitoperatörer ≈20 ftg / 120 mrd kr > 1000 ftg / ca 1000 mrd kr ≈20 ftg / 61 mrd kr ≈100 ftg / 45 mrd kr Tillväxtmarknaden finns nedströms. Rymdsystemen utgör av den totala marknadsvolymen för telekommunikation. Tillämpningarna rymmer den i särklass största marknads - andelen och därmed potentialen för tillväxt. Kommersiell satellitbaserad telekommunikation når ända ut till konsumentmarknaden där tjänsteleverantörer ofta agerar framgångsrikt. Ett exempel på detta är distributionen av TV utanför befintligt marknät, ”Direct-to-home”, där slutkunden själv sätter sin mottagare på husets tak. Satellitbaserad telekommunikation kommer också i fråga för tjänster inom kommersiell datakommunikation och telefoni, men i mindre omfattning. Sammanlagt värderas den totala marknaden för satellitbaserad telekommunikation till ,19 jämför figur 4.5. Telekomsektorn har en fungerande kommersiell marknad nedströms som drivit på utvecklingen. Med slutanvändarnas efterfrågan på rymdsystem har det blivit naturligt för både europeisk och svensk rymdindustri att fokusera teknikutvecklingen till rymdsystemen. För , och delvis också för GNSS, saknas ännu en motsvarande utvecklad kommersiell marknad med användare som driver på utvecklingen och efterfrågar rymdsystem. Därför genomför , EU och GSA-myndigheten20 olika marknadsföringsåtgärder för att stimulera innovationer och tjänsteutveckling för slutanvändarna. Mot bakgrund av de mycket stora potentialer som förespeglas nedströms marknader för GNSS och är det angeläget att utvärdera möjligheterna för att också i stimulera tjänsteutvecklingen. Kombinationen av data från olika typer av satelliter kommer att leda till ännu fler tillämpningar. Ett exempel bland många är inom precisionsjordbruket där avancerad utrustning på traktorerna för att bestämma mängden gödsel har ersatts av kombination av GNSS och jordobservationsdata. Med jordobservationsdata kan man kartlägga hur behovet av gödsel varierar över åkern. Med GNSS kan gödselspridaren styras beroende på var på åkern man är. Lantbrukaren kan gödsla effektivare och därmed minska miljöbelastningen som följer av övergödning. Ett annat exempel är navigatorer i bilar som utbyter information med både bilens datorer och ”appar” på smarta mobiltelefoner. Dessa tjänster har fokus på att sänka bilens bränsleförbrukning bland annat kopplat till hur den framförs. 19Update on the satcom market and status of the Telecommunications Programmes of the Agency, /C(2014)66, av den 20140602. 20GSA = Europeiska byrån för GNSS, en EU-byrå etablerad 2004. Har sitt säte i . kunna koppla Copernicus-data till navigatorn för att också välja den färdväg som ger minst miljöpåverkan beroende på trafik och väder. Till detta kommer möjliga framtida tjänster som vi inte ens kan förutse. Att stimulera utvecklingen av tjänster som använder data från rymdsystemen för både samhällstillämpningar och kommersiella marknader. Att mäta effekterna i hela förädlingskedjan av statens satsningar på rymdverksamhet. 4.6.4Rymdstyrelsen finansierar teknikutveckling och tekniköverföring Rymdstyrelsen ska enligt sin instruktion främja och stödja innovativ och högteknologisk förmåga hos företag inom den rymdrelaterade industrin och stödja insatser som ökar efterfrågan på svensk kompetens och svenska tjänster och produkter med anknytning till rymdverksamhet. Rymdstyrelsen gör detta genom att delta i, och därmed bidra till, olika internationella och nationella projekt. av Rymdstyrelsens hela anslag på används för teknikutveckling. Resterande andel används forskningsrelaterat. Genom Rymdstyrelsens försorg deltar i internationella projekt som ger de svenska rymdföretagen möjlighet att utveckla tekniker och att knyta kontakter med viktiga aktörer på den internationella marknaden för framtida leveranser. Vissa av projekten är inriktade på teknikutveckling inom ESA:s program. Andra projekt är mer tillämpningsinriktade och kan leda till följdbeställningar (inte bara en satellit utan en serie), till exempel de projekt som gör i samarbete med Eumetsat respektive EU. Utanför gör Rymdstyrelsen ibland strategiska bilaterala satsningar, där ett företag ges möjlighet att samverka med en stark motpart som kan ge dragkraft eller en potentiell köpare. Satsningarna är inte sällan motiverade med industriella argument snarare är med nationell prioritering. Rymdstyrelsen gör också nationella satsningar för att utveckla nya idéer, stärka svensk kompetens, ge bättre möjligheter för företagen att hävda sig i det europeiska samarbetet samt möjliggöra för nya företag att ”utbilda sig” i vad det innebär att jobba med rymdprojekt och förbereda sig för att delta i ESA-samarbeten. Rymdstyrelsen har etablerat två nationella program för små och medelstora företag för att fördela delar av det nationella stödet. Trots detta finns det begränsat med exempel på nya svenska företag och ännu färre som lyckas få kontrakt med . Ansökningar till de nationella programmen kommer till största delen från samma företag år . Rymdstyrelsen underhåller en svensk rymdindustri med begränsad tillväxt men utan andra styrande motiv från uppdragsgivaren. En annan aspekt på avancerad forskning med tillhörande krav på utveckling av avancerad och möjliggörande tekniker är att dessa tekniker kan användas också inom andra forskningsfält och i förlängningen i kommersiella tillämpningar bortom rymd. Rymdforskningen är ett exempel på avancerad forskning som ibland växelverkar med banbrytande ingenjörskonst på våra lärosäten. Effekterna av denna teknikutveckling är inte alltid förutsägbar och inte enkelt mätbar på kort sikt. En ytterligare aspekt av teknikutvecklingen är att föra ut teknik utvecklad för rymd till andra marknader. har , med framgång, etablerat rymdinkubatorer (– BIC) i flera medlemsländer. Rymdstyrelsen lämnade , i samarbete med tre etablerade inkubator-verksam- heter i , Arctic Business Incubators (// ), () och Innovatum (), in en ansökan om finansiering för att starta ””. Rymdstyrelsen bedömer att denna verksamhet kommer att främja etableringen av nya företag som baserar någon del av sin verksamhet på rymdrelaterade tekniker och tillämpningar. blir också ett komplement till Rymdstyrelsens program med inriktning på teknikutveckling och samarbetet mellan industri och akademi. Framför allt kommer att, genom de redan etablerade inkubatorerna, nå ut till entreprenörer som annars inte kan relatera till rymdverksamhet. Den regionala förankringen är viktig. bidrar inledningsvis med halva finansieringen, och de tre regionala Almi-kontoren bidrar med den svenska halvan av finansier- bidrar också med teknisk support till inkubatorföretagen som ska matchas med samma tidsbidrag från svenska företag och institutioner. Att tillgodose rymdforskningens behov av teknikutveckling. Att samordna försvarsmaktens behov, så långt möjligt, med civil teknikutveckling. Att mäta och värdera spridningseffekter från teknikutveckling. Att utvärdera om staten ska underhålla någon typ av rymdteknisk förmåga och i så fall vilken. 4.7Esrange är en unik facilitet som står inför avgörande framtidsfrågor , nordost om , är en väsentlig del av ().