sou · H3B346 · 2015-06-08 00:00:00 — det påverka JO:s resursbehov. Det kan dock inte uteslutas att många enskilda väljer att vända sig till både ISF och JO. Det är därför angeläget att noga följa hur ärendeutvecklingen hos JO utvecklas. Eftersom JO sorterar under innebär det andra förutsättningar för möjligheterna att använda ett minskat anslagsbehov hos JO till andra statliga utgifter, jämfört med om JO hade varit en myndighet under regeringen. Vad gäller Justitiekanslern () kan utredningen inte se att det kommer att bli några nämnvärda ekonomiska konsekvenser. Tillsynen ska inte hantera det som är möjligt att pröva i domstol. Konsekvenserna för domstolarna blir därmed begränsade. Förslagen bedöms dock kunna innebära minskade kostnader för domstolarna om tillsynen kan fånga upp ärenden som inte är lämpliga eller möjliga att pröva i domstol och antalet försök att överklaga därmed minskar. Utredningen föreslår att de ökade kostnader som följer av utredningens förslag finansieras via anslag. ISF:s nuvarande anslag är en del av utgiftsområde 10 och utredningen betraktar förslagen som en del av socialförsäkringsområdets administration. Förslagen om utökad tillsyn bör därför finansieras med hjälp av nuvarande verksamhetsanslag för administrationen av socialförsäkringsområdet, UO 10, 12 respektive Pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (exklusive AP-fonderna). De totala administrationskostnaderna för området 2014 framgår av tabell 13.6. Förslagen med omfattning utgör av administrationskostnader. Uppskattningsvis utgör administrations- kostnader av socialförsäkringens totala administrationskostnader. utgjorde handläggning av PGI . Det innebär att står för och för av socialförsäkringens administrationskostnader. Utredningen föreslår en rak finansiering från dessa anslag baserat på administrationskostnadernas andel för respektive verksamhet. Andelarna om 85, bör ses som exempel och anpassas utifrån bästa tillgängliga information vid finansieringstillfället. De som förslaget innebär för kostnaderna 2017 bör utifrån räkneexemplet finansieras med från , med från och med 0,6 miljoner från ur förvaltningsanslag för respektive myndighet. De i ökade utgifter som förslaget innebär 2018 bör finansieras med från , med från och med från ur förvaltningsanslag. blir motsvarande siffror för , för och för . 13.2.4Konsekvenser för jämställdhet och integration ISF har i en rapport analyserat handläggning av sjukförsäkringen sett i ett jämställdhetsperspektiv (2013:16). En övergripande slutsats var att det finns skillnader i handläggning beroende på den försäkrades kön. Utredningar och insatser genomfördes i något högre grad för kvinnor än för män. En annan slutsats var att jämställdhetsarbetet doldes i likabehandlingsarbetet och att jämställdheten därmed fick en undanskymd roll i det interna arbetet. I ytterligare en rapport från ISF (2014:27) analyserades arbete med mänskliga rättigheter. I rapporten pekar ISF på att regeringens styrning är viktig och att det utan konkreta regeringsuppdrag finns risk för att likabehandlingsperspektivet riskerar att hamna i bakgrunden. behöver enligt ISF arbeta mer aktivt och konkret med sina åtaganden och mål om likabehandling även när regeringen inte har lämnat något konkret uppdrag. ISF har i ett antal av sina rapporter med systemperspektiv analyserat jämställdhets- och likabehandlingsaspekter på socialförsäkringen. En generell tillsyn där det finns en möjlighet att även granska enskilda ärenden utifrån andra aspekter än ett systemperspektiv kan komplettera dessa övergripande analyser och därigenom skapa ökade förutsättningar att följa och granska att likabehandlingsfrågorna prioriteras. Förslaget bedöms kunna påverka jämställdheten mellan kvinnor och män positivt och också kunna innebära ökade förutsättningar för ökad likabehandling mellan inrikes och utrikes födda. Det handlar både om ökade möjligheter att följa upp de klagomål som kommer in med ett