sou · H3B325 · 2015-03-18 00:00:00 — Någon motsvarande bestämmelse finns inte säkerhetsskyddslag utan stödet för förfarandet finns i förordningen till säkerhetsskyddslag (29 § andra stycket säkerhetsskyddsförordning). 8 § Om det finns särskilda skäl, får registerkontroll av någon som ska delta i en säkerhetskänslig verksamhet göras utan föregående placering i säkerhetsklass. Föreskrifter om detta meddelas av regeringen, utom såvitt gäller och dess myndigheter. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen i fråga om registerkontroll i annat fall än vid placering i säkerhetsklass. Över- vägandena finns i avsnitt 18.6. Bestämmelsen saknar direkt motsva- righet säkerhetsskyddslag. I sak motsvaras dock bestäm- melsen delvis av 14 § säkerhetsskyddslag (skydd mot terrorism) som innebär registerkontroll utan placering i säkerhets- klass. Bestämmelserna i 4 § om placering i säkerhetsklass medför dock att i princip all registerkontroll enligt den tidigare bestämmel- sen om skydd mot terrorism inordnas i det systemet. I fråga om verksamhet av tillfällig karaktär i samband med statsbesök, vissa internationella konferenser och liknande bör dock på samma sätt som enligt 14 § säkerhetsskyddslag finnas ett utrymme för regeringen att föreskriva om registerkontroll (jfr. 26 a § säkerhetsskyddsförordning). 9 § Bestämmelser om registerkontroll finns också i 4 kap. om inter- nationell säkerhetsskyddssamverkan och säkerhetsintyg. Paragrafen som endast är av upplysande slag saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Den innehåller en hänvisning till de möjligheter att besluta om registerkontroll som följer av bestäm- melserna om bl.a. säkerhetsintyg för internationella behov i 4 kap. 10 § En särskild personutredning ska göras vid registerkontroll som avser anställning eller annat deltagande i verksamhet, om anställningen eller deltagandet i verksamheten har placerats i säkerhetsklass 1 eller 2. ningen ska omfatta en undersökning av den kontrollerades ekonomiska förhållanden. I övrigt ska utredningen ha den omfattning som behövs. Paragrafen motsvarar i stort 18 § säkerhetsskyddslag. Den del av bestämmelsen som handlar om kontroll efter ansökan från annan stat eller mellanfolklig organisation har dock flyttats till 4 kap. 5 §. I övrigt har vissa mindre redaktionella ändringar gjorts. Någon ändring i sak är inte avsedd. 11 § Registerkontroll och särskild personutredning får göras endast om den som säkerhetsprövningen gäller har lämnat sitt samtycke. Samtycket ska anses gälla också kontroller och utredningar som delta- gandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår. Paragrafen motsvarar i huvudsak 19 § säkerhetsskyddslag. Vissa redaktionella ändringar har gjorts. Någon ändring i sak är inte avsedd. Bestämmelsen innebär att ett lämnat samtycke gäller också kontroller och utredningar som görs efter den inledande säkerhets- prövningen. Den som hämtar in samtycket bör klargöra detta förhållande för den som säkerhetsprövningen gäller. 12 § beslutar om uppgifter som kommit fram vid registerkontroll och särskild personutredning ska lämnas ut för säkerhetsprövning. Utlämnande av uppgifter får omfatta 1.för säkerhetsklass 1 eller 2: uppgifter om den kontrollerade som finns i något av de register som anges i 6 § eller som behandlas med stöd av polisdatalagen (2010:361). Om det är oundgängligen nödvändigt, får också motsvarande uppgifter om den kontrollerades make eller sambo lämnas ut, eller 2.för säkerhetsklass 3: uppgifter om den kontrollerade i belastnings- registret och misstankeregistret samt uppgifter som behandlas hos med stöd av polisdatalagen. Om det finns synnerliga skäl, får utlämnandet omfatta även andra uppgifter än sådana som avses i första stycket. En uppgift som har kommit fram vid registerkontroll eller särskild personutredning får lämnas ut för säkerhetsprövning endast om den i det enskilda fallet kan antas ha betydelse för prövningen av den kontrollera- des pålitlighet från säkerhetssynpunkt. Innehållet i paragrafen har förts över från 21 och 23 §§ säkerhetsskyddslag samt 31 § säkerhetsskyddsförordning. Redaktionella ändringar har gjorts. Vidare betonas särskilt att bedömningen ska gälla den aktuella anställningen eller motsva- rande. Övervägandena finns i avsnitt 18.9. 