sou · H3B320 · 2015-03-05 00:00:00 — Slutrapport från utvärde- ringen av psykiatrireform, 1999 : Ädelreformen – Slutrapport, 1996 : Äldre – vård och omsorg – Kom- munala insatser enligt socialtjänstlagen och hälso- och sjuk- vårdslagen, 2013 : Öppna jämförelser 2014 - Jämlik vård – Somatisk vård vid samtidig psykisk sjukdom : Ny vårdform inom den psykiatriska hälso- och sjukvården – Slutrapport om öppen psykiatrisk tvångsvård och öppen rättspsykiatrisk vård, 2010 : Äldre och personer med funktionsnedsättning – regiform . Vissa kommunala insatser enligt socialtjänst- lagen Stiftelsen : Att få inflytande över sin egen vårdplanering, 2012 Stiftelsen : Korttidsplats – vård- form som söker sitt innehåll, 2011 Stiftelsen : Samverkan på väg - En studie om gränsytor i vården och omsorgen om de mest sjuka äldre, 2013 Stiftelsen : Sköra länkar i vård- kedjan, 2011 Stiftelsen : Styckevis och delt, Hur fungerar informationsöverföring och läkemedelshantering för utskrivningsklara multisjuka i , och , 2006 Stiftelsen : Vem ska bestämma vad i ? och : Uppföljning av individuella planer inom missbruks- och beroendevården i , 2012 och : Samarbetet kring medicinskt färdigbehandlade/ utskrivningsklara patienter, 2001 : Utskrivningsklara patienter, 2014 : Primärvårdens läkarbemanning. Öppna jämförelser mellan landsting och driftsformer av primärvårdens försörjning av specialistläkare 2012, 2013 : Varför kan inte doktorn komma? Problem- bild och lösningar för mer läkarnärvaro i de sköra äldres sjuk- vård, 2013 Vårdanalys: Kartläggning av kommunernas arbetssätt för förenklad hantering och ökad flexibilitet i , PM 2013:2 Vårdanalys: Strukturreformer i hälso- och sjukvårdsystem, 2014 Vårdanalys: VIP i vården? - Om utmaningar i vården av personer med kronisk sjukdom, 2014 Vårdanalys: Produktivitetsskillnader i äldreomsorgen - Variationer, förklaringsfaktorer och utvecklingsbehov, 2013 Qulturum: Slutrapport av Vårdplaneringsteam på – ett samverkansprojekt mellan och sjukvårdsområde, 2005 Alsterdal, (red): Omtankar. Praktisk kunskap i äldreomsorg. , : Regionala Samarbetsprojekt i - , psykiatrin och primärvården. Grimsmo, : Hvordan har kommunene løst utfordringen med utskrivningsklare pasienter? Sykepleien Forskning 2013 8(2):148-155 : 10.4220/sykepleienf.2013.0053, 2013 Hvordan gjøre de til et nyttig redskap for primærhelsetjenesten? , och , : Dirigent saknas i vård och omsorg för äldre. Om nödvändigheten av samordning, , 2003 Krohwinkel , och , Hans (red): På väg mot en värdefull styrning. Ersättningssystem för en sammanhållen vård & omsorg om äldre, Stiftelsen Leading Health Care, 2012 S., & Skär. Information exchange between registered nurses and district nurses during the discharge planning process: cross-sectional analysis of survey data. Informatics for Health and Social Care 2015; 40(1):23-44. , S., Zingmark. K., & . I. Experiences and Views of the Discharge Planning Process Among Swedish District Nurses and Home Care Organizers: A Qualitative Study. Ring, R-M: Vårdplanering – det goda mötet? Rapport om ett utvecklingsprojekt i . Tyrstrup, : I välfärdsproduktionens gränsland. Organisa- toriska mellanrum i vård, skola och omsorg, Entreprenörskaps- forum, Fores, Stiftelsen Leading Health Care, 2014 Wohlert , Utskrivningsklara patienter i rättspsykiatrin. En studie av lagen om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård och dess tillämpning i praktiken. Veten- skapligt arbete i socialt arbete, 15 hp, , 2012 Riktlinjer, överenskommelser och rekommendationer Bästa möjliga vård för de multisjuka äldre – ett policyprogram. för allmänmedicin (SFAM), Svensk geriatrisk förening (SGF), (), 2008. Etiskt förhållningssätt mellan landsting och kommun. Vi vill sam- verka för att människor ska få god vård- och omsorg på rätt vårdnivå, 2010 Gemensamma Blekingerutiner för Samordnad Vårdplanering, UVO, Gäller från , Version 1:1 Gemensamma riktlinjer för samverkan - Samordnad individuell plan, och kommunerna i , Informationsöverföring & samordnad vårdplanering. Instruktion för en hållbar vårdkedja utarbetad av berörda förvaltningar i och länets kommuner. Version 6 () Lathund för faxrutiner vid Informationsöverföring och samordnad vårdplanering – utskrivningsklara patienter. Gäller inom ReKo fr.o.m. - t v När den ena handen vet vad den andra gör… Samordnad vård- och omsorgsplanering i – Riktlinje, 2014 PM Vad krävs för att en vårdplan enligt betalningsansvarslagen skall anses justerad? Praktiska anvisningar till