likabehandlingsperspektiv men också att tillsynens innehåll i sig kan innebära större förutsättningar för att dessa frågor prioriteras. Det finns ett antal exempel på studier av tillämpningen av jämställdhetsperspektiv inom socialförsäkringen. I ett forskningsprojekt som refereras i ett delbetänkande av (A 2011:05) Delegationen för jämställdhet i arbetslivet gjordes en analys med köns- etnicitets- och klassperspektiv på ett urval domar inom socialförsäkringsområdet –2008. Av de 228 domstolsavgörandena från förvaltningsrätterna rörde 117 domar män och 111 kvinnor. Det handlade dock inte om ett fullt ut representativt urval av ärenden, vilket gör att det inte går att dra säkra slutsatser om fördelningen. I materialet var det något vanligare att ärendet handlade om sjukpenning när det gällde män, och sjukersättning, det vill säga det som var förtidspension, när det gällde kvinnor. För männens del uppgick antalet domar som omfattade sjukpenning till 72 stycken, motsvarande av alla domar om sjukpenning, medan kvinnorna svarade för av alla sjukersättningsdomar.351 När det gäller antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningsärenden var skillnaden mellan kvinnor och män inte så stor. Kvinnors sjukpenningtal352 är dock betydligt högre än männens (12,2 för kvinnor respektive 6,7 för män 2014) vilket tyder på att männen var överrepresenterade i sjukpenningärenden. Analysen visade att familjeförhållanden och sociala skäl vägdes in oftare för kvinnor, och betydligt oftare för utrikesfödda kvinnor, än för män. För kvinnor i allmänhet, och kvinnor med utländskt ursprung i synnerhet, föreföll förekomst av familj tala för lägre motivation till arbete, medan det för män i allmänhet, och svenska män i synnerhet, tedde sig som att avsaknaden av familj minskade motivationen. Då de försäkrade lyfte familjeförhållanden bortsåg domstolen i regel från det, medan det ofta användes som tecken på bristande arbetsvilja om lyfte familjeskäl i sina utredningar.353 Utredningen bedömer att en tillsyn kan utveckla jämställdhets- och/eller etnicitetsperspektiv genom att exempelvis granska om det finns problem kring vilka olika bakgrundsfaktorer som används i utredningarna. Tillsynen kan också bidra till att viktiga områden inte prioriteras ner genom att uppmärksamma tillsynsobjekten på brister. Detta är något som varken () eller JO har förutsättningar att göra på motsvarande sätt som en specialiserad reguljär tillsyn. När det gäller klagomål från enskilda är det svårt att bedöma konsekvenserna för jämställdhet och integration. Inom vården tyder mycket på att det är vanligare att kvinnor lämnar klagomål än att män gör det. I en undersökning framtagen av , där klagomålsstatistiken hade justerats för vårdbehovet framkom det att kvinnor stod för av alla klagomål som 351SOU 2014:74 Jämställdhet i socialförsäkringen? Forskningsrapport till Delegationen för jämställdhet i arbetslivet, s. 65. 352Genomsnittligt antal dagar med sjukpenning. 353SOU 2014:74 s. 77. handlade om bemötande.354 Det går naturligtvis inte säkert att säga om kvinnor kommer att vara överrepresenterade i den föreslagna klagomålshanteringen på motsvarande sätt som inom vården. När det gäller konsekvenserna för integration kan förslagen innebära positiva konsekvenser om frågor som exempelvis handlar om rätten till tolk granskas. Å andra sidan kan det, beroende på hur klagomålshanteringen byggs upp, innebära ett hinder för enskilda om det för att en granskning ska komma till stånd krävs att klagomålen är formulerade i skrift och utifrån ett visst format. En annan aspekt på frågan om konsekvenserna för jämställdhet och integration av en reguljär klagomålstillsyn är att det saknas kunskap om dessa frågor i den nuvarande extraordinära tillsynen. JO har inte utvecklat någon statistik uppdelad på olika bakgrundsfaktorer. Utredningen har inte heller kunnat identifiera något jämställdhetsperspektiv i JO:s befintliga klagomålshantering. ISF kan antas ha goda förutsättningar för att prioritera att likabehandlingsfrågorna genomsyrar den föreslagna klagomåls- hanteringen. Den föreslagna klagomålshanteringen hos ISF skulle också, om det bedöms vara relevant, kunna ges i uppdrag att tillämpa ett likabehandlingsperspektiv på sin klagomålshantering. Såväl i analysen av klagomålen som i utformningen av själva klagomålshanteringen. Motsvarande uppdrag är inte möjligt att ge till den extraordinära tillsynen för socialförsäkringsområdet. 