13 § Innan en uppgift lämnas ut för säkerhetsprövning ska den som upp- giften avser ges tillfälle att yttra sig över uppgiften. Detta gäller dock inte om uppgiften omfattas av sekretess i förhållande till den enskilde enligt någon annan bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) än 35 kap. 3 §. Även om uppgiften omfattas av sådan sekretess, ska den som uppgif- ten avser ges tillfälle att yttra sig innan uppgiften lämnas ut, om hans eller hennes intresse av att få yttra sig skäligen bör ha företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Paragrafen har förts över från 25 § säkerhetsskyddslag. Vissa redaktionella ändringar har gjorts. Någon ändring i sak är inte avsedd. 14 § Säkerhetsprövningen innebär en bedömning enligt 2 § av en persons lämplighet för att delta i en säkerhetskänslig verksamhet. Bedömningen ska utgå från uppgifter som kommit fram vid genomförandet av grundut- redningen och den kännedom som i övrigt finns om den som ska prövas, uppgifter som har lämnats ut efter registerkontroll och särskild personut- redning, arten av den verksamhet för vilken prövningen görs samt om- ständigheterna i övrigt. Bedömningen görs av den som beslutar om anställning eller annat deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten. Har någon annan ett avgörande bestämmande över den prövades lämplighet att delta i den säkerhetskänsliga verksamheten, gör dock denne den slutliga bedöm- ningen. Om det finns anledning till det, ska en tidigare gjord bedömning avse- ende en persons lämplighet för att delta i den säkerhetskänsliga verksam- heten omprövas. Innehållet i paragrafen är delvis nytt. Delar av innehållet har dock hämtats från 27 § säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 18.4 och 18.11. I första stycket klargörs inledningsvis att säkerhetsprövningen innebär en bedömning enligt 2 § av en persons lämplighet för att delta i en säkerhetskänslig verksamhet. Därefter anges vad bedöm- ningen ska grundas på. Innehållet i den delen överensstämmer i stort med motsvarande bestämmelse i 27 § säkerhets- skyddslag. Innehållet har dock utvecklats något. Innehållet i andra stycket är nytt men motsvarar delvis 27 § säkerhetsskyddslag. Bestämmelsen tydliggör att bedömningen görs av den som beslutar om anställning eller annat deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten. I det avseendet kan bestäm- melsen för vissa verksamheter innebära en ändring i sak för det fall att arbetsgivaren inte själv beslutar om säkerhetsklass och där- igenom bestämmer om registerkontroll (jfr 27 § säkerhetsskyddslag). Av det sista ledet i stycket följer dock att det sistnämnda inte gäller om någon annan har ett avgörande bestämmande över den prövades lämplighet att delta i den säkerhetskänsliga verksamheten. I vissa fall förutsätts nämligen att den slutliga bedömningen i fråga om deltagandet i säkerhetskänslig verksamhet görs av en myndig- het eller annat offentligt organ. Det gäller bl.a. i fråga om verksam- heter vid flygplatser där det följer av internationella konventioner om luftfartsskydd att t.ex. ett tillträde till vissa säkerhetsområden som ska finnas på en flygplats förutsätter en godkänd register- kontroll. I dessa fall genomförs säkerhetsprövningen i regel på så sätt att den som beslutar om anställningen ansvarar för grund- utredningen och utifrån den gör en första bedömning. Om den prövade bedöms vara pålitlig, begärs sedan att den ansvariga myn- digheten (Transportstyrelsen) går vidare i ärendet med en register- kontroll. För det fall att uppgifter efter sådan kontroll lämnas ut till myndigheten, bestämmer myndigheten om den som kontrollen avser ska få delta i verksamheten. På grundval av myndighetens beslut kan sedan ett behörighetsbevis i enlighet med internationella Motsvarande ordning kan gälla på andra områ- den t.ex. hamnskydd, sjöfartsskydd och strålskydd. Också när det gäller säkerhetsskyddad upphandling innebär avtalet i regel en lik- nande uppdelning av ansvar för säkerhetsprövningen. På samma sätt som i övrigt gäller för säkerhetsprövningen bör i regel even- tuella uppgifter som kommer fram vid en registerkontroll bedömas utifrån vad som i övrigt kommit fram under säkerhetsprövningen och utifrån vad arbetsuppgifterna innebär. Samrådsskyldigheten, som liksom bör framgå av förordning, bör därför innebära ett krav samråd om inte särskilda skäl talar emot sådant samråd. I tredje stycket förtydligas att en tidigare gjord bedömning av- seende en persons lämplighet för att delta i den säkerhetskänsliga verksamheten ska omprövas om det finns anledning till det. Internationell säkerhetsskyddssamverkan och säkerhetsintyg 1 § Den som regeringen bestämmer ska fullgöra uppgiften som nationell säkerhetsmyndighet och nationell industrisäkerhetsmyndighet i enlighet med internationella säkerhetsskyddsåtaganden. Paragrafen saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 20.3. Bestämmelsen utgår från att det enligt olika