hemsjukvårdsavtalet, Väst- manland, kommuner och landsting, 2012 Regional tillämpning Samordnad vård- och omsorgsplanering Gemensam rutin i samt IT stödet , 2013 Riktlinjer för samordnad plan vid utskrivning, kommuner och , 2014 Riktlinje för samordnad vårdplanering inom LGS-området, 2011 Gäller from1april 2011 Riktlinjer för samordnad vårdplanering i vid in- och utskrivning från sjukhus med stöd av MEDDIX Gäller fr.o.m. 2010-04-12 Riktlinje för samordnad vårdplanering utifrån överenskommelse om Vårdkedjan i län – PSYKIATRI, 2010 Riktlinjer för samverkan vid informationsöverföring och samord- nad vårdplanering mellan kommuner och landsting i Västernorr- lands län, 2011 Riktlinje för samverkan vid in- och utskrivning av patienter i den somatiska slutenvården i län, Riktlinjer för samverkan vid in- och utskrivning av patienter i slutenvården i , Informationsöverföring och upp- rättande av samordnad plan, Reviderad Rutiner för informationsöverföring för utskrivningsklar patient. Rutiner för samverkan kring utskrivningsklara patienter – Policydokument, Region 2013 Rutin för samverkan vid in- och utskrivning av patienter i sluten vård samt betalningsansvar för utskrivningsklara patienter. Samverkan mellan kommuner och . Rutiner vid Samordnad vårdplanering i samverkan mellan och . Gäller från 2007-03-01, anpassad Samordnad vårdplanering – SVPL. Gemensam rutin i Västra Göta- land 2007 Samverkan mellan kommuner och hälso- och sjukvård i , , Kommunerna i SKL: Återkoppling till i X-län gällande det interna utredningsarbetet kring betalningsansvarslagen (1990:1404), 2014 Sundhedsaftalen 2015-2018, Region Sundhedsaftale 2011-2014 Region 2015-2018 Region 2011-14, Region 2015-2018, Region 2015-2018, Region 2011-2014 Region 2007-2010 Region : Vejledning om sundhedskoordinationsudvalg og sundhedsaftaler, nr 9005 af 20/12/2013 Sundhedsaftalerne Region , det somatiske område, Lommehåndbog for personale på hospitaler, i kommuner og praksissektoren, 2009 Trygghet, tillit och tillgänglighet – program för en bättre omsorg och vård för de mest sjuka äldre, PRO, 2014 Utskrivningsklara patienter – Rutiner för samverkan mellan lands- tinget och kommunerna i Vejledning om genoptræning og vedligeholdelsestræning i kom- muner og regioner, nr 9759 af 08/10/2014, Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse og Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold Vård i livets slutskede, Vårdprogram 2006, Område Överenskommelse mellan och kom- munerna i angående samverkan vid in- och ut- skrivning i slutenvården, 2011 Överenskommelse om samverkan vid in- och utskrivning av patien- ter i sluten vård samt betalningsansvar för utskrivningsklara patienter läns landsting, län Överenskommelse mellan kommunerna i och om samarbete och samordning av insatser till personer med psykisk funktionsnedsättning, 2011- 11-03 Överenskommelse om regiongemensam inriktning för nya rutiner för samordnad vårdplanering för utskrivningsklara patienter m.m. och Västkom, 2006 Överenskommelse mellan hälso- och sjukvårdsförvaltningen och socialförvaltningen avseende samverkan vid in- och utskrivning av patienter i sluten vård, , 2011 En särskild utredare ska göra en översyn av lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård, för- kortad betalningsansvarslagen. Syftet med översynen är att åstad- komma en god vård, där ledtiderna mellan sluten vård på sjukhus och vård och omsorg i det egna hemmet eller i särskilt boende kan hållas så korta som möjligt och onödig vistelse på sjukhus så långt möjligt kan undvikas för utskrivningsklara patienter. En utgångs- punkt för översynen ska vara att precisera formerna för samverkan mellan huvudmännen. Översynen ska omfatta både somatisk, geriatrisk och psykiatrisk vård. Utredaren ska redovisa uppdraget . Betalningsansvarslagen trädde i kraft . Lagen var en del av en samlad reform (den s.k. ÄDEL-reformen) som i huvuddrag innebar att kommunerna övertog ansvaret för och driften av sjukhem och andra vårdinrättningar för somatisk långtidssjukvård, vilka fick samlingsbegreppet särskilda boendeformer för service och omvård- nad. Kommunerna fick vidare ansvaret för hälso- och sjukvårds- insatser (exklusive läkarinsatser) i särskilda boendeformer och i dagverksamheter. Kommunerna fick också möjlighet att driva hemsjukvård i ordinärt boende efter överenskommelse med lands- tinget. Betalningsansvarslagen innebär ett kommunalt betalningsansvar för patienter vid enheter för somatisk