sou · H3B372 · 2015-08-04 00:00:00 — Indikatorerna är såväl objektiva som subjektiva men är i stor ut- sträckning observerbara och det krävs relativt sett lite information för att kunna koda en stat enligt detta demokratimått. BTI:s demokratiindex, Democracy Status, tillsammans med två andra index som tillhandahålls av BTI syftar till att informera om den demokratiska och marknadsekonomiska utvecklingen i utveck- lings- och transitionsstater i syfte att bl.a. hjälpa beslutsfattare i ut- arbetandet av utvecklingsstrategier. BTI använder en mycket bred definition av demokratibegreppet. I detta mått ingår statens kapacitet (stateness), politiskt deltagande (political participation), rättssäkerhet (rule of law), demokratiska institutioners stabilitet (stability of democratic institutions) samt politisk och social integration (political and social integration). Detta mått tar således en bredare ansats än de ovan angivna bas- kriterierna. Måttet har en maximalistisk definition av demokrati. 18 indikatorer används för att bedöma de fem kriterierna som nämns ovan vilka har fyra olika svarsalternativ. Kodningen utförs av forskare och experter och består uteslutande av subjektiva be- dömningar. För kodningen av de olika indikatorerna krävs mycket information och ger utrymme för tolkningar, vilket kan påverka reliabiliteten. Boix, och Rosato Detta demokratiindex har använts för att studera en stats demokra- tiska utveckling. Datan har tagits fram av forskarna . Utgångspunkten i detta demokratimått utgörs av två dimensio- ner eller komponenter. Dessa utgår enligt skaparna till måttet från Dahls klassificering av demokrati. Den första komponenten är politisk konkurrens (political contestation) och den andra är del- tagande (participation). En stat måste hamna högt upp i båda dessa komponenter för att betraktas som en demokrati. Detta är ett dikotomt mått och stora likheter finns med Przeworski och dessa två mått kodar i av fallen stater på samma sätt. De indikatorer som mäts är i stor utsträckning obser- verbar även om dessa är såväl objektiva som subjektiva. Economist Intelligence Unit, EIU Syftet med detta demokratimått är att ge bl.a. företag information om situationen i en stat. Demokratiindexet tillhandahålls av EIU som är ett privat företag varför det skiljer sig ut från de övriga in- dex som antingen tas fram av forskare eller tankesmedjor. Måttet baseras på fem komponenter, 1) valprocessen och plura- lism (electoral process and pluralism), 2) medborgerliga friheter (civil liberties), 3) samhällsstyrning (the functioning of govern- ment), 4) politiskt deltagande (political participation), och 5) poli- tisk kultur (political culture). Dessa komponenter täcker således in de ovan nämnda baskriterierna, men går lite utöver dessa, bl.a. genom att inkludera bedömningar avseende korruption, förtroende för regeringen och den offentliga förvaltningens villighet och kun- skap att implementera de politiskt fattade besluten. Måttet är så- ledes att betecknas som maximalistiskt. EIU:s demokratiindex består av 60 indikatorer som de allra flesta är subjektiva. Kodningen av de subjektiva indikatorerna sker av experter, medan kodning av övriga indikatorer bygger på opinions- data från World Value Survey avseende aktuella staten. Kodningen av de subjektiva indikatorerna ger utrymme för ett relativt stort tolkningsutrymme. Avseende opinionsdata från vissa stater så kan dess tillförlitlighet även ifrågasättas. Utifrån resultatet av kodningen delas stater in i fyra olika typer av regimer fullvärdig demokrati (full democracy), bristfällig demo- krati (flawed democracy), hybridregimer (hybrid regimes) och aukto- ritära regimer (authoritarian regimes). är en tankesmedja med säte i , . Dess finansiering kommer främst från , men även från bl.a. , , , och Neder- länderna. Även privata stiftelser sponsrar . Detta mått är ett mått för att mäta frihet i världen. Avseende de politiska rättigheterna som mäts ingår såväl