sou · H3B394 · 2015-11-05 00:00:00 — Med ett hyperlokalt perspektiv blir det tydligt att bilden inte är så enkel. Det finns platser över hela landet som inte har möjlighet till snabb uppkoppling. Källa: PTS Bredbandskartan. Ett lokalt exempel är , där det förekommer platser utan täckning vare sig från fasta nät eller mobil (figur 3.2). I dessa fall är det särskilt allvarligt eftersom det gamla kopparbaserade telefon- nätet monteras ned. Detta innebär betydande konsekvenser för Hudviksvalls medborgare och deras tillgång till medier och möjlig- het att vara digitalt delaktiga i demokratin. Ett exempel på en kommun där inte alla medborgare har höghastighetsuppkoppling är . Källa: PTS Bredbandskartan. En del enklare funktioner kan visserligen fungera med begränsad kapacitet, men i det scenariot utestängs medborgare från att ta del av mediernas utbud av rörlig bild som kräver stabil höghastig- hetsuppkoppling. Men minst lika viktigt eller kanske ännu viktigare är att denna infrastruktur även måste kunna garantera samhälls- viktiga funktioner som kommunikation vid samhällskriser och larm, t.ex. inom vården. Vissa enklare kommunikationstjänster, exempelvis sända epost, kan fungera med (DSL-uppkoppling) som bygger på de gamla telefonnäten. Men att streama en livesändning eller att ladda upp en högupplöst video på internet kan omöjlig- göras, särskilt för personer i glesbygd, då många gamla telefonnät nu monteras ned. Ytterligare en svaghet är att mobiloperatörer marknadsför sina tjänster med en teoretisk hastighet, som om alla skulle kunna få samma, maximala, effekt. I verkligheten delas näten av användarna, som därmed också måste dela på kapaciteten. Ju längre bort från sändaren en användare befinner sig, desto svagare blir signalen. I många fall, inte tillräcklig för många medietjänster. Det är två faktorer som är av stor betydelse för kapaciteten. Den ena är avståndet från mobilmasten, ju längre bort desto fler som Den andra är att ju längre bort desto svagare signal, vilket – i sin tur – ger lägre hastighet. Dessa effekter verkar , vilket medför en dramatisk kapacitetsminskning. Denna begränsning får t.ex. i händelse av en större nyhetshändelse påtagligt negativa konsekvenser, då såväl medborgarna som myndigheter vid en kris har behov av maximal kapacitet, . Men just för att många då använder nätet, minskar dess kapacitet. De nationella näten som förbinder delar av landet är i regel tillgängliga för alla aktörer. Många nät ägs av operatörer eller nätägare vars affärsidé är att hyra ut förbindelser till andra opera- törer. Det förekommer också statliga intressen bland nätägarna, som t.ex. och . Lokala nät är i många fall ägda direkt eller indirekt av kom- muner, så kallade stadsnät. Stadsnäten finns i cirka 180 kommuner och de flesta, , agerar som öppna nät och som kommunikationsoperatörer. av kommunerna anger även att de hyr ut svartfiber4 till företag och operatörer.5 Medan vissa aktörer har byggt nät främst för egna behov byggs och ägs anslutningsnäten6 ibland av operatörer som agerar mono- polistiskt. De flesta stadsnät är dock öppna och erbjuder valfrihet för användarna. 4Svartfiber är en fiberoptisk kabel för sändare och mottagare (så kallat optopar) som ägs av en nätgrossist, medan utrustningen som ansluts i ändarna ägs av den som hyr svartfibern. Det är en passiv infrastruktur (utan ljus), som aktiveras av den operatör som nyttjar fibern. 5Svenska stadsnätsföreningen (SSNF). 