akutsjukvård, geriatrisk vård och psykiatrisk vård, inom slutna hälso- och sjukvård, som är utskrivningsklara och för vilka en vårdplan är upprättad. Genom en process i flera steg ska den behandlande läkaren initiera en vårdplanering för den patient som efter utskrivningen bedöms behöva insatser från t.ex. kommunens socialtjänst eller hälso- och sjukvård. Kommunen inträder som betalningsansvarig dagen efter det att en patient är utskrivningsklar och vårdplan är upprättad. Betalningsansvaret inträder tidigast efter att kom- munen mottagit kallelsen till vårdplanering för en patient i den somatiska akutsjukvården eller geriatriska vården. Motsvarande tidsfrist för betalningsansvaret avseende en patient i den psykia- triska vården är . Behovet av en översyn Det finns skäl att se över delar av betalningsansvarslagen. Under de som gått sedan lagens införande har stora struktur- förändringar inom hälso- och sjukvården ägt rum. Den ovan nämnda Ädelreformen 1992 liksom bl.a. den s.k. Psykiatrireformen 1995 innebar en avinstitutionalisering av äldreomsorgen liksom omsorgen för personer med psykiska funktionsnedsättningar, med en stor omfördelning av insatser i landstingens slutna vård till kom- munernas vård och omsorg. Antalet vårdplatser inom akutsjuk- vården och annan sluten vård har mer än halverats. har vårdtiderna inom sluten vård minskat i medeltal från ca till ca . Den medicintekniska utvecklingen har gjort att en allt större del av sjukvårdsverksamheten kunnat föras över i öppen vård. Dessa strukturella förändringar har i sin tur lett till ett ökat behov av insatser inom landstingens och kommunernas primärvård och kom- munernas socialtjänst och äldreomsorg. Mot bakgrund av förslagen från regeringens nationella samordnare för hemsjukvård (SOU 2011:55) har fram till nu landsting och kommuner i samtliga län utom kommit överens om att föra över ansvaret för hemsjukvård från till kommunerna. Detta innebär att kommunerna har ansvar för medicinska insatser (utom läkar- insatser), rehabilitering, habilitering samt omvårdnad i patientens boende, antingen i det egna hemmet eller i särskilt boende. Hem- sjukvården spänner över ett brett spektrum av insatser, bl.a. om- läggning av sår, skötsel av stomi och urinkateter, utprovning av in- kontinenshjälpmedel, dialys, sondmatning, injektioner, infusioner och provtagningar. Även avancerade sjukvårdsinsatser kan numera erbjudas i det egna hemmet, bl.a. inom cancervården. Den dagliga omsorgen med mat, hjälp med bostadens skötsel, hjälp med personlig hygien, sociala behov m.m. sköts vanligen parallellt med de mer medicinska uppgifterna. Kommunernas vård och omsorg har sammantaget fått allt viktigare och mer komplicerade uppgifter för allt fler personer med omfattande behov av stöd. Dessa förändringar har också inneburit att kraven på ett effek- tivt flöde i slutenvården ökat. genomförde 2013 en kartläggning av patienter som har fått stanna på sjukhus på grund av att kommunerna inte tagit över ansvaret för dem från tidpunkten då de är utskrivningsklara. Mot bakgrund av kartlägg- ningen uppskattade att fick cirka 80 000 patienter inom den somatiska slutenvården och cirka 4 000 patien- ter inom den psykiatriska vården stanna på sjukhus på grund av att kommunerna inte tagit över ansvaret för dem från tidpunkten då de var utskrivningsklara. Detta trots att de var färdigbehandlade. Sam- manlagt vårdades dessa patienter uppskattningsvis inom den somatiska slutenvården och inom den psykiatriska vården från det att de var utskrivningsklara från sjuk- hus till det att kommunerna kunde ta över ansvaret. De utskriv- ningsklara patienterna uppskattas ha inneburit kostnader för landstingen på . Cirka 21 600 patienter vårdades inom den somatiska sluten- vården och 200 patienter inom den psykiatriska vården innan kommunen kunde ta över ansvaret för dem. Det är angeläget att minimera vårdtiderna på sjukhus. Det främsta skälet är hänsynen till patientens möjligheter att få en god och sam- manhållen vård, rehabilitering och omsorg. Sjukhusmiljön är inte heller optimal när det gäller allmänt välbefinnande och tillfrisk- nande när den diagnostik och behandling som kräver sjukhusets resurser är avslutad. Sluten sjukhusvård är dessutom den vårdform som innebär störst risker ur ett patientsäkerhetsperspektiv, detta gäller t.ex. infektioner. Att minska vårdtiderna handlar även om effektivt resursutnyttjande eftersom slutenvård på sjukhus är den mest kostnadskrävande vårdformen. Det