13.2.5Konsekvenser med anledning av EU Den inre marknaden och fria rörligheten inom EU har skapat nya och förbättrade förutsättningar för personer och företag att röra sig till och från . Situationer uppstår ofta där dessa personer och företag av olika anledningar kommer i kontakt med svenska myndigheter som hanterar frågor kopplade till socialförsäkringen. För personer med dålig kännedom om svensk socialförsäkring och de myndigheter som förvaltar denna blir det än mer viktigt med en korrekt hantering och en väl fungerande kontakt med myndigheterna. 354 SOU 2015:14 s. 51. Förslagen innebär utökade möjligheter för dessa personer att framföra klagomål mot myndigheternas hantering och kan därför ha en positiv inverkan för att säkerställa att dessa personer inte lider rättsförluster till följd av att man har använt sig av sin rätt till fri rörlighet. Förslagen bör därmed få positiva effekter för åtaganden gentemot EU. 13.3Ett förstärkt allmänt ombud 13.3.1Effekter av förslagen om ett förstärkt allmänt ombud Förslagen innebär enligt utredningen att det allmänna ombudet kommer att kunna bidra till ökad rättssäkerhet och till en bättre resursanvändning på socialförsäkringsområdet. Det allmänna ombudet har en unik funktion i och med att det har till uppgift att överklaga och driva relevanta mål även till nackdel för den försäkrade. Ett förstärkt allmänt ombud kan därför fungera som en viktig funktion för att hindra överutnyttjande av socialförsäkringen. Konsekvenser för de offentliga utgifterna Förslaget om det allmänna ombudets organisatoriska placering bedöms inte ha några direkta samhällsekonomiska konsekvenser. Däremot har det vissa begränsade konsekvenser för de offentliga utgifterna i och med att ombudets resurser föreslås öka. Utredningen bedömer att konsekvenserna av de processuella förändringarna för samhällsekonomin och för de offentliga utgifterna är svåra att uppskatta. Utfallet beror på konsekvenserna av de fall ombudet driver. Rättspraxis är dock i sig en funktion för effektivitet i och med att hela tanken med praxis är att det ska gå att använda tidigare ställningstaganden i stället för att ”börja om från början” i varje mål. Detta i kombination med ombudets uppdrag att verka för att regelverket tillämpas korrekt innebär enligt utredningen goda förutsättningar för att de processuella förslagen vad gäller det allmänna ombudet i sin förlängning kan ha positiva samhällsekonomiska konsekvenser. Kostnaderna för det allmänna ombudet hos ISF Förslaget om ombudets organisatoriska placering påverkar ISF:s kostnader. Den försäkringsombudsorganisation som på det dåvarande RFV motsvarande allmänna ombudets funktion bestod 2004 av en ombudsenhet med ett tiotal anställda. Eftersom enhetens uppdrag var bredare än det allmänna ombudets bedömde ISF i sin rapport om ett förstärkt allmänt ombud att fyra till sex årsarbetskrafter är en rimlig omfattning om ombudet skulle bli en egen myndighet.355 Enligt tidredovisning fick det allmänna ombudet handläggar- och kanslistöd , se avsnitt 11.2.2. Sannolikt finns det en underrapportering men det är ändå en betydande skillnad mellan tidigare omfattning på funktionen och den resursförstärkning som ISF bedömer vara rimlig för att det allmänna ombudet ska kunna genomföra uppdraget. Utredningens förslag innebär att ombudets kansli bör omfatta 3 till 4 årsarbetskrafter. Därutöver kommer ombudet att behöva få administrativt stöd, vilket gör att utredningen har räknat på