sou · H3B357 · 2015-06-11 00:00:00 — 55Kriminalvården, årsredovisning 2013, s. 52 f. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll Dialoger, verksamhetsplanering och regelbundna uppföljningar De lednings- och chefsmöten som har beskrivits ovan som en del av styrningen av myndigheten är också en del av kontrollen, efter- som man vid mötena diskuterar vad som har hänt i verksamheten. Vidare innehåller processen för att ta fram budgetunderlag, verk- samhetsplan och årsredovisning inslag av intern kontroll, eftersom syftet bland annat är att säkerställa att myndighetens mål och upp- gifter uppnås inom gällande budgetramar. Dessutom gör regionkontoren regelbundna uppföljningar. Innehåll och arbetssätt har varierat lite mellan de olika regionkontoren. Vanligtvis innehåller redovisningen relevanta verksamhetsplanerings- uppdrag, statistikuppgifter och ekonomisk uppföljning. Iakttagelserna från detta uppföljningsarbete ska dokumenteras och rapporteras till huvudkontoret.57 Vidare gäller att den som har rätt att inom angiven ram fatta beslut som innebär en ekonomisk förpliktelse för Kriminalvården ansvarar för att löpande följa upp sin budget. Han eller hon ska i ett tidigt skede informera sin närmaste chef om budgetavvikelser.58 56Kriminalvården, årsredovisning 2013, s. 52. Kriminalvården, årsredovisning 2014, s. 64. 57Se arbetsordning för Kriminalvården (version från ) avsnitt 8.3. Se även Kriminalvården, rapport 34 av controllerfunktionen, . Uppföljning av Kriminal- vårdens egenkontroll, s. 17 f. 58Arbetsordning för Kriminalvården (version från ) avsnitt 5.2.3. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll Ett viktigt underlag för den interna kontrollen är de rapporter som genereras ur olika IT-system som t.ex. statistikportalen och det klientadministrativa systemet.59 Ett annat exempel är Kriminalvårdens digitala incidentrapporteringssystem ISAP. I systemet registreras avvikande händelser, bland annat sådana som innefattat hot och våld mot anställda eller mellan intagna. Kriminalvårdens vetenskapliga råd, kvalitetsråd, m.m. Följande funktioner innebär ytterligare kontroll av den operativa verksamhetens kvalitet. Det vetenskapliga rådet består av forskare från universitet och högskolor som har till uppgift att avge sakkunnigutlåtanden samt delta i kvalitetsgranskningen av forskning och utveckling som upphandlas externt. En ackrediteringspanel, bestående av medlemmar i vårdens vetenskapliga råd, beslutar om ackreditering av Kriminal- vårdens behandlingsprogram. För rådet och ackrediteringspanelen svarar enheten för forskning och utvärdering (avdelningen för led- ningsstöd).60 I kvalitetsråd och rättsvårdsmöten bedrivs ett arbete för att säkerställa ett enhetligt och strukturerat arbetssätt. Flera frivårds- kontor har utvecklat kvalitetsråd med bland annat kontinuerliga genomgångar, presentationer av granskningar och analyser av utfall. Flera kvalitetsråd på anstalt, i häkte och i frivård fokuserar på att analysera eventuella avvikelser i den rättsliga kvaliteten av olika klientbeslut. Volymer och handläggningstider granskas också. 59 Inom ramen för uppmärksammades att dagens system inte är samstämmiga utan skiljer sig åt avseende begrepp, definitioner av begrepp, organisatorisk nivå, perioder för registrering osv. Detta gör det svårt att jämföra data med varandra vid uppföljningar. Se Kriminalvården, rapport , dnr 2012-020635. Nulägesbeskrivning i , s. 14. Denna uppgift stämmer också väl överens med vad fann i en revisionsrapport . Kriminalvården befanns inte haft möjlighet att på ett tillförlitligt sätt ta fram och redovisa de uppgifter som efterfrågas i regleringsbrevet beträffande ett antal olika resultatindikatorer och återrapporteringskrav. , revisionsrapport , dnr 32-2012-0664. Kriminalvårdens årsredovis- ning 2012. 60 Arbetsordning för Kriminalvården (version från ) avsnitt 7.6.6. Se även Kriminalvården, beslut , dnr 2014-24043. Bilagor till beslut om detaljorganisation av avdelningar vid , s. 76. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll Rättsvårdsmöten finns i alla regioner och är ett forum för intern- kontroll och praxisdiskussioner. På anstalterna och vid de flesta frivårdskontoren gås enskilda klienters ärenden igenom i kollegium. För det mesta leds kollegiet av en kriminalvårdsinspektör. En av de frågor som behandlas i kollegium är verkställighetsplaneringen (VSP). Alla anstalter, frivårdskontor och häkten har inrättat lokala så kallade VSP-utvecklare. Dessa ska mer eller mindre systematiskt genomföra olika typer av granskningar, kvalitetsgenomgångar eller kontroller av verkställighetsplaneringar. Ofta förekommer uppdrag på central, regional eller lokal nivå som innebär att ett visst antal verkställighetsplaneringar ska granskas helt eller delvis.62 blev 21 polismyndigheter och en myndighet, Polismyndigheten.63 Kommitténs beskrivning av organisation och internkontroll är en kort över- gripande redogörelse och kommittén vill framhålla att arbetet med att forma internkontrollen i den nya organisationen inletts. Det är således en ögonblicksbild av en organisation i förändring. Myndighetsledningen och gemensamma avdelningar Rikspolischefen är myndighetschef och leder , som har sitt säte i . Ställföreträdande myndighetschef är chefen för operativa avdelningen.64 Vid Polismyndig- heten finns ett insynsråd, som utsetts av regeringen.65 Rikspolis- chefen är ordförande i insynsrådet. I likhet med vad som gäller för 61Kriminalvården, rapport 34 av controllerfunktionen, . Uppföljning av Kriminal- vårdens egenkontroll, s. 12 och 20. 62Ibid, s. 11. Se även Arbetsordning för Kriminalvården (version från ) avsnitt 9.2.1 och 9.2.3. 2013/14:110. En ny organisation för polisen, s.1. 6433 och 44 §§ förordningen (2014:1102) med instruktion för . 6532 § ibid och 22 § myndighetsförordningen (2007:515). Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll Kriminalvården ska insynsrådet hållas informerat om verksamheten och utöva insyn i den, men saknar beslutsfunktion. Vid ska det på nationell nivå finnas ett antal gemensamma avdelningar som ska tillgodose ledningens och verk- samhetens behov av strategisk styrning, verksamhetsnära stöd och stöd av mer administrativ karaktär.66 Det finns följande gemen- samma avdelningar. Varje avdelning leds av en avdelningschef. Direkt under rikspolis- chefen finns internrevisionen som är en fristående organisatorisk enhet.68 Slutligen finns Avdelningen för särskilda utredningar som är fristående från övrig verksamhet inom (se nedan under avsnitt 5.3.4 om Avdelningen för särskilda utred- ningar). är indelad i sju regioner (Syd, Väst, Öst, , Mitt, Bergslagen och Nord). Varje polisregion leds av en regionpolischef. Regionpolischefen har en biträdande chef, som 66Genomförandekommittén för nya , beslut , Ju 2012:16/2014/51. Beslut om huvuddragen i den nya detaljorganisation – med medborgare och medarbetare i centrum, s. 36. 672 kap. 13–21 §§ arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). 682 kap. 7 § ibid. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll också är ställföreträdare för regionpolischefen.69 I var och en av polisregionerna finns ett regionpolisråd. utövar insyn i polisverksamheten i regionen och ger regionpolischefen råd.70 Vid varje polisregion finns en operativ enhet, en utrednings- enhet, en underrättelseenhet och ett regionkansli.71 Inom en polisregion finns polisområden (t.ex. ) och inom polisområdena finns det lokalpolisområden (t.ex. ).72 Det finns 35 polisområden och 141 lokalpolisområden.73 Polis- områdeschefen ansvarar för polisområdets utredningsenhet, under- rättelseenhet, kansli och lokalpolisområden.74 Ett lokalpolisområde organiseras i de två verksamhetsområdena utredningsverksamhet samt brottsförebyggande- och ingripande- verksamhet. Inom ett lokalpolisområde finns också en organisatorisk enhet för stöd och service. För varje lokalpolisområde finns det en lokalpolisområdeschef. Det ska för varje kommun finnas en polisiär funktion som på uppdrag av lokalpolisområdeschefen driver sam- verkan med kommunen och lokalsamhället i övrigt.75 692 kap. 4 och 9 §§ ibid. 7039 § förordningen (2014:1102) med instruktion för . 