sou · H3B3109 · 2015-12-21 00:00:00 — Det kan gälla från ett tidigt samrådsyttrande till ett senare samrådsyttrande eller från samrådsyttrande till granskning. Kommentarer (7) Lst behöver sällan ange ett mer kritiskt yttrande i granskning än i samråd (Bara om ett ärende riskerar överprövning). Vanligare att Lst kan ge ett snällare yttrande i granskning än i samråd, eftersom flera frågor då Det har gått . Vi har tex ärenden som påbörjats med program, samråd 2011 och granskning 2015... Vållar sällan några större problem att detta händer . Dock i viss mån tidsfördröjande på grund av att kommunen måste backa i processen för att man har missat att utreda en viss fråga. Ny/fördjupad kunskap har tillkommit. har kommunen tagit fram en ny granskningshandling om större förändringar har behövts göras. Detta beror på vilket underlag vi har haft tillgång till i tidiga skeden/samrådsskedet. Ändrar vi oss, är det oftast från att hota om prövning till att kunna acceptera planförslaget, beroende på att viktiga frågor restts ut mellan samråd och granskning och i granskningen presenterats på ett sätt som är tillfyllest. enstaka fall kommer det fram okända förutsättningar som gör att lst måste ändra sitt tidiga ställningstagande FRÅN positivt till negativt . Ett tidigt, tydligt ställningstagande förutsätter att vi har fått in ett bra tydlig underlag i avgörande frågor från kommunen och att planförslaget inte ändras radikalt. Eventuellt till följd av en ny information och väsentliga ändringar i planförslaget. Sammanvägd bedömning görs utifrån tillgängligt underlag. Hur ofta förekommer det att behöver frångå ett tidigare yttrande på grund av ändrade bedömningar/ändrade bedömningskriterier utan att förutsättningar i övrigt har ändrats? Kommentarer (8) Om centrala myndigheter ändrat regelverk. Men övergångsbestämmelser gör oftast att ärendet kan fortsätta handläggas med de äldre reglerna. Jordbruksmarken har kommit in genom det regionala åtgärdsprogrammet för miljömålen i . säger till planen men påpekar att en riskutredning behöver tas fram. Kommunen tar fram en utredning men drar inga nya slutsatser av den utan behåller planen som den var från början. Vi kritiserar då planförslaget men har kanske lite oss själva att skylla som inte signalerade tydligare från början att riskerna kunde innebära problem med att ö h t få fullfölja planen. Om det händer så är det självklart utifrån de nya förutsättningarna som lämnar sina yttranden. Kan möjligen inträffa om Lst har gjort en feltolkning eller grovt förbiseende i samrådsskedet. Den interna beredningen har inte varit tillräckligt djuplodande. Finns det situationer då skulle kunna bedöma planens förenlighet med någon eller några av ingripandegrunderna i 11 kap. i ett inledande skede, före samråd om ett färdigt planförslag? Ge exempel eller beskriv förutsättningar för att detta skulle kunna ske. Svarsvärden (13) PBL 11:10, punkter 1, 2, 3, 4 kan bedömas tidigt om planen inte berör sådana. Punkt 5 Hälsa & säkerhet berörs i en detaljplan. Gällande riksintresse av kulturmiljö så är ett tidigt samråd/diskussion med kommunen värdefull. Att komma överens om ett gemensamt synsätt är mycket värdefullt. Vi har några exempel på planer där vi tidigt skulle kunna ge besked om att strandskyddet upphävs på felaktigt sätt eller omfattas inte av godtagbara undantag för att få bygga inom Riksintresse kustzon. Ja, det skulle nog gå. Bara frågan är tillräckligt väl avgränsad och inte kräver ett alltför komplicerat Exempel är om statusen på ett eller flera förekommande riksintresse är oklar eller om ett markområde ska räknas som ianspråktaget eller ej m h t strandskyddsbestämmelserna. Ja det gör i tidiga samråd och om kommunen tar fram planprogram. Vi försöker vara tydliga tidigt, i den mån regelverket tillåter. Enkla planer som tex upphävanden av detaljplaner, mindre ändringar av tomtstorlek, färgsättning, placering etc. Eventuell skulle detta kunna göras med strandskydd. Det kan vara att kommunen informerar om ett kommande ärende innan samrådshandlingen upprättats och att vi då har synpunkter på kommande svårigheter.Vi kan också yttra oss över ett planprogram om kommunen upprättat ett sådant. I den mån det är möjligt, ger lst signaler om detta i ÖP-processen och vårt slutliga granskningsyttrande. I VG län har vi också samrådsmöten minst 2 grr med var och en av våra 49 kommuner för att kunna lyfta planförslag och frågor redan innan vi går in i en formell samrådsprocess. Gbg Stad som har det största ärëndeflödet (av samtliga planärenden ) träffar vi för att kunna stämma av och ge tydliga besked i tidiga skeden. Vi arbetar även med att utveckla strategiska underlag för buller och klimatanpassning med staden för att kunna vara överens om viktiga principer. Ja, sådant som riskerar påtaglig skada på riksintressen. Ja, när man ser tidigt att det strider tex. mot strandskyddets syften. I ett tidigt skede finns inte ett färdigt planförslag. i har bra erfarenhet av tidig dialog med kommunerna och vägledning kring hantering av knäckfrågor i olika former (möten, kommunbesök, platsbesök, vardaglig rådgivning). Under samråd görs en samlad bedömning kring planförslaget. får på så sätt möjlighet att förtydliga och/eller komplettera planförslaget så att ett statligt ingripande kan undvikas när planen är antagen. vill kommunen diskutera nåt embryo till detaljplan med lst som de har på känn att det kanske inte funkar. I vilken