fyra årsarbetskrafter exklusive ombudet. Dessa bör, utöver administrativt stöd, bestå av kvalificerade jurister. Utredningen menar att en rimlig uppskattning av de genomsnittliga lönekostnaderna kan grundas på vad assessorer tjänar. I SCB:s yrkesklassificering återfinns assessorer i gruppen domare (2422). Den genomsnittliga månadslönen bland domare var 2013 enligt strukturlönestatistiken . Det är regeringen som beslutar om lönen för det allmänna ombudet och utredningen bedömer att det innebär en lön om löneläge. Utredningen har i likhet med förslaget om utökad tillsyn i avsnitt 13.2.3 ovan antagit samma driftskostnad som i verksamheten 2014 även för allmänna ombudets kansli, det vill säga per årsarbetskraft priser. 355 ISF 2012:11 Ett förstärkt allmänt ombud för socialförsäkringen, s. 56. sammantagna kostnaderna för ombudet och 4 årsarbetskrafter beräknas utifrån dessa antaganden till 2017 och 2018 givet att verksamheten är fullt uppbyggd från start. Källa: Prop. 2013/14:1 samt egen bearbetning. Förslaget som rör det allmänna ombudets organisatoriska placering innebär ekonomiska konsekvenser för . tillhandahåller resurser för det nuvarande ombudets verksamhet. Om det allmänna ombudet flyttas från till ISF innebär det därmed lägre kostnader för . Dessa minskade kostnader omfattar dels de direkta och indirekta personalkostnaderna för själva ombudet och dels kostnader för det handläggarstöd ombudet får i sin verksamhet. Det allmänna ombudet finns inte med i vare sig myndighetens budgetunderlag till regeringen eller i årsredovisningen. Däremot har ombudet en egen post i den interna budgeten. Enligt är de direkta kostnaderna för ombudets verksamhet 2015. Kostnaderna för handläggarstöd ingår dock inte i dessa kostnader. Enligt tidredovisning fick, som framgår ovan, det allmänna ombudet handläggar- och kanslistöd . Utredningen bedömer att det är en underrapportering och att de verkliga kostnaderna är betydligt högre. Utredningen bedömer att resursåtgången för allmänna ombudet är allmänna ombudet själv samt två årsarbetskrafter. Med ett antagande om en genomsnittlig månadslön på skulle dessa två årsarbetskrafter innebära en lönekostnad på Med en grov schablon om att OH- kostnaderna uppgår till av totalkostnaden blir den totala kostnaden för de två årsarbetskrafterna . Sammantaget bedömer utredningen därför att anslagsbehov minskar med som en direkt följd av att ombudet flyttas. Med utredningens föreslagna finansiering av förstärkningen av ombudet minskas anslag med netto 2017 och 2018 om hänsyn tas till de uppskattade nuvarande kostnaderna för ombudet. Förslagen som rör processföring innebär att kommer att processa i fler mål vilket medför att kostnaderna ökar. kostnader för att förse det allmänna ombudet med information kan också komma att öka om ombudet driver fler ärenden jämfört med , Å andra sidan kan en bättre fungerande praxisbildning innebära lägre kostnader för administrationen. Utredningen bedömer därför att netto kommer att få lägre kostnader som en följd av förslagen om det allmänna ombudet. Förslaget om processuella förändringar kan innebära vissa ökade utgifter för som en följd av en förstärkning av ombudets verksamhet. Om ombudet driver fler mål på pensionsområdet ökar processkostnader. Å andra sidan kan en bättre fungerande praxisbildning innebära lägre kostnader för administrationen. Utredningens finansieringsförslag för det allmänna ombudet innebär att anslag minskas med 2017 och 2018. Förslagets konsekvenser bedöms rymmas inom myndighetens nuvarande anslag. Utredningens finansieringsförslag för det allmänna ombudet innebär att anslag minskas med 2017 och 2018. Detta bedöms rymmas inom budgeterat anslag för myndigheten. Förslaget om processuella förändringar för det allmänna ombudet påverkar domstolarnas kostnader. Det är domstolarna som på ett övergripande plan ansvarar för att praxis utvecklas. Det allmänna ombudet kan därför ses som en service för domstolarna. I det