6Anslutningsnäten är anslutna till de nationella näten. Källa: Europeiska kommissionen (2014). Guide to , release 1.1, . och deras nätverksamhet är den enskilt största nätägaren i landet. Många andra operatörer hyr nätförbindelser av , främst på långa distanser och mellan orter. Andra aktörer som t.ex. har nät som huvudsakligen har varit ett distributionsnät för medier. lanserade de dock sig som kommunikationsoperatör, med inriktning på nyttotjänster och samhällsbredband. De säger sig vilja nå de som inte kan nås inom den digitala agendans . De avser även att kombinera fiber med radio och wifi. En annan aktör är som håller på att bygga upp ett nationellt nät bestående dels av långdistansnät men också av lokala nät, stadsnät och byanät.7 I likhet med /uppvaktar de kommuner för att få samarbetsavtal eller konces- sioner och försöker även att förvärva kommunägda stadsnät. De kommunägda bostadsföretagen har också en viktig roll genom att investera och bygga anslutningsnät i sina bostadshus (fastighetsnät), men även som kravställare gentemot leverantörer. Ofta saknas en gemensam strategi mellan bostadsbolagen och stadsnäten, trots att de har samma ägare. Detta bidrar till att man missar det gemensamma målet som syftar till att ha kommunen och 7 Byanät är ett lokalt bredbandsnät som byggs av en förening eller ett kooperativ. medborgarnas bästa för ögat. I stället för att ta övergripande samhällsansvar görs egna affärsmässiga bedömningar. Förutom de kommunägda näten förekommer det mindre lokala nät som ägs av privata aktörer, kooperativ eller fiberföreningar. Sanno- likt kommer dessa att behöva konsolideras för att kunna agera kostnadseffektivt. I , där det kommunägda bolaget har ett välutbyggt fibernät som enbart erbjuder infrastruktur i form av svartfiber, finns det nära 100 olika konkurrerande operatörer som använder samma nät. T.ex. konkurrerar fyra olika mobiloperatörer om att erbjuda 4G i samma nät. Denna konkurrens innebär låga priser både på näthyra och tjänster. För företag och operatörer som hyr svartfiber är priset viktigt för etablering och fortsatta investeringar. I en undersökning gjord av United Minds , jämfördes kostnaden för svartfiber mellan olika städer internationellt (figur 3.4).8 Källa: United Minds. 8 United Minds (2011). Företags kostnad för /sekund-anslutning – en jämförande studie mellan elva städer. SVT och andra stora tv-producenter har tack vare tillgången till svartfiber i kunnat sluta använda och kost- samma trådlösa överföringar eller satellituppkopplingar. Istället kopplas kamerorna via svartfiber direkt till mixerrummen i tv- huset. Det minskar produktionskostnaden med , och innebär minskad miljöbelastning, bättre arbetsmiljö och ökad kvalitet. Men för att kunna göra sådana sändningar i hög kvalitet krävs uppkoppling på minst /sekund. I praktiken är därför en bredbandsförbindelse med symmetrisk uppkoppling (såväl nedladdnings- som uppladdningshastighet) på 100//sekund en förutsättning som endast fiber medger. Att detta inte återfinns i hela landet riskerar att ge den direkta konsekvensen att man t.ex. inte kan genomföra direktsändningar och att det därmed uppstår en skev bild av . Som framgår av figur 3.5 ägs de flesta stadsnät av kommuner som egna bolag. Det förekommer också att de drivs inom den kommunala förvaltningen eller av ett lokalt energibolag. av stadsnäten ägs av privata aktörer. Stadsnäten har stått för en viktig utbyggnad av bredband och skapat större valfrihet genom öppna nät. På många orter dominerar dock fortfarande monopolistiska lösningar. Det är också viktigt att komma ihåg att de flesta aktörer agerar på affärsmässiga villkor. Endast kan i vissa avseenden anses ha ett samhällsuppdrag, främst när det gäller utsändning av tv i det digitala marknätet och tjänsten Viktig Meddelande till Allmänheten (VMA) via SR:s sändningar. har inte längre ett samhällsuppdrag och är inte ett statligt ägt bolag utan drivs av vinstintressen. Stadsnäten är närmast att betrakta som samhällsverksamheter i allmänhetens tjänst, agerar de på affärsmässiga grunder. Ägarförhållandena med kommunala intressen skulle kunna innebära andra ansvar men det är inte tillåtet att använda skattemedel för att konkurrera med marknaden. Stadsnäten utsätts just nu av uppvaktning från såväl som IP-only som köper lokala nät i syfte att konsolidera dessa och binda dem samman med sina nationella nät. En viss konsolidering sker också genom operativa samarbeten mellan stadsnäten. Många lokala nät kan vara för små för att vara kost- nadseffektiva. Det finns krav på säkerhet