omfattning förekommer det att hänvisar kommunen till samråd med en annan statlig myndighet i fråga om planens förenlighet med någon av ingripandegrunderna i 11 kap. PBL. Kommentarer (8) Lst sköter sådana samråd vid behov. Främst delar av Försvarsmaktens intressebevakning i anslutning till sina militära anläggningar, särskilt vanligt vid uppförande av höga objekt. För övrigt är det mycket ovanligt att vi ger sådana hänvisningar. Vi hänvisar inte kommunen, vi inhämtar synpunkter från berörd myndighet. Eller inväntar att tex yttrar sig. har ju det statliga samordningsansvaret! I de fall de behövs inhämtar yttranden/synpunkter från andra statliga myndigheter och deras synpunkter vägs in i de slutliga yttrandet. När det händer, kan det handla om t ex avtalsskrivning för att lösa en trafiksituation/infrastrukturfrågor eller bullerskydd, eller andra frågor av teknisk art, t ex geotekniska detaljer.kommunen och lantmäteriet har frekventa kontakter, där lst inte är inblandad för det mesta. Det är ansvara att sköta samråd med övriga statliga myndigheter. Aktuellt i vissa fall där tex. mer kunskap eller samverkan/ särskild överenskommelse mellan kommunenoch verksamhetsutövaren behövs. 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän- nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situa- tioner – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. 78.Upphandling och villkor enligt kol- lektivavtal. 79.Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Stöd och hjälp till vuxna vid ställnings- taganden till vård, omsorg och forsk- ning. 81.Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. 82.Ökad insyn i fristående skolor. 83.Översyn av lex . En livsviktig verksamhet. 85.Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boende- miljöer. Mål och myndighet. En effektiv styr- ning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets utredningen. 87.Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. 88.Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. 91.Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 92.Utvecklad ledning av universitet och högskolor. 93.Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdes- skatt. 94.Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldig- heter – möjligheter och ansvar. 95.Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser. Låt fler forma framtiden! Bilaga till betänkande. 98.Träning ger färdighet. Koncentrera vården för patientens bästa. 99.Planering och beslut för hållbar utveckling. Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd. 101.Demografins regionala utmaningar. Nya perspektiv i klagomål och tillsyn. 103.Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. Ku. 105.Plats för fler som bygger mer. 106.Sveriges ekonomi – scenarier fram . 107.Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt. 108.Strandskyddet i praktiken. Slutrapport från Strandskyddsdelegationen nationell arena för samverkan. 109.Bättre samarbete mellan stat och kommun. Vid planering för byggande. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. Översyn av lex . MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt. Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser. Demografins regionala utmaningar. ekonomi – scenarier fram . Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Tillsyn och kontroll på hälso- och miljö- området inom försvaret. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . [52] Europeisk kvarstad på bankmedel. Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. För att brott inte ska löna sig. Personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet. Skydd för vuxna i internationella situationer – . Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. [88] Ny museipolitik. Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar. Låt fler forma framtiden! Bilaga till betänkande. Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. [103] Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Planering och beslut för hållbar utveckling. [99]. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. EU och kommunernas bostadspolitik. En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. En fondstruktur för innovation och tillväxt. Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. Strandskyddet i praktiken. Slutrapport från Strandskyddsdelegationen nationell arena för samverkan. Bättre samarbete mellan stat och kommun. Vid planering för byggande. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. För lärande i staten. Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. Upphandling och villkor enligt kollektiv- avtal. Stöd och hjälp till vuxna vid ställningsta- ganden till vård, omsorg och forskning. En livsviktig verksamhet. Träning ger färdighet. Koncentrera vården för patientens bästa. Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd. Nya perspektiv i klagomål och tillsyn. Plats för fler som bygger mer. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknik programmet. SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. [45] Högre utbildning . En rymdstrategi för nytta och tillväxt. Mer tid för kunskap – förskoleklass, för- längd skolplikt och lovskola. Ökad insyn i fristående skolor. Mål och myndighet. En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets- utredningen. Utvecklad ledning av universitet och högskolor. Gränser i havet. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor.