sou · H3B339 · 2015-04-08 00:00:00 — Utredaren ska hålla sig informerad om hur detta arbete fortskrider och hur det påverkar handlingsutrymmet när det gäller utformningen av den nationella lagstiftningen. När det gäller frågan om definitionen av ”allmän handling” bör ändras ska utredaren samråda med en parlamentarisk referensgrupp. Utredaren ska i uppdragets samtliga delar samråda med E-dele- gationen samt, i den utsträckning som utredaren finner det behöv- ligt, med andra kommittéer och utredare som arbetar med närligg- ande frågeställningar. Utredaren ska också samråda med de fyra myndigheter som fått regeringens uppdrag att samordna och främja myndigheternas arbete med e-förvaltning, nämligen , Lantmäteriet, Transportstyrelsen och (N2011/1368/ITP). Utredaren ska bedöma de ekonomiska konsekvenserna av för- slagen för det allmänna och för enskilda. Om förslagen kan för- väntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Delbetänkandet ska redovisas . Upp- draget ska slutredovisas . Ändring av och förlängd tid för uppdraget Utredningens uppdrag ändras. Uppdraget att analysera register- författningar inom tre olika verksamhetsområden och lämna för- slag på registerförfattningar för dessa verksamheter samt att över- väga vilka typer av allmänna handlingar som myndigheterna inom dessa verksamhetsområden ska vara skyldiga att lämna ut i elek- tronisk form utgår. Utredningen ska i stället koncentrera arbetet på att utreda förutsättningarna för att skapa en generell, enhetlig och samlad reglering för myndigheternas personuppgiftsbehandling och lämna författningsförslag till en sådan, med beaktande bl.a. av den pågående översynen inom Europeiska unionen av regleringen om skyddet för personuppgifter. Personuppgiftsbehandling inom den brottsbekämpande verksamheten omfattas inte av det uppdrag för utredningen som preciseras. Uppdraget skulle ursprungligen redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Med stöd av regeringens beslut gav chefen för en särskild utredare i uppdrag att se över den s.k. registerlagstiftningen och vissa därmed sammanhängande frågor i syfte att skapa rättsliga förutsättningar för en effektivare e-förvalt- ning där såväl den enskildes rätt till personlig integritet som all- mänhetens berättigade anspråk på insyn i den offentliga verksam- heten tillgodoses (dir. 2011:86). Utredningen tog namnet Informa- tionshanteringsutredningen (Ju 2011:11). lämnade utredningen delbetänkandet Över- skottsinformation vid direktåtkomst (SOU 2012:90). I betänkan- det redovisas bl.a. utredningens arbete med frågan om begreppet allmän handling i tryckfrihetsförordningen i förhållande till s.k. överskottsinformation vid myndigheters direktåtkomst till andra myndigheters elektroniskt lagrade personuppgifter. I utredningens uppdrag att se över registerlagstiftningen ingår bl.a. att göra en översiktlig inventering av gällande registerförfatt- ningar och närmare analysera hur dessa fungerar inom tre olika verksamhetsområden. Det anges i direktiven att regeringen i tilläggs- direktiv kommer att precisera vilka tre verksamhetsområden som närmare ska analyseras, efter att synpunkter inhämtats från utred- aren. I uppdraget ingår även att utarbeta en generell modell för hur registerförfattningar bör struktureras, vilka begrepp som bör an- vändas och hur begreppen bör definieras. Med modellen som mall ska utredningen lämna konkreta förslag till registerförfattningar inom de tre verksamhetsområdena. För dessa områden ska utred- aren även överväga vilka typer av allmänna handlingar som berörda myndigheter ska ha skyldighet att lämna ut i elektronisk form och föreslå författningsreglering. Av direktiven framgår vidare att ut- redningen ska överväga ett antal särskilt angivna frågor, bl.a. om åtskillnaden mellan olika former av elektroniskt utlämnande bör behållas och om s.k. sökbegränsningar som tar sikte på en utläm- nande myndighet gäller även för en mottagande myndighet. Översynen av EU:s dataskyddsreglering och rådets direktiv /46/EG av den 24 okto- ber 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behand- ling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31), förkortat