valprocessen som t.ex. korruption. I de medborgerliga friheterna ingår inte enbart opinions- friheterna utan även t.ex. äganderätt, lika möjligheter och frihet från ekonomisk exploatering. Liksom EIU:s demokratimått så är demokratiindex maximalistiskt. definierar valdemokrati utifrån fyra kriterier; 1) flerpartisystem, 2) allmän och lika rösträtt för all vuxna med- borgare (vissa undantag kan göras), 3) regelbundna – hemliga och säkra – val som ger ett resultat som är representativt för folkviljan utan valfusk, och 4) de främsta partierna har tillträde till väljarna genom media och öppna valkampanjer. Måttet som mäts bygger på experters subjektiva bedömningar av de uppställda indikatorerna. Måttet utgår från två skalor, dels en för politiska rättigheter, dels en för medborgerliga friheter. Medan bedömningen av de politiska rättigheterna sker utifrån tre kompo- nenter (valprocessen, politisk pluralism och deltagande samt sam- hällsstyrning) så sker bedömningen av de medborgliga friheterna utifrån fyra komponenter (yttrande-, tanke- och religionsfrihet, organisationsfrihet, rättssäkerhet samt personlig autonomi och individuella rättigheter). Det krävs relativt mycket information för att göra kodningen och mot bakgrund av att detta sker av experter utifrån främst subjektiva bedömningar finns utrymme för tolkning. delar in stater i tre grupper fria stater (free), delvis fria (partly free) och icke-fria (non-free). Detta demokratiindex är under uppbyggnad. Syftet är att skapa ett bättre demokratimått för såväl forskare som praktiker. Bakom in- dexet står forskare från och och indexets institutio- nella säte är och . Demokrati och icke-demokrati SOU 2015:72 Finansieringen kommer bl.a. från , EU kommissionen, och . Det demokratimått som Varities of Democracy kommer att visa kommer att vara mer omfattande än de baskriterier som redovisats ovan. Måttet utgår ifrån sju olika demokratiideal och 329 indika- torer ska bedömas. Av dessa är 175 indikatorer subjektiva och för att minska risken för tolkningsutrymme kodar 5 experter varje in- dikator. har utarbetat en metod för stater att utvärdera sin demo- krati, International ’s State of Democracy Assessment Fram- work. Utifrån principerna om offentlig kontroll över beslutsfattare och politisk jämlikhet för dem som utövar denna kontroll, utgår utvärderingen ifrån sju demokratiska värderingar som i sin tur ut- gör grunden för det frågebatteri strukturen för utvärderingen. De indikatorer eller frågor delas in i fyra olika komponenter. Dessa inkluderar 1) medborgarskap, lag och rättigheter, 2) om regeringen är representativ och om ansvarsutkrävande kan ske, 3) deltagande i den politiska processen från det civila samhället, och 4) statens påverkan av demokratisk utveckling globalt och påverkan från ut- landet gentemot den aktuella staten. ’s utvärderingsmodell skiljer sig helt från de ovan angivna demokratiindexen då utvärderingen sker av staten självt. Modellen använder främst medborgarna i staten i fråga för att genomföra be- dömningen. Det resultat som erhålls syftar till att skapa underlag som kan användas för att genomföra demokratiska reformer. Det kan konstateras att det finns olikheter mellan de redovisade demokratiindexen som bl.a. medför att kodningen av en stat kan skilja sig åt. En orsak till att de olika indexen skiljer sig åt är att de utgår ifrån olika demokratibegrepp. Detta medför att processerna för att få fram de olika demokratiindexens demokratimått skiljer sig åt, bl.a. genom att innefatta olika komponenter och indikatorer utifrån vilka en stat ska bedömas. De olika demokratiindexen beak- tar således, jämfört med varandra, olika aspekter vid framtagandet av ett demokratimått. Vidare beaktar de olika demokratiindexen i olika utsträckning huruvida staten i fråga uppfyller de så kallade baskriterierna. En annan skillnad mellan demokratiindexen är att de använder olika skalnivåer och tröskelvärden. Ett par index är dikotoma, vil- ket