internationella säkerhetsskyddsåtaganden förutsätts att anger funktioner för fullgörandet av uppgifter som enligt åtagandena ankommer på en nationell säkerhetsmyndighet och en nationell industri- säkerhetsmyndighet. Bestämmelsen upplyser om att regeringen bestämmer vilka myndigheter som ska fullgöra dessa funktioner. Bestämmelsen är således endast av upplysande karaktär. En upplysning om sådana nationella funktioner i fråga om säkerhetsskydd bör finnas i lagen för att göra kapitlets bestäm- melser om bl.a. säkerhetsintyg begripliga. I 7 § anges behörighet att besluta om registerkontroll och utfärda intyg i ärenden enligt 2 och 5 §§ för den nationella säkerhetsskyddsmyndigheten och den nationella industrisäkerhetsmyndigheten. 2 § Ett säkerhetsintyg får utfärdas för personer och leverantörer när en annan stat eller mellanfolklig organisation ansökt om sådant underlag, om 1.behov av sådant intyg finns vid internationell samverkan avseende säkerhetskänslig verksamhet enligt denna lag, eller 2.intyget, utöver vad som följer av punkten 1, kan underlätta för en person som har hemvist i eller för en leverantör med säte i att delta i en verksamhet som en annan stat eller en mellanfolklig organisation bedömer vara i behov av säkerhetsskydd. Ett intyg enligt första stycket får utfärdas endast om deltagandet avser verksamhet i eller för en stat eller mellanfolklig organisation som omfattas av ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande. Om det finns särskilda skäl, får regeringen besluta om undantag från kravet på ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande. Paragrafen saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 20.4.1–20.4.3. Bestämmelsen i första stycket omfattar två huvudsakliga situa- tioner. I den första situationen förutsätts en internationell samver- kan mellan och en annan stat eller mellanfolklig organisa- tion som rör säkerhetskänslig verksamhet. I den andra situationen får ett intyg utfärdas för att tillgodose behovet av att underlätta för en person eller leverantör att kunna delta i det som i en annan stat eller mellanfolklig organisation motsvarar säkerhetskänslig verk- samhet. I den sistnämnda situationen behöver deltagandet inte vara inom ramen för ett internationellt samarbete som deltar i. I andra stycket anges att för båda situationerna gäller att den ifrågavarande staten eller organisationen ska omfattas av ett inter- nationellt säkerhetsskyddsåtagande. Skälet till detta krav är att av reciprocitetsskäl måste godta ett motsvarande intyg från den andra parten. Regeringen får besluta om undantag från detta krav om det finns särskilda skäl. Sådana skäl torde enbart vara aktuella för intyg enligt den första punkten, t.ex. i internationella samarbeten där ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande ännu inte har trätt i kraft men där det finns ett behov av att delge säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter mellan parterna. 3 § En säkerhetsprövning som innefattar registerkontroll enligt 3 kap. 6 § får göras, om det behövs för att ett säkerhetsintyg ska kunna utfärdas. sådan registerkontroll får också en särskild personutredning enligt 3 kap. 10 § göras. Paragrafen saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 20.4.2 och 20.4.3. Huvuddelen av de personer som kan komma i fråga för intyg enligt 2 § kommer redan att vara placerade i säkerhetsklass. Intyget kan då utfärdas på den grunden utan att någon ytterligare utredning behöver göras. Bestämmelsen i denna paragraf tar sikte på det fåtal fall när en tidigare säkerhetsprövning saknas. I dessa fall görs ingen placering i säkerhetsklass och därför behövs en möjlighet till registerkontroll inom ramen för den säkerhetsprövning som görs för att kunna utfärda ett intyg. 4 § Vid ärenden om säkerhetsintyg gäller bestämmelserna om säkerhets- prövning i 3 kap. 2, 6, 10–13 §§ samt 14 § första stycket. Paragrafen saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 20.4.1–20.4.3. Bestämmelsen kom- pletterar 3 § på ett sådant sätt att det förtydligas att det som normalt gäller för säkerhetsprövning enligt 3 kap. även i tillämpliga delar gäller säkerhetsprövning som görs i syfte att kunna utfärda ett säkerhetsintyg. Säkerhetsprövning enligt 3 § måste dock anpassas till att det endast är fråga om en inledande säkerhetsprövning. Den för vars verksamhet intyget utfärdas övertar det kontinuerliga säkerhetsprövningsansvaret i enlighet med de bestämmelser som gäller där verksamheten bedrivs. Registerkontroll på ansökan av en annan stat eller mellanfolklig organisation 5 § Registerkontroll enligt 3 kap. 6 § får