713 kap. 13,14, 16 och 17 §§ arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad den 1januari 2015). 722 kap. 10 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). 73Bilaga 2 – Organisationsskisser – arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). 74De organisatoriska enheterna i benämns avdelning, enhet, sektion och grupp. Vilken benämning som används för en organisatorisk enhet är beroende av antalet medarbetare. Till detta kommer begreppen polisregion, polisområde, lokalpolisområde och rikspolischefens kansli. I detta kapitel används genomgående begreppet enhet för att beskriva en organisatorisk enhet oavsett om det är en enhet, sektion eller grupp. Detta för att kunna beskriva organisationen på en mer övergripande nivå. för nya , beslut , Ju 2012:16/2014/51. Beslut om huvuddragen i den nya detaljorganisation – med medborgare och med- arbetare i centrum, s. 15. 75 3 kap. 4, 5, 6 och 8 §§ arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll 5.3.2Ansvaret för intern styrning och kontroll Rikspolischefen ska säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt.76 Rikspolischefen är således den som har det yttersta ansvaret för den interna styrningen och kontrollen inför regeringen. Det finns också ett ansvar internt inom myndigheten för den interna styr- ningen och kontrollen. Intern styrning och kontroll ska integreras i hela verksamhet och ingå som en del i verk- samhetsplaneringen, styrningen och uppföljningen. ansvarar för att säkerställa en väl fungerande process för intern styrning och kontroll. Kansliet ska även leda och samordna arbetet med årsredovisning samt har processansvar för verksamhetsplanering, uppföljning och resultatanalys.78 Polisregionerna och avdelningarna ska säkerställa intern styrning och kontroll inom sina respektive verksamhets- områden.79 Avdelningarna, och andra organisatoriska enheter med nationellt ansvar för ett visst sakområde, ska ta fram förslag till föreskrifter och allmänna råd inom sina respektive ansvarsområden. I ansvaret ingår att se till att de föreskrifter och allmänna råd som behövs inom området finns och att dessa är uppdaterade och lämpligt utformade. Rättsavdelningen har ett övergripande ansvar för föreskrifter och allmänna råd.80 Polisregionerna och avdelningarna får besluta om den närmare organisationen och ansvarsfördelningen inom regionen och avdel- ningen. Detta ska dokumenteras i en handläggningsordning, som ska godkännas av rikspolischefen.81 I årsredovisningen angavs angående intern styrning och vid polisen att samgåendet till en polismyndighet den 2015 förväntas skapa förutsättningar för en tydligare 764 § 4 myndighetsförordningen (2007:515). 77Genomförandekommittén för nya , beslut , Ju 2012:16/2014/51. Beslut om huvuddragen i den nya detaljorganisation – med medborgare och medarbetare i centrum, s. 60 f. 783 kap. 28 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). 79Genomförandekommittén för nya , beslut , Ju 2012:16/2014/51. Beslut om huvuddragen i den nya detaljorganisation – med medborgare och medarbetare i centrum, s. 60 f. 809 kap. 7 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). 811 kap. 4 § ibid. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll ansvarsfördelning och en mer enhetlig styrning.82 Många av de dåvarande polismyndigheterna bedömde dock att omorganisa- tionen är förknippad med väsentliga risker, bland annat att otydlig- heter i styrningen kan eskalera under omställningsperioden.83 På nationell nivå finns det en strategisk och en operativ ledningsgrupp. Dessa leds av rikspolischefen eller, såvitt gäller den operativa lednings- gruppen, av chefen för operativa avdelningen. I den strategiska ledningsgruppen ingår samtliga regionpolischefer och avdelningschefer med undantag för chefen för för särskilda utredningar. I den operativa ledningsgruppen ingår de biträdande regionpolischeferna och chefen för forensiskt centrum.84 I varje polisregion finns en strategisk ledningsgrupp, som leds av regionpolischefen, och en operativ ledningsgrupp, som leds av biträdande regionpolischefen.85 Rikspolischefen beslutar om verksamhetsplan för Polismyndigheten.86 och analys (enhet inom Rikspolis- chefens kansli) har ett processansvar för verksamhetsstyrning, vilket bland annat innebär ett ansvar för att utveckla och förvalta verksamhetsstyrningsmodell. Häri ingår att sam- Polisens årsredovisning 2013, s. 104. Polisens årsredovisning 2014, s. 108. 842 kap. 25 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). 85Genomförandekommittén för nya , beslut , Ju 2012:16/2014/51. Beslut om huvuddragen i den nya detaljorganisation – med medborgare och medarbetare i centrum, s. 25 f. 864 § 3 myndighetsförordningen (2007:515) och 6 kap. 3 § arbetsordningen för Polis- myndigheten (PM 2015:1, daterad ). Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll ordna och utveckla myndighetens process för verksamhetsplanering och uppföljning samt ett ansvar för analys av verksamhetsresultatet.87 Arbetsordningen, som är central för styrningen av , beslutas av rikspolischefen.88 I arbetsordningen regleras bland annat myndighetens organisation, delegeringen av beslutanderätt inom myndigheten, handläggningen av ärenden och formerna i övrigt för verksamheten.89 Utöver arbetsordningen finns styrdokument i form av Polis- myndighetens föreskrifter och allmänna råd, handläggningsordning, policy, strategier, planer, riktlinjer, handböcker och rättsliga ställ- ningstaganden. Dessa definieras i arbetsordning.90 Kommittén har ovan beskrivit att avdelningarna ska säkerställa intern styrning och kontroll inom sina respektive verksamhets- områden. Utvecklingsavdelningen ska leda och styra det strategiska utvecklingsarbetet av polisiära metoder och utrustning. Vidare ansvarar avdelningen för att uppföljning, nyttoberäkning samt kostnads- och nyttoanalyser sker på ett enhetligt sätt.91 Utvecklingsavdelningen består av sju utvecklingscentrum med regional placering och ett kansli.92 Utvecklingsavdelningen ska genom sina utvecklingscentrum ansvara för utveckling, förvaltning och uppföljning av verksam- hetsområdena, 87Genomförandekommittén för nya , beslut , Ju 2012:16/2014/51. Beslut om huvuddragen i den nya detaljorganisation – med medborgare och medarbetare i centrum, s. 46, 50, 51 och 60. 881 kap. 4 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). 894 § 1 och 2 myndighetsförordningen (2007:515). 909 kap. 5–14 §§ arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). Rätt att meddela föreskrifter finns t.ex. i polisförordningen (2014:1104) och förord- ningen med instruktion för (2014:1102). 913 kap. 27 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). 922 kap. 20 § ibid. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll stödja vardagsutveckling och medarbetardrivet utvecklings- arbete samt sprida goda exempel, vara kontaktpunkt för den polisiära verksamheten i frågor om tillämpning och tolkning avseende metoder m.m., samt ansvara för införanden av polisiära metoder och utrustning.93 Utvecklingsavdelningens chef styr det strategiska utvecklings- arbetet genom en nationell utvecklingsstrategi samt via en årlig och flerårig utvecklingsplan.94 ska tillämpa internrevisionsförordningen (2006:1228) och därmed ha en internrevision.95 Internrevisionens uppgift är att granska och lämna förslag till förbättringar av Polis- myndighetens process för intern styrning och kontroll. Inriktningen på granskningen är att utifrån en analys av verksamhetens risker självständigt granska om ledningens interna styrning och kontroll är utformad så att med en rimlig säkerhet fullgör de krav som framgår av 3 § myndighetsförordningen.96 Intern- revisionen ska ge råd och stöd till rikspolischefen.97 Rikspolis- chefen beslutar om riktlinjer för internrevisionen, revisionsplan för internrevisionen samt om åtgärder med anledning av intern- revisionens iakttagelser och rekommendationer.98 Internrevisionen är en fristående organisatorisk enhet. Chefen för internrevisionen rapporterar direkt till rikspolischefen. 