finns ett stort behov av att inom slutenvården frigöra resurser, särskilt i form av vård- platser. Det är således angeläget att skapa förutsättningar för att patien- ter i slutenvården, som inte längre behöver sjukhusvård men som behöver insatser från den kommunala vården, så snabbt som möjligt kan få fortsatt vård och omsorg i det egna hemmet eller inom olika former av särskilda boenden. Detta ställer i sin tur krav på ett väl utvecklat och fungerande samarbete mellan kommuner och landsting. Det kan också komma att ställa krav på nya typer av vårdformer, som drivs i nära samverkan mellan de båda huvud- männen. Tillgång till data om utskrivningsklara patienter Mot bakgrund av Patientsäkerhetsöverenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting har mätningar av antalet överbeläggningar och antalet utlokaliseringar i vården rapporterats till en nationell databas. kommer även utskrivningsklara patienter att inkluderas i rapporteringen på natio- nell nivå. Det kommer därmed att bli möjligt att följa förekomsten av utskrivningsklara patienter liksom att med större säkerhet beräkna kostnaderna för vårdinsatser relaterade till dessa patienter. En särskild utredare ska utses med uppdraget att göra en översyn av betalningsansvarslagen med särskild inriktning på förutsättningarna för att patienter i sluten vård som bedöms utskrivningsklara och som behöver fortsatta insatser från den kommunala vården så snabbt som möjligt kan ges fortsatt vård och omsorg i det egna hemmet eller inom särskilt boende. Syftet med översynen är att åstadkomma en god vård, där ledtiderna mellan sluten vård på sjuk- hus och vård och omsorg i det egna hemmet eller i särskilt boende kan hållas så korta som möjligt och onödig vistelse på sjukhus så långt möjligt kan undvikas för utskrivningsklara patienter. En viktig utgångspunkt för översynen och utredarens förslag ska vara att precisera – och därmed förbättra – formerna för samverkan mellan huvudmännen. Översynen bör omfatta både somatisk, geriatrisk och psykiatrisk vård. Utredaren bör analysera de processer som finns och bör finnas för att stödja en så snabb övergång av ansvaret för vård och omsorg av utskrivningsklara patienter som möjligt, bl.a. vad gäller rutiner för samverkan och krav på dokumentation, m.m. Översynen bör också omfatta tidsgränsen innan kommunens betalningsansvar för vårdinsatserna för dessa patienter inträder. Dessutom bör utreda- ren överväga om åtgärder på kort sikt kan vidtas för att förbättra samarbetet mellan landsting och kommuner när det gäller vård- insatser för de aktuella patienterna. Utredaren ska lämna förslag till de författningsändringar som bedöms nödvändiga. Utredaren ska redovisa konsekvensbeskrivningar av förslagen för kommuner, landsting, enskilda utförare, staten samt samhällseko- nomin. Om förslag lämnas till regeringen som påverkar kost- naderna eller intäkterna för staten, landstingen, kommunerna eller enskilda ska utredaren kartlägga och redovisa ekonomiska och andra konsekvenser av förslagen. Om förslagen förväntas få ekonomiska effekter på den offent- liga ekonomin ska samordnaren också föreslå hur dessa ska finan- sieras. Om något av förslagen påverkar det kommunala självstyret ska dess konsekvenser och de särskilda avvägningar som har för- anlett förslaget redovisas. För det fall utredaren föreslår ny eller ändrad lagstiftning ska fullständiga författningsförslag lämnas. Utredaren ska redovisa konsekvenserna för jämställdheten mellan kvinnor och män av sina förslag. Om individbaserad statistik används ska den presenteras och analyseras efter kön, om det inte finns särskilda skäl mot detta. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren bör samråda med landsting och kommuner, företrädare för professionerna, berörda myndigheter och utredningar samt patientorganisationer. Utredaren ska särskilt beakta arbetet inom utredningen nationell samordnare för effektivare resursutnytt- jande inom hälso- och sjukvården (dir. 2013:104). Utredaren ska vidare beakta de förslag till ändringar i betalningsansvarslagen för patienter inom den psykiatriska tvångsvården, som lämnats av i betänkandet Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd (SOU 2012:17). Erfaren- heter från andra länder ska beaktas, särskilt och som genomfört närliggande förändringar . Uppdraget ska redovisas . 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I [13] MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Gränser i havet.