och funktion som ska garantera samhällsviktiga funktionen. Kraven kan tänkas öka allt- eftersom fler samhällsaktörer börjar använda digitala funktioner. I princip bygger alla nätägare nät endast där de kan drivas med vinst, det gäller även kommunalt ägda stadsnät. Byanät, blir då landsbygdens alternativ. Den traditionella marknadsmodellen är att aktörerna såväl äger nät som opererar i näten och levererar tjänster. Näten byggdes av aktörer enbart för att de skulle kunna leverera tjänster till sina kunder. I , men även på andra håll, har värdekedjan brutits upp och vi skiljer tjänsteleverantörer från nätägare. I öppna nät kan kunderna själva välja mellan olika tjänsteleverantörer. Källa: Europeiska kommissionen (2014). Guide to , release 1.1, . Konkurrens mellan olika tjänsteleverantörer innebär i regel lägre kostnader för användarna. I en mätning som forskningsinstitutet har gjort jämfördes kostnaden för i näten i . Skillnaden är tydlig: i nät med konkurrens är priset lägre än i nät med endast en operatör.9 Priserna i nät med bara en leverantör varierar för samma tjänst mellan och . När ett nät har mer än tio olika leverantörer kostar samma tjänst mellan och . Öppen fiber skulle följaktligen innebära stora förtjänster för kommuner, landsting och företag. 9 , PTS (2015): Svensk telemarknad 2014. SOU 2015:94 Medborgarnas medieanvändning fortsätter öka, och allt fler väljer de högsta hastigheterna, /sekund och mer, visar Svensk telemarknad 2014. Post- och () bredbandskartläggning anger att drygt 60 företagen nu har tillgång till abonnemang uppgick till drygt Spridning av medietekniker i samhället Infrastrukturen är en faktor som har avgörande betydelse för tillgängligheten. En annan är tillgången till medietekniker. Enligt de nationella SOM-undersökningarna har andelen hushåll med persondator ökat från , och ligger nu på samma nivå som spridningen av internet till svenska hushåll. Som jämförelse har hushållsspridningen av hemburen prenumererad morgontidning sjunkit från . De allra snabbaste tillväxtkurvorna står smarta mobiler och surfplattor för. Nordicoms mätningar visar att det har skett en exceptionell utveckling. 2010 hade av svenskarna tillgång till en smart mobil, och 2014 var det , vilket innebär att det skett en femdubbling . hade en surfplatta och 2014 var det . Där syns även att har tillgång till läsplatta.11 Siffrorna för smart mobil och surfplatta ligger på motsvarande nivåer i nationella undersökningar.12 Medan en surfplatta har datorliknande egenskaper så är en läsplatta främst avsedd just för läsning, så som e-böcker. Användningen av smarta mobiler är allra vanligast. Från att nästan ingen använde smarta mobiler 2010 formligen exploderade användningen . 2013 användes smarta mobiler av i åldrarna 12–. Det motsvarade en ökning på på tre år.13 10Post- och (2015): Svensk telemarknad 2014. 11Nordicom-Sveriges Mediebarometer 2014 (2015) Medienotiser nr. 1., Nordicom, . 12Bergström, ; , ; , , (2015). Fragment, : . (2014). Svenskarna och internet. .SE, infrastruktur. Det beräknas ske en fortsatt tillväxt för såväl mobiler som datorer och surfplattor, även om det har skett en stagnation eftersom befolkningen är förhållandevis välförsedd och att nya medietekniker inte längre upplevs utvecklas lika snabbt och kraftfullt för att dessa ska uppgraderas. 3.2.2Medie- och informationskunnighet i en digital era Medie- och informationskunnighet () är ett både etablerat och omdiskuterat begrepp som omfattar människors förmåga att förstå och hantera medier och information. är också ett forsknings- område inom medie- och kommunikationsvetenskapen. Forskare har bl.a. argumenterat för bibliotekens centrala roll i att under- stödja medborgarnas medie- och informationskunnighet.14 ger förutsättningar för olika människor att kunna ta del av medier och information och knyter därmed an till tillgänglighetsfrågorna i stort, som t.ex. språkkunskaper och specifika funktionsutmaningar. kopplar till (FN:s) kärn- värden gällande demokrati, fred