innebär att de endast har två värden 0 (diktatur) och 1 (demo- krati). Övriga demokratiindex använder sig av fler värden. T.ex. har en skala från 1–7, Economist Intelligence Unit en skala från 0 till 10, Polity en skala från -10 till +10 och en skala från 0 till 100. En annan tydlig skillnad är att de olika demokratiindexen an- vänder sig av olika andelar av objektiva faktauppgifter respektive subjektiva bedömningar. Inget demokratiindex är fritt från subjek- tiva inslag, vilket innebär att alla demokratimått – mer eller mindre – är ett uttryck för subjektiva bedömningar hos de personer som tagit fram demokratimåtten. Vidare varierar antalet personer som är involverade för att ta fram demokratimåtten högst avsevärt mel- lan demokratiindexen. Varieties of Democracy involverar fler än 3 000 personer, medan t.ex. Boix, och endast involve- rar tre personer. Detta får betydelse inte minst vad gäller bedöm- ningen av de subjektiva indikatorerna. Demokratiindexens aktualitet skiljer sig även åt på grund av att de uppdaterar sina demokratimått med olika frekvens. Inget demo- kratimått uppdateras med sådan frekvens att det i varje givet ögon- blick ger ett aktuellt mått. Här kan nämnas Polity respektive Free- dom House som uppdateras på årlig basis medan Bertelsmann Transformation Index uppdateras . En ytterligare skillnad mellan demokratiindexen är att syftet bakom dessa skiljer sig åt. Polity togs fram för att studera politiska systems överlevnad. togs fram för att användas i studier av orsaker till demokratins uppkomst. Preworski m.fl. togs fram för att undersöka vilka effekter demokrati har inom samhällsområ- den, bl.a. förhållandet mellan en stats ekonomiska situation och den politiska utvecklingen i staten, Boix, och togs fram för att studera demokratins utveckling och Bertelsmann Transfor- mation Index togs fram för att ge information om den demokratiska och marknadsekonomiska utvecklingen. Economist Intelligence Unit togs fram för att ge företag ett underlag när det gäller situa- tionen i världen, medan syftet med det index som tas fram av Free- dom House är att mäta friheten i världen. 12.7.4Är demokratimått ett tillförlitligt sätt att bedöma en stats demokratiska status? Vid framtagandet av ett demokratimått uppstår flera osäkerhets- faktorer och det föreligger därför en risk för att det uppstår mätfel och att måttet därigenom blir missvisande. En första uppenbar osäkerhetsfaktor utgör den demokratidefinition som processen utgår från. Eftersom det inte finns någon allmänt vedertagen definition av vad demokrati är finns en risk att den definition som läggs till grund för processen antingen är för minimalistisk eller maximalistisk. att definitionen antingen inte innefattar till- räckligt med aspekter för att kunna ge en rättvisande bild av demokratinivån i en stat eller att definitionen innefattar alltför för många mätindikatorer, vilket medför svårigheter att jämföra olika stater. Den subjektiva avläsningen av de olika indikatorerna medför i sig också en risk för att bilden av en stat blir missvisande. En annan osäkerhetsfaktor som riskerar ge ett missvisande demokratimått är tillförlitligheten i den information som infogats i processen. Är informationen objektiv eller har informationen be- hövts tolkats – subjektivt värderats – före implementering och där- med blivit godtycklig? Om det är olika personer som ska tolka olika indikatorer kan dessa ha olika uppfattningar om hur bedöm- ningen bör göras. En tredje osäkerhetsfaktor utgörs av hur aggregeringen sker. Har komponenterna adderats, multiplicerats eller på annat sätt vägts samman? Ger den valda aggregeringen en rättvisande bild eller inte? En fjärde osäkerhetsfaktor utgör valet av skalsteg respektive valet av tröskelvärden. Skalstegen kan härvid antingen vara två (ett dikotomt mått) eller flera (kontinuerligt mått). Om flera skalsteg används uppkommer frågan hur man avgör när en stat uppfyller kraven på en demokrati, dvs. var