933 kap. 27 § ibid. 94Genomförandekommittén för nya , beslut , Ju 2012:16/2014/51. Beslut om huvuddragen i den nya detaljorganisation – med medborgare och medarbetare i centrum, s. 58. 9552 § förordningen (2014:1102) med instruktion för och 2 § intern- revisionsförordningen (2006:1228). 963 och 4 §§ internrevisionsförordningen (2006:1228). Granskningen ska således avse om verksamheten bedrivs effektivt, i enlighet med gällande rätt och de förpliktelser som följer av medlemskap i unionen, om den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt om myndigheten hushållar väl med statens medel. 975 § ibid. 9810 § ibid. 992 kap. 7 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll utövar enligt förordningen (2014:1108) om utformningen av häkten och polisarrester vad som benämns tillsyn över polisarrester, med undantag för arrester som är anordnade i anslutning till häkten. Sådana arrester ska Kriminalvården kontrollera. Vid finns, liksom vid , person- uppgiftsombud. Personuppgiftsombud vid har samma granskande funktion som beskrivits ovan (avsnitt 5.2.5). Avdelningen för särskilda utredningar Inom finns Avdelningen för särskilda utred- ningar.100 Avdelningen handlägger ärenden enligt förordningen (2014:1106) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare. Ärendena avser anmäl- ningar mot anställda inom och Säkerhetspolisen, studenter vid polisprogrammet, åklagare, domare, vissa andra offentliga befattningshavare samt personal som står direkt under polisiär arbetsledning såsom inhyrda arrestvakter.101 Avdelningen är fristående från övrig verksamhet inom och chefen anställs genom beslut av regeringen.102 Vidare finansieras verksam- heten via en egen anslagspost. insynsråd och regionpolisråd har till uppgift att särskilt följa verksamheten med särskilda utredningar.103 1002 b § 2 polislagen (1984:387). 1012, 4, och 6 §§ förordningen (2014:1106) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare och 3 kap. 29 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). 1026 kap. 3 § och 3 kap. 29 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad den 1januari 2015). Ombildning av polisen till en sammanhållen myndighet. 32 och 40 §§ förordningen (2014:1102) med instruktion för . Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll och anmälan till Avdelningen för särskilda utredningar Vid finns det en personalansvarsnämnd. Nämnden ska enligt förordning pröva frågor om skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, disciplinansvar, åtalsanmälan eller avstängning. Nämnden prövar även efter överklagande frågor om disciplinpåföljd mot eller avstängning eller avskiljande av student vid polisprogrammet.104 beslutar i frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande avseende arbetstagare som är anställda genom beslut av regeringen och arbetstagare som utan att vara anställda genom beslut av regeringen har en verks- ledande eller därmed jämförlig ställning.105 En arbetstagare vid får med omedelbar verkan skiljas från sina arbetsuppgifter, om det är nödvändigt med hänsyn till landets bästa.106 Chefen för en polisregion eller avdelning ansvarar för att anmälan görs till personalansvarsnämnden. Han eller hon ansvarar också för att anmälan görs till Avdel- ningen för särskilda utredningar.107 Eftersom sådan anmälan sker om en anställd inom polisen misstänks ha begått brott blir det i praktiken inte aktuellt för personalansvarsnämnden att göra någon åtalsanmälan. Som framgår av statistiken har inte heller personal- vid gjort någon åtalsanmälan –2014. 10449 § förordningen (2014:1102) med instruktion för och 25 § myndig- hetsförordningen (2007:515). 10534 § lagen (1994:260) om offentlig anställning. 