och deklarationen om mänskliga rättigheter (särskilt artikel 19). I den s.k. MIK-ekologin illustrerar hur en rad mer specifika begrepp som används i olika professionella och kulturella sammanhang omfattas av ; internetkunnighet, datorkunnighet, digital kunnighet, biblioteks- kunnighet, yttrandefrihets- och informationskunnighet, nyhets- kunnighet, filmkunnighet, tv-kunnighet, reklamkunnighet och spelkunnighet.15 använder samlingsbegrepp för att beteckna de förmågor som medborgare behöver för att fullt ut kunna delta i demokratin. Begreppet är teknikneutralt och inklu- derar även aktiviteter som inte sker genom digitala medier, men där de intellektuella och kognitiva färdigheter som krävs i många avseenden är desamma, oavsett om det rör information som hanteras via läsplattor, datorer och smarta mobiler eller pappers- tidningar, böcker och linjära tv‐sändningar. I debatter om det digitaliserade medielandskapet förekommer även flera andra 14Medieutredningens planerade forskningsantologi kommer bl.a. att innehålla en översikt av forskningen om medie- och informationskunnighet (). 15Unesco (2011). Media and Information Literacy Curriculum for Teachers, s. 18–19. begrepp, t.ex. digital kompetens, mediekompetens, informations- kompetens och digital litteracitet. bör ett förtydligande rörande digital kompetens göras. I begreppet läggs ofta specifika digitala och tekniska kunskaper rörande t.ex. kod och programmering. Trots att en digital kompe- tens och dess mer tekniska kunskaper ingår i MIK-begreppet, väljer att i vissa sammanhang särskilt hänvisa till denna förmåga. Digital kompetens lyfts av EU som den fjärde nyckel- kompetensen för ett livslångt lärande, innefattande bl.a. säker och kritisk användning av informationssamhällets teknik.16 Digital kompetens utgör vidare en central komponent i det arbete Digitali- har bedrivit. Även om tillgänglighet till medier samt medie- och informa- tionskunnighet är viktigt avgör inte dessa faktorer människors faktiska medieanvändning. Till skillnad från s.k. teknikdeter- minister, anhängare av synsättet att människor gör med medier vad de är skapta för, lyfts här istället synsättet att människors ageranden är oförutsägbara och mångfacetterade. Drygt nio av tio svenskar har tillgång till internet, dator och mobil, dessa använder sina medietekniker på många olika sätt. Oavsett hur, torde en väl utvecklad medie- och informationskunnighet såväl hos med- borgarna som i samhället i stort vara av största vikt för hela den demokratiska utvecklingen. Just detta är något som lyftes vid samråden som genomfört. Det framfördes att medborgare behöver förstå medier och information, tekniken och algoritmer, och bli källkritiska. Vikten av utbildning kring medie- och informationskunnighet påtalades, för såväl vuxna och barn, som journalister. Detta avsnitt kommenterar inledningsvis medieanvändning i relation till tre specifika områden: medborgarjournalistik, bibliotek, samt tidskrifter. Därefter redovisas centrala förskjutningar i svenskarnas medieanvändning, med särskilt fokus på nyhetsanvändning. 16 och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2006/962/EG). behandlar förskjutningar , från etermedier och print till digitalt (desktop/laptop), från digitalt (desktop/laptop) till mobilt, förskjut- ningar mot nyhetsanvändning via sociala medier, samt den lokala nyhetsjournalistiken i en digital värld. 3.3.1Medborgarjournalistik, bibliotek och tidskrifter Medborgarjournalistikens genomslag har inte studerats i , och även ur ett internationellt perspektiv är det skralt med under- sökningar kring i vad mån och med vilken behållning medborgare tar del av medborgarjournalistik. En studie i visar dock att tog del av nyheter från webbplatser med medborgar- journalistik på veckobasis.17 är medborgarjournalistiken i väsentligt mer utvecklad än i . Rimligtvis avsåg en del av de som kryssade för ”annat” i mätning 2014 av olika nyhetskällor just medborgarjournalistik. Det finns i strax över 2 300 bibliotek; tillsammans