på skalan görs gränsdragningen. Som konstaterats är demokratibegreppet omdiskuterat och det saknas en given definition för detta. Redan denna osäkerhet medför att det objektivt saknas förutsättningar att på ett oantastligt sätt kunna mäta hur pass demokratisk en stat är. Att processen för att ta fram demokratimåttet dessutom innefattar subjektiva bedöm- ningar – i större eller mindre utsträckning mellan de olika demo- kratiindexen – medför i än större utsträckning att demokrati- indexens demokratimått inte utgör en objektiv beskrivning av verk- ligheten. Inget av demokratiindexen har heller tagits fram i syfte att konkret, i det enskilda fallet, avgöra huruvida en stat är att bedöma som demokratisk eller icke-demokratisk. Därtill kan konstateras att inget demokratiindex erbjuder, i varje given stund, en aktuell bedömning avseende en särskild stat. 13 Frågor och förslag, en översikt Kommittén har enligt direktivet i uppdrag att utreda den framtida svenska exportkontrollen och ramarna kring den. Det huvudsakliga syftet med utredningen är att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Förutom förslaget om demokratikrite- rium, som särskilt avser icke-demokratiska stater, är kommitténs övriga förslag generella och innebär skärpningar av exportkontrol- len gentemot alla stater. I det följande redogörs för de frågeställningar som kommittén har att besvara enligt direktivet samt var i betänkandet kommitténs förslag återfinns. Enligt direktivet ska kommittén besvara nedanstående frågeställ- ningar: Kommittén ska utreda den framtida svenska exportkontrollen av krigsmateriel och ramarna kring den. Kommitténs förslag åter- finns i kapitel 1, 14–17 och 19. Kommittén ska föreslå de överväganden som bör göras för att fastställa om en stat är en icke-demokrati. I detta ligger att iden- tifiera kriterier för när en stat är att betrakta som icke-demo- kratisk. Inom ramen för uppgiften ska kommittén vidare föreslå på vilket sätt en skärpning av exportkontrollen ska göras samt hur den ska omsättas i regelverket. De föreslagna åtgärderna ska beakta förändringar i mottagarlandet, inte minst i samband med affärer som sträcker sig över . Kommitténs förslag åter- finns i kapitel 14 och 16. Frågor och förslag, en översikt Kommittén ska analysera konsekvenserna av en skärpt export- kontroll gentemot icke-demokratiska stater för –den svenska exporten av krigsmateriel och tekniskt bistånd, –industrin och för ekonomin i stort, –försvarsförmåga och för dess försvars- och säker- hetspolitik, –möjligheter att samarbeta med andra länder avseende materielförsörjning, påverkan på den svenska materielförsörj- ningen samt påverkan på bredare bilaterala relationer, –möjligheter att delta i internationella insatser för fred och säkerhet. Kommitténs analys återfinns i kapitel 18 Kommittén ska föreslå vad som bör betraktas som följdleveranser – varvid utredningens övergripande syfte ska be- aktas – samt analysera konsekvenserna därav. Kommitténs förslag och analys återfinns i kapitel 15 och 18. Kommittén ska kartlägg andra samarbetsländers exportkontroll- system och då särskilt deras exportkontroll gentemot icke-demo- kratiska stater. Kommitténs kartläggning återfinns i kapitel 10. Kommittén ska utreda möjligheten att öka öppenheten och trans- parensen inom den svenska exportkontrollen, inklusive rörande . Kommitténs förslag återfinns i kapitel 17. Kommittén ska utreda lämpligheten av att införa sanktionsavgif- ter i krigsmateriellagen och i lagen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd samt lämna förslag till de författningsändringar som anses nödvän- diga. Kommitténs förslag i den delen har presenterats i kommit- téns delbetänkande (SOU 2014:83), till vilket hänvisas. Kommittén ska utreda och bedöma om krigsmateriellagstift- ningen ska förändras i klarläggande syfte samt, i förekommande fall, lämna förslag till författningsändringar. Kommitténs förslag återfinns i kapitel 1 och 19. Frågor och