dataskyddsdirektivet, har genomförts i genom bl.a. personuppgiftslagen (1998:204). Personuppgiftslagen är generellt tillämplig för all helt eller delvis automatiserad behandling av personuppgifter och behandling av personuppgifter i register. Den tillämpas dock inte om något annat följer av avvikande bestämmelser som finns i en annan lag eller i en förordning. Rådets rambeslut /977/RIF av om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polis- samarbete och straffrättsligt samarbete (EUT L 350, 30.12.2008, s. 60), förkortat dataskyddsrambeslutet, har genomförts genom lagen (2013:329) med vissa bestämmelser om skydd för person- uppgifter vid polissamarbete och straffrättsligt samarbete inom Europeiska unionen. Lagen gäller, med vissa begränsningar, för be- handling av personuppgifter i verksamhet som har till syfte att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, utreda eller beivra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, bl.a. om uppgifterna överförts mellan en svensk myndighet och myndighet i en annan medlemsstat i EU eller ett EU-organ. Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft finns i artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt en ny rättslig grund för unionslagstiftning om skydd för person- uppgifter. Den omfattar både EU:s inre marknad och det polisiära och straffrättsliga samarbetet mellan EU:s medlemsstater. I och med Lissabonfördragets ikraftträdande gäller vidare Europeiska unionens stadga för de grundläggande rättigheterna med bindande verkan för medlemsstaterna när dessa tillämpar unionsrätten (EUT C 326, 26.10.2012, s. 391). Av praxis framgår att detta innebär att de rättigheter som garanteras i stadgan måste iakttas när en nationell lagstiftning omfattas av unionsrättens tillämpningsområde (C-617/10 , dom den 26 feb- ruari 2013). Av artikel 8 i stadgan följer att var och en har rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne. efter att direktiven till utredningen beslutades, presenterade ett förslag till en genom- gripande reform av om skydd för personuppgifter. Kommissionen har lämnat förslag till dels en förordning med en generell reglering av uppgiftsskyddet som ska ersätta dataskydds- direktivet, dels ett direktiv om uppgiftsskydd i den brottsbekämp- ande verksamheten som ska ersätta dataskyddsrambeslutet. För- slaget till direktiv har dock ett bredare tillämpningsområde än ram- beslutet och omfattar, utöver gränsöverskridande personuppgifts- behandling, även rent nationell behandling av personuppgifter i så- dan verksamhet (KOM [2012]10 och [2012]11). Förhandlingarna om de båda förslagen pågår inom EU. Det är oklart hur det kan ta innan de båda rättsakterna antas slutligt av och rådet. Förhandlingarna om direktivet har inte kommit lika långt som förhandlingarna om för- ordningen. Det är också oklart vilka effekter de nya reglerna kommer att få i . I förhandlingarna om direktivet vänder sig t.ex. flera medlemsstater mot att i unionsrätten reglera förutsätt- ningarna för rent nationell behandling av personuppgifter på om- rådet. Om dataskyddsdirektivet ersätts av en EU-förordning kom- mer under alla förhållanden i vart fall personuppgiftslagen att behöva upphävas eller lagens tillämpningsområde snävas in avse- värt. I vilken utsträckning det kommer att finnas utrymme att behålla en sektorspecifik registerlagstiftning och i vilken mån det blir möjligt att komplettera EU-förordningen med generella natio- nella normer är svårt att förutse. I förhandlingarna om dataskyddsförordningen förespråkar att regleringen ges formen av ett direktiv i stället för en förordning, men stödet för detta har visat sig vara svagt bland övriga medlemsstater. Mot den bakgrunden arbetar regeringen för att förordningen utformas på ett sätt som ger medlemsstaterna stor flexibilitet att precisera villkoren för behandlingen av personuppgifter främst inom den offentliga sektorn. För en sådan inriktning finns det ett brett stöd också bland övriga medlemsstater. Det är viktigt att översynen av registerlagstiftningen sker på ett sätt som är anpassat till det pågående