korta perspektivet kan ett förstärkt allmänt ombud leda till ökade kostnader för domstolsprocesser. Om fler mål går vidare till högre instanser medför det ökade processkostnader. Men en bättre praxisutveckling kan i ett längre perspektiv innebära kostnadsbesparingar för domstolarna. Praxis innebär att oklarheter och felaktigheter i regeltillämpningen undviks. Om det är tydligt vad som gäller ökar antagligen förutsättningarna att allt går rätt till i handläggningen men också att enskilda undviker att överklaga beslut. Ett annat skäl till att domstolarna kan få lägre kostnader med ett förstärkt allmänt ombud är att domstolarna kommer att ha bättre underlag vid domstolsprövningen i de fall det allmänna ombudet väljer att driva målet. Finansiering av utredningens förslag Utredningen föreslår att de ökade kostnader som följer av utredningens förslag finansieras via anslag. belastar det allmänna ombudets verksamhet . Det är därför logiskt att föra över resurser från när ombudet flyttas till ISF. Utredningen menar dock att , och gemensamt bör bidra till allmänna ombudet för att signalera att ombudet förväntas bevaka och driva fram praxis på socialförsäkringsområdet som helhet. Utredningen föreslår en rak fördelningsmodell baserat på myndigheternas respektive andel av administrationskostnaderna för socialförsäkringen 2014. Det innebär att står för , för och för . Andelarna bör ses som exempel och anpassas utifrån bästa tillgängliga information vid finansieringstillfället. Eftersom utredningen har bedömt att kan flyttas från befintliga anslag är det den resterande delen av ombudets kostnad som ska finansieras. Det vill säga och 2018. Det innebär att tas från förvaltningsanslag 2017 och 2018. Av dessa beräknas vara kostnader för det nuvarande ombudet som kan föras över till ISF utan påverkan på budget. För innebär förslaget att 2017 och 2018 tas från myndighetens förvaltningsanslag. Motsvarande siffor för blir 2017 och 2018. Budgeteffekten av det allmänna ombudet blir totalt 2017 och totalt 2018. 13.3.3Konsekvenser för jämställdhet och integration Utredningen bedömer att förslaget om ett förstärkt allmänt ombud kan ha positiva konsekvenser för jämställdhet och integration. På socialförsäkringsområdet finns det ett antal viktiga jämställdhetsfrågor. En av dem är att kvinnor är mer drabbade av ohälsa än män och därmed har ett större behov av en väl fungerande socialförsäkring. Och när det gäller arbetsskador och arbetssjukdomar finns det också betydande jämställdhetsproblem när det gäller möjligheterna att få de skador och sjukdomar kvinnor råkar ut för klassade som just arbetsskador. En förstärkt praxisfunktion kan använda sig av ett jämställdhetsperspektiv och identifiera frågor där de försäkrade kanske inte själva driver ärenden så att praxis utvecklas. Det skulle exempelvis kunna gälla föräldraförsäkringen. Det allmänna ombudet kan identifiera och bidra till att praxis utvecklas vad gäller migranter. De som invandrar till har I de flesta fall är det antagligen svårt både att identifiera att något fel har begåtts och att driva sin sak för den som just kommit till ett nytt land. Här kan det allmänna ombudet fylla en särskilt viktig funktion genom att bevaka att praxis utvecklas. 13.3.4Konsekvenser med anledning av EU Utredningen bedömer att utredningens förslag saknar direkta konsekvenser för åtaganden gentemot EU. Indirekt finns dock konsekvenser i form av att ombudet kan identifiera och bidra till att frågetecken som rör samordning mellan EU-reglering och svensk lagstiftning rätas ut. Ombudet kan också identifiera frågeställningar som svenska domstolar bör lyfta till EU- domstolen. För frågeställningar med EU-rättslig anknytning där det inte är naturligt att det finns en enskild försäkrad som kan eller vill driva en fråga kan ombudet fylla en extra viktig funktion. Ombudet kan i domstol yrka att förhandsbesked från ska inhämtas och på så sätt påverka rättsutvecklingen. Förslagen bör därför ha positiva effekter med hänsyn till åtaganden gentemot EU. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för brottsligheten eftersom syftet med det allmänna ombudet inte är att beivra brott. 14.1Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 28 kap. 1 § Sekretess gäller hos , , det allmänna ombudet för socialförsäkringen och domstol för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt lagstiftning om 4.handikappersättning och vårdbidrag, 7.ersättning för fysioterapi, 9.annan ekonomisk förmån för enskild, eller Motsvarande sekretess gäller hos annan myndighet som har till uppgift att handlägga ärenden enligt den lagstiftning som anges i första stycket. För en myndighet som anges i 14 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess gäller hos och även i verksamhet som avser registrering av enskilda för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som myndigheten fått från , om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Första och andra stycket gäller inte om annat följer av 3 §. För uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen har behandlats i avsnitt 12.6.3. Uppgifter om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden bör ha samma sekretesskydd hos det allmänna ombudet som hos , och domstol. Genom att även omnämna det allmänna ombudet i paragrafens första stycke uppnås detta skydd. 28 kap 5 § Sekretess gäller hos , det allmänna ombudet för socialförsäkringen och domstol i ärende enligt lagstiftningen om inkomstgrundad ålderspension för uppgift om 1.hur premiepensionsmedel har placerats för enskilds räkning, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men, och 2.vad en pensionssparare har bestämt om efterlevandeskydd enligt 91 kap. socialförsäkringsbalken. Sekretessen enligt första stycket 2 gäller inte sedan pensionsspararen har avlidit. För uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen har behandlats i avsnitt 12.6.3. Sekretesskyddet i ärenden enligt lagstiftningen om inkomstgrundad ålderspension bör ha samma omfattning hos det allmänna ombudet som hos och domstol. Genom att även nämna det allmänna ombudet i paragrafens första stycke uppnås detta skydd. 32 kap 12 § Sekretess gäller hos Inspektionen för socialförsäkringen i dess klagomålshantering enligt förordningen (2009:602) med instruktion för Inspektionen för socialförsäkringen endast i den utsträckningen som följer nedan. Får myndigheten i klagomålshanteringen en uppgift från en enskild och skulle en sekretessbestämmelse till skydd för enskildas hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden ha varit tillämplig på uppgiften hos den myndigheten som klagomålet får anses avse, blir den sekretessbestämmelse tillämplig på uppgiften hos Inspektionen för socialförsäkringen. Sekretess gäller inte beslut i klagomålshanteringen som innebär att ett ärende avgörs. Paragrafen är ny och har behandlats i avsnitt 10.8.3. Uppgifter om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden bör ha samma sekretesskydd i klagomålshanteringen oavsett om uppgiften kommer från en annan myndighet eller om den enskilde själv lämnar uppgiften direkt till ISF. Genom att införa denna paragraf uppnås detta skydd. 14.2Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 2 kap. 2 a § Hos Inspektionen för socialförsäkringen ska det finnas ett allmänt ombud för socialförsäkringen. Ombudet ska verka för tillkomsten av vägledande domstolsavgöranden inom social- försäkringsområdet. Ombudets uppgifter framgår av 113 kap. Regeringen utser det allmänna ombudet. Paragrafen är ny och har behandlats i avsnitt 12.2. I första stycket anges att det finns ett allmänt ombud för socialförsäkringen. Detta var tidigare reglerat i 2 kap. 2 § socialförsäkringsbalken. Som en följd av att ombudet inrättas som en särskild beslutsfunktion hos ISF har den tidigare hänvisningen i 2 kap. 2 § om att ombudet finns hos tagits bort. Av den nya paragrafen framgår att ombudet finns hos ISF.