förslag, en översikt Kommittén ska redovisa hur den gemensamma ståndpunkten, de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport och politik för global utveckling omvandlats i praxis och om denna förändrats över tiden. Kommittén har i denna del vänt sig till In- spektionen för strategiska produkter (ISP) och bett myndigheten redogöra för förhållandena. Det saknas skäl för kommittén att vid sidan om den redovisning som ISP gjort göra en egen redovisning, vilken i huvudsak skulle bygga på myndighetens redovisning. I den- na del har kommittén därför valt att presentera ISP:s redovisning i sin helhet som en bilaga i betänkandet (bilaga 4). Innehållet i bila- gan har löpande behandlats i betänkandetexterna. 14Förslag till införande av demokratikriterium i riktlinjerna Kommitténs förslag: Kommittén föreslår att det införs ett demokratikriterium i riktlinjerna som medför att den mottagan- de statens demokratiska status ska utgöra ett centralt villkor vid tillståndsprövningen. En stats demokratiska status bedöms ut- ifrån förekomsten av demokratiska institutioner, statens respekt för demokratiska processer samt de medborgliga och politiska rättigheterna. Ju sämre den demokratiska statusen är desto mindre utrymme föreligger för att tillstånd beviljas. I det fall det finns grava brister i den demokratiska statusen utgör det hinder för beviljande av tillstånd. En hörnsten inom svensk utrikespolitik är att bidra till internatio- nell fred och säkerhet. Som framhållits i kapitel 4 råder ett generellt förbud mot bl.a. utförsel av krigsmateriel samt för lämnande av tekniskt bistånd till någon utanför landet. Tillstånd kan emellertid lämnas om det föreligger säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det. Den svenska utrikespolitiken genomsyras av strävan att främja demokrati, mänskliga rättigheter och en hållbar utveckling. Det faktum att export av krigsmateriel kan komma att hämma denna strävan, och därmed undergräva de utrikespolitiska målen, medför att det föreligger behov av att utforma exportkontrollregelverket så att samtliga utpekade utrikespolitiska mål kan beaktas. Då det varken i gällande riktlinjer eller i internationella förpliktelser och åtaganden återfinns ett kriterium i vilket den mot- tagande statens demokratiska status ska beaktas föreslår kommit- Förslag till införande av demokratikriterium i riktlinjerna tén att ett sådant införs. I detta kapitel redovisas kommitténs för- slag på hur ett demokratikriterium kan utformas. Vidare lämnas förslag vad som ska beaktas i tillståndsprövningen när en stats demokratiska status ska utvärderas. Med hänsyn till det starka sam- band som föreligger mellan en stats demokratiska status och dess respekt för mänskliga rättigheter föreslår kommittén att dessa ut- rikespolitiska hänsynstaganden bör behandlas i ett sammanhang i riktlinjerna. Kommitténs förslag till utformning av riktlinjer i den- na del återfinns i kapitel 16. 14.2En stats demokratiska status För att en stat ska kunna betraktas som en demokrati krävs att den uppfyller vissa grundläggande krav samt att vissa demokratiska in- stitutioner finns på plats. De demokratiska institutionerna sätter ramarna för bl.a. hur det folkliga deltagandet i val till landets poli- tiska församlingar garanteras liksom regler som säkerställer alla in- dividers politiska och medborgliga rättigheter. Demokrati kräver att politiskt ansvar kan utkrävas av de folkvalda samt att det före- ligger en maktfördelning mellan vissa av demokratins institutioner. Vidare förutsätts förekomsten av politiska partier, oberoende media och aktiva enskilda organisationer som får verka fritt. Här- utöver krävs att alla medborgare har såväl kunskap om sina rättig- heter som en möjlighet att utnyttja dem. Mot bakgrund härav är det inte tillräckligt att enbart beakta förekomsten av de demokratiska institutionerna vid bedömningen om en stats demokratiska status utan det krävs även att en bedöm- ning görs av hur väl