arbetet inom EU med att refor- mera dataskyddsregleringen. Med beaktande av kommissionens förslag och det stöd som förefaller finnas inom EU för en data- skyddsreglering som ges formen av en förordning, kan utredningen i sitt fortsatta arbete inte längre utgå från att det kommer att vara möjligt att behålla en heltäckande och allmängiltig nationell författ- ningsreglering om behandling av personuppgifter som på ett eller annat sätt kompletteras av sektorsvisa registerförfattningar. Mot den bakgrunden är det inte ändamålsenligt att utredningen ana- lyserar registerförfattningarna inom tre olika verksamhetsområden och lämnar konkreta författningsförslag för dessa områden. I stället bör utredningen koncentrera sitt fortsatta arbete på att utreda förutsättningarna för att skapa en generell, enhetlig och – helt eller i vart fall delvis – samlad reglering för myndigheternas person- uppgiftsbehandling som kan fungera som komplement till – eller, vid behov, genomföra delar av – den unionsrättsliga regleringen på området. Utredaren behöver i det sammanhanget också bedöma vilket utrymme förordningen ger för att i nationell rätt göra undan- tag från förordningens bestämmelser för myndigheternas person- uppgiftsbehandling. Om utredaren bedömer att det finns förutsätt- ningar att skapa en sådan samlad reglering bör utredaren lämna de författningsförslag som han anser vara motiverade. Utredningens uppdrag ändras därför på så sätt att uppdraget att analysera registerförfattningar inom tre olika verksamhetsområden och lämna förslag på registerförfattningar för dessa verksamheter utgår. Mot bakgrund av att utredningens uppdrag att överväga vilka typer av allmänna handlingar som myndigheterna bör vara skyldiga att lämna ut i elektronisk form är knutet till de tre verksam- hetsområden som skulle analyseras närmare, är det med den ändrade inriktningen av uppdraget inte längre ändamålsenligt att inom ramen för denna utredning utreda utlämnandefrågan vidare. Utred- ningens uppdrag ändras därför på så sätt att även uppdraget att överväga frågan om skyldigheten att lämna ut allmänna handlingar i elektronisk form utgår. Utredningen ska överväga hur en generell reglering bör utfor- mas utifrån vad som är lämpligt från bl.a. normgivningstekniska och systematiska utgångspunkter. Som framgår ovan omfattas personuppgiftsbehandling inom den brottsbekämpande verksamheten inte av kommissionens förslag till en allmän uppgiftsskyddsförordning utan av ett förslag till ett direk- tiv. Personuppgiftsbehandling inom den sektorn ska mot bakgrund av detta undantas från utredningens arbete och omfattas inte av det nu preciserade uppdraget. Vid utformningen av en ny reglering behöver utredaren dock ta hänsyn till hur regleringen på såväl detta som andra områden är utformad för att regelverken inte ska komma i konflikt med varandra. Den generella regleringen bör om möjligt vara utformad så att den kan tillämpas på ett enhetligt sätt av myndigheter vars verksamhet i vissa delar kommer att omfattas av tillämpningsområdet för EU-förordningen och i andra delar om- fattas av tillämpningsområdet för EU-direktivet. Utredningen ska i sitt arbete noga följa den fortsatta behand- lingen inom EU av förslaget till reformerad dataskyddsreglering. De förslag till författningsreglering som utredningen lämnar ska vara väl anpassade till denna översyn och dess resultat. I övrigt gäller uppdraget oförändrat såsom det har redovisats i de ursprungliga direktiven. Förlängd tid för uppdraget Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till informationshanteringsutredningen (Ju 2011:11) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om integritet, effektivitet och öppenhet i en modern e-förvaltning (dir. 2011:86). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . I tilläggsdirektiv beslutade regeringen bl.a. att förlänga utredningstiden till (dir. 2014:31). Utredningstiden förlängs på nytt. Uppdraget ska i stället redo- visas . 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. [32] Systematiska jämförelser. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknik programmet. Gränser i havet.