10631 § ibid. 1073 kap. 29 § och 6 kap. 9 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad den 1januari 2015). Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll * De avgjorda ärendena omfattar såväl poliser som civilanställda .109 håller på att införa en nationell modell för att ta hand om medborgarnas synpunkter. I det ska ingå en e-tjänst där medborgare ombeds lämna sina synpunkter.110 Med ett sammanhållet arbetssätt för att hantera synpunkter från medborgarna ska dessa bättre tas tillvara inom . kontaktcenter ska säkerställa riktlinjer och rutiner för dels hur myndigheten ska återkoppla till medborgarna och medarbetarna, dels hur kunskapen ska samlas för att kunna ligga till grund för att utveckla 108Rikspolisstyrelsen, personalansvarsnämnden. Verksamhetsrapport med referat av ärenden och register 2008–2012. Verksamhetsrapport med referat av ärenden och register 2008–2013. Statistiken bygger på uppgifter från , se , skrivelse från , dnr Ju 2010:09/2015/2 nr 1 och 2. 109Under 2012 avsåg nio av ärendena civilanställda och resterande ärenden poliser. Samtliga av de avskedade personerna under det året var poliser. avsåg sju av ärendena civilanställda och resterande ärenden poliser. Av de avskedade personerna var en polis och en civilanställd. Av de avgjorda disciplinärendena avsåg sju av ärendena civilanställda och övriga ärendena poliser. Av de avskedade personerna under det året var två poliser och två civilanställda. 110Genomförandekommittén för nya , promemoria . Ökat medborgarinflytande – en nationell modell för att ta hand om medborgarnas synpunkter, s. 5. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll verksamheten.111 Kontaktcentret bygger på regionala funktioner som hanterar en stor del av synpunkterna.112 På regional nivå ansvarar de operativa enheterna i polisregionerna för verksamheten vid kontaktcenter.113 I ansvaret ingår att hantera synpunkter och klagomål samt att ha kunskap om medborgarundersökningar och delta vid medborgardialoger. Härigenom får de i uppdrag att säkra medborgarperspektivet i regionerna.114 På nationell nivå har Nationella operativa avdelningen ett ansvar för kontaktcenter.115 Nationella operativa avdelningen ska ta tillvara medborgarperspektivet vid övergripande verksamhetsplanering och utveck- lingsarbete. Vid finns ett etiskt råd som på rikspolischefens begäran bistår i frågor som kräver särskilda etiska överväganden. Rådet består av högst sju ledamöter.116 Rådet ska belysa etiska frågor där integritetsaspekten är viktig eller frågor som rör arbetsmetoder och som har anknytning till i första hand våldsanvändning, men även andra områden som kräver etiska överväganden. Uppgifter som hanterats av rådet är t.ex. granskning av hjälpmedel vid polisens våldsanvändning, frågan om ammunition till polisens förstärkningsvapen och polisens värdegrundsarbete.117 111Genomförandekommittén för nya beslut , Ju 2012:16/2013/4. 112Genomförandekommittén för nya , promemoria . Ökat medborgarinflytande – en nationell modell för att ta hand om medborgarnas synpunkter, s. 5. 1133 kap. 13 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). 114Genomförandekommittén för nya , promemoria . Ökat medborgarinflytande – en nationell modell för att ta hand om medborgarnas synpunkter, s. 5. 1153 kap. 19 § arbetsordningen för (PM 2015:1, daterad ). 11641 § förordningen (2014:1102) med instruktion för . En sammanhållen svensk polis, s. 285. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll , i samband med att de lokala polismyndigheterna och blev en myndighet, inrättades Säkerhetspolisen som en fristående myndighet.118 Säkerhetspolisen leds av en myndighetschef, säkerhetspolischefen.119 Det finns ett insynsråd vid som består av högst åtta ledamöter. Säkerhetspolischefen är ordförande i insynsrådet och ska hålla rådet informerat om verksamheten. Rådet har inga besluts- befogenheter. Dess roll är att utöva insyn i verksamheten och ge säkerhetspolischefen råd.