dessa fungerar. I en sådan helhetsbild ska såväl förekomsten av demokratiska institutioner (formell demokrati), som hur väl dessa institutioner fungerar i praktiken (reell demo- krati) vägas in i prövningen. Utfallet av en sådan bedömning be- skriver den enskilda statens demokratiska status. Det demokratiska underskottet i de stater som inte betraktas som demokratier kan vara mycket olika. Alltifrån de stater som har de demokratiska institutionerna på plats, men där dessa inte funge- rar tillfredsställande (underskott i reell demokrati), till de stater som saknar institutioner eller där dessa institutioner är under upp- Förslag till införande av demokratikriterium i riktlinjerna byggnad – i dessa fall torde det även föreligga brister i utövandet av demokrati (underskott i såväl formell som reell demokrati). 14.3Aspekter att beakta vid tillståndsprövningen avseende en stats demokratiska status Som anförts bör bedömningen av en stats demokratiska status ta sin utgångspunkt i huruvida staten har såväl den formella som den reella demokratin på plats. Kommittén finner att en bedömning av en stats demokratiska status lämpligen görs utifrån de baskriterier (grundkriterier) som redogörs för i kapitel 12, dvs. Förekomsten av öppna rättvisa val med allmän och lika rösträtt. Att dessa val är ”effektiva” i bemärkelsen att de avser statens ledande befattningar, och att dessa i sin tur har kontroll över landets territorium. Att ett antal politiska fri- och rättigheter upprätthålls även mel- lan valen, i synnerhet, åsiktsfrihet (vilket inkluderar yttrande- och pressfrihet), organisations- och mötesfrihet, och en därmed sammanhängande frihet från förtryck och repression.1 Grundläggande i demokratibegreppet är alla människors lika rätt och värde. Detta kräver ett väl fungerande rättsväsende grundat på rättsstatens principer. Utgående ifrån de ovan nämnda baskrite- rierna kan bedömningen även utgå ifrån de element som FN:s Generalförsamling2 fastslagit utgör väsentliga delar i en demokrati dvs. 1Kommittén anser att även religionsfrihet bör finnas med i en sådan uppräkning. 2Detta gjordes bl.a. i Generalförsamlingens resolution Enhancing the role of regional, sub- regional and other organizations and arrangements in promoting and consolidating democracy A/RES/59/201 där generalförsamlingen i 1 operativa paragrafen “Declares that the essential elements of democracy include respect for human rights and fundamental freedoms, inter alia, freedom of association and peaceful assembly and of expression and opinion, and the right to take part in the conduct of public affairs, directly or through freely chosen representatives, to vote and to be elected at genuine periodic free elections by and equal suffrage and by secret ballot guaranteeing the free expression of the will of the people, as well as a pluralistic system of political parties and organizations, respect for the rule of law, the separation of powers, the independence of the judiciary, transparency and accountability in public administration, and free, independent and pluralistic media.” Förslag till införande av demokratikriterium i riktlinjerna Respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, bland annat religions-, förenings-, mötes-, yttrande- och åsiktsfrihet. Medborgarnas rätt att delta i skötseln av allmänna angelägen- heter, direkt eller genom fritt valda ombud, samt rätten att bli vald vid periodiska fria och allmänna val. Förekomsten av allmän och lika rösträtt (röstningen bör vara hemlig för att garantera att folkets vilja fritt ska komma till ut- tryck). Att det politiska systemet är ett pluralistiskt system med poli- tiska partier och organisationer. Respekt för rättsstatsprincipen, inkluderande maktfördelning mellan verkställande, dömande och lagstiftande institutioner, samt rättsväsendets oberoende. Att den offentliga förvaltningen är öppen samt att ansvar kan utkrävas. Förekomsten av en fri, oberoende en pluralistisk media.