har dessa ett fysiskt bestånd av mer än 100 miljoner medier (mestadels traditionella böcker). genomfördes 77,4 miljoner lån av fysiska medier på dessa bibliotek. Offentligt finansierade bibliotek tillhandahåller dessutom licenser till mer än 9 000 databaser med e- medier, och gjordes mer än 37 miljoner sökningar och mer än 75 miljoner nedladdningar/lån från deras databaser. Användningen av e-medier ökar vid samtliga bibliotek. Utbud och användning av e-medier domineras emellertid av de 37 universitets- och högskolebiblioteksorganisationerna. Vid kommunala bibliotek (inklusive skolbibliotek) står fysisk utlåning för av alla lån. Enligt bibliotekslagen ska personer som har nationella minoritetsspråk som modersmål prioriteras, men totalt är av titelbeståndet på minoritetsspråk. För tillgängliggörande av medier spelar biblioteken en viktig roll, totalt 17 Ofcom (2012). Market Report: . utgörs beståndet av 1,5 miljoner anpassade medier, varav drygt hälften är talböcker. I vissa kommuner har biblioteken dessvärre inte rapporterat att de har tillgängliggjort några anpassade medier. Det görs löpande mätningar av bibliotekens bestånd och användning. I dessa redovisas den genomsnittliga kostnaden för fysiska medier respektive e-medier per invånare, liksom det totala beståndet av tidskrifter och tidningar (även talböcker etc.), liksom invånarnas lån av e-böcker, besök på bibliotekens webbplatser, olika slags sökningar och nedladdningar i folkbibliotekens data- baser.18 Svenska bibliotek erbjuder invånarna ett brett utbud av tid- skrifter och papperstidningar, samt tillgång till många digitala nyhets- mediers kompletta nyhetsutbud. Att det finns invånare som regelbundet tar del av nyheter och opinion via detta utbud står klart. De fysiska utlånen av tidningar var 32 881, enligt (KB) sammanställning. Motsvarande siffra för tidskrifter var 1 246 493. Antal sökningar i licensierade digitala tidningar var 136 297; motsvarande siffra för tidskrifter var 1 507 543. Antalet nedladdningar av digitala tidningar var 1 235 704 och tidskrifter 23 960 451. För denna statistik gäller att KB gjort uppskattningar och att det finns grova underskattningar eftersom svarsbortfallet var omfattande.19 Vid sidan om bortfall i redovisning kompliceras uppgifterna av att bibliotek inte systematiskt registerar i vilken utsträckning som papperstidningsläsning på plats faktiskt sker. Att göra så är självklart förknippat med både risk för kostnader och metodo- logiska utmaningar, inte minst när det gäller integritetsaspekterna. När det gäller digital nyhetsanvändning så kan detta dessutom ske på många andra sätt än att just ladda ner titlar från bibliotekens digitala resurser. En biblioteksbesökare kan på plats använda datorer, eller det trådlösa nätverket med egen dator, för att ta del av nyheter via såväl svenska som utländska nyhetssajter. I vad mån detta görs framgår emellertid inte av KB:s statistik. Med start har däremot införts nya riktlinjer för insamling av data kring folkbibliotekens verksamhet. bl.a. inkluderar dessa utlån papperstidning och tidskrift till hemmet eller 18http://biblioteksstatistik.blogg.kb.se/2015/09/10/folkbibliotekens-nyckeltal/ 19Kungliga (2014). Bibliotek 2014 – Offentligt finansierade bibliotek. på plats, liksom digital användning av dessa resurser i form av nedladdningar.20 Ett annat område av vikt är tidskriftsläsning. Enligt Nordicoms Mediebarometern läste sju av tio svenskar minst en vecko- eller månadstidning under en vanlig månad, medan varannan svensk läste en special- eller facktidskrift.21 Enligt TS mediefakta var totala upplagan av tidskrifter – per utgivningstillfälle – drygt 19,5 miljoner exemplar 2014. I jämförelse med så betyder detta att den genomsnittliga reviderade tidskriften ökat sin upplaga.22 Digital användning av tidskrifter är begränsad, enligt den senast genomförda Orvestoundersökningen kring detta 2013 (även om vissa teknikorienterade titlar som i och med ned- läggningen av pappersutgivning utgör ett undantag).23 I det följande redogörs för räckvidd i tidskriftsläsning bland de tid- skrifter som anslutit sig till mätningen Orvesto Konsument av TNS . Då tidskrifterna i mätningen själva väljer att ansluta sig figurerar i denna lista redaktionellt oberoende produkter, sida vid sida, med ”content marketing”-titlar. Vissa av tidskrifterna är knutna till medlemsorganisationer andra gratisutdelade. Detta innebär att en jämförelse mellan dessa och de prenumererade inte blir rättvisande. I figur 3.7 redogörs för de tio tidskrifter med störst räckvidd bland svenska befolkningen . Därtill mäter TNS räckvidden för ytterligare 173 tidskrifter. Det finns utöver dessa en mängd mindre tidskrifter i , som inte är anslutna till TNS Sifos mätning. Från figuren framgår att Vi i och hamnar bland de största, tillsammans med Buffé, Coop Mer Smak och Allt om Mat. Det framgår att faktaorienterade tidskriften vetenskap har 538 000 läsare, vilket motsvarar en 20Information om vilka uppgifter som samlas in redovisas av här: 21Nordicom-Sveriges Mediebarometer 2014 (2015) Medienotiser nr. 1., Nordicom, . 22Tidningstatistik (TS) Mediefakta och upplagor, upplagor/tidskrifter 23ORVESTO QRS 2013 (2013) TNS undersökning av tidskrifter. räckvidd på , Samhällsorienterade tidskrifter, som Filter uppnår en räckvidd på , medan Fokus når och ETC . Källa: Orvesto konsument, 2015:1 (TNS ). Upplagestatistik går även att finna för ett antal samhälls- och kulturtidskrifter. Dock är anslutning förknippat med en kostnad så mindre tidskrifter ingår inte i listningar. Bland de tidskrifter med redovisad TS-upplaga – inom den listning av kulturtidskrifter som Tidskrifter gör – återfinns Vi (38 600), Situation (34 100), PING (22 300). Därtill listas TS-distribution för tidskriften (35 000). I listningen av upplaga för samhällstidskrifter ingår Barn (98 900), Dagens ETC (7 700), Fokus(29 500), Impuls (26 200), Hem & Hyra (534 900), Kollega (575 700), Funktionshinderpolitik (10 500), samt (210 700). (4 200), Frihet (12 700), (3 500), Motdrag (9 200), (115 800). tidskrifter med inriktning på livsstil återfinns bl.a. Filter (27 300).24 24 Tidskrifters listar kultur- respektive samhällstidskrifter på sin webbplats under respektive segment: Det statliga stöd som går till kulturtidskrifter via behandlas vidare i kapitel 6. 3.3.2Om allmänna mönster och framtidens medieanvändare De resultat som presenteras tyder på att svenska allmänheten fortfarande framför allt vänder sig till tv, radio och pappers- tidningen för att ta del av nyheter, men att digitala-, sociala- och mobila medier snabbt – och med ökande kraft – vinner mark. De följande avsnitten redogör för svenska allmänhetens nyhets- användning, och därefter följer en närmare diskussion av beteenden bland specifika grupper. Siffror för allmänhetens beteenden döljer extrema skillnader i beteenden mellan olika grupper. Detta gäller inte minst skillnader i nyhetsvanor bland de digitalt orienterade unga och de traditionellt orienterade äldre. För att i ett inledande skede uppmärksamma sådana skillnader, samt visa på de kraftfulla förändringar som skett bland specifika grupper presenteras i figur 3.8 medie- användning bland generationen dotnets för respektive 2015. Figuren visar den relativa fördelningen i uppskattad använd- ning av medier , och bygger på analyser av Orvestoundersökningarna (TNS ). Generationen dotnets (födda –1995), liksom dagens barn och ungdomar, är extra intressanta att följa då de utgör framtidens medieanvändare. Dotnets skiljer sig avsevärt i sin medieanvändning jämfört med äldre generationer (se även avsnitt 3.4.1). Dessa skillnader har tilltagit som en följd av att dotnets på ett kraftfullt sätt har förändrat sin medieanvändning. Källa: Orvesto (TNS ). Kommentar: Den databearbetning som ligger till grund för uppgifterna i tabellen har utförts av TNS på uppdrag av . Bland de mest framträdande resultaten hör att papperstidnings- läsning sjunkit drastiskt , fastän läsningen befann sig på en relativt låg nivå.