göras när en annan stat eller mellanfolklig organisation ansökt om sådant underlag, om 1.den person som ansökan gäller har eller har haft hemvist i , 2.personen genom anställning eller på annat sätt ska delta i en verk- samhet där det för deltagandet gäller regler om registerkontroll vid säkerhetsprövning som motsvarar reglerna i denna lag. Vid registerkontroll enligt första stycket får också en särskild person- utredning enligt 3 kap. 10 § göras. Paragrafen motsvarar närmast 15 § säkerhetsskyddslag. En till bestämmelsen korresponderande sekretessbrytande bestäm- melse finns i 5 kap. 3 §. Övervägandena finns i avsnitt 20.4.4. Första stycket utgår i stort från motsvarande bestämmelse i 15 § första stycket säkerhetsskyddslag. Vissa redaktionella änd- ringar har dock gjorts. Bestämmelsen är ett komplement till regleringen om säkerhetsintyg enligt 2–4 §§. Den tar sikte på det förhållandet att en person med anknytning till ska genomgå något som motsvarar en säkerhetsprövning i en annan stat eller mellanfolklig organisation. I dessa fall ska det inte utfärdas något säkerhetsintyg, utan det är fråga endast om att lämna ut uppgifter efter registerkontroll. I andra stycket anges att det i dessa fall även får göras en särskild personutredning enligt 3 kap. 10 § enligt förutsättningarna i den bestämmelsen. säkerhetsskyddslag finns en motsvarande bestämmelse i 18 §. 6 § Vid ärenden enligt 5 § gäller bestämmelserna om registerkontroll, särskild personutredning och samtycke i 3 kap. 6 och 10–13 §§. Paragrafen saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag men får anses följa av bestämmelsen i den lagens 15 §. Övervägandena finns i avsnitt 20.4.4. Bestämmelsen förtydligar på samma sätt som 4 § att bestämmel- serna i 3 kap. om registerkontroll, särskild personutredning och samtycke i tillämpliga delar gäller vid sådana förfaranden som avses i 5 §. Vem som beslutar om registerkontroll och utfärdar intyg 7 § Den nationella säkerhetsmyndigheten beslutar om registerkontroll enligt 3 och 5 §§ samt utfärdar intyg enligt 2 § och lämnar underlag enligt 5 §. Om en registerkontroll föranleds av ett ärende om säkerhetsintyg för leverantör, beslutar i stället den nationella industrisäkerhetsmyndigheten om registerkontrollen och utfärdar intyg enligt 2 §. Paragrafen saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 20.3 och 20.4. Första stycket anger att det är den nationella säkerhetsmyndig- heten enligt 1 § som beslutar om och vidtar de åtgärder som anges i 2, 3 och 5 §§. Andra stycket anger en särskild ordning när en registerkontroll eller ett säkerhetsintyg enligt bestämmelser i kapitlet avser en leve- rantör. I sådana situationer är det den nationella industrisäkerhets- myndigheten enligt 1 § som beslutar om registerkontroll och utfär- dar intyg. 5 kap. Övriga bestämmelser 1 § Den som med stöd av denna lag har fått del av uppgifter om någon annans personliga förhållanden får inte obehörigen röja eller utnyttja dessa uppgifter. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i offent- lighets- och sekretesslagen (2009:400). Paragrafen saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 18.12. Första stycket innebär en tystnadsplikt som tar sikte på att skydda enskildas integritet vid säkerhetsprövning enlig denna lag. I sådana ärenden kan förekomma såväl uppgifter som efter register- kontroll lämnats ut för säkerhetsprövning som uppgifter om den kontrollerade som kommit fram vid en grundutredning t.ex. vid en intervju med den kontrollerade. Andra stycket upplyser om att motsvarande tystnadsplikt gäller i det allmännas verksamhet enligt bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2 § Den som på grund av anställning eller på annat sätt deltar eller har deltagit i säkerhetskänslig verksamhet enligt denna lag får inte obehörigen röja eller utnyttja säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Tystnadsplik- ten gäller om anställningen eller deltagandet placerats i säkerhetsklass enligt 3 kap. 4 §. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i offent- lighets- och sekretesslagen (2009:400). Paragrafen saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 22.1. I första stycket anges att tystnadsplikt gäller för den som på grund av anställning eller på annat sätt deltar eller har deltagit i säkerhetskänslig verksamhet enligt denna lag. En förutsättning för tystnadsplikten är dock att anställningen eller deltagandet placerats i säkerhetsklass. Den som under sådana former har deltagit i säkerhetskänslig verksamhet får således inte obehörigen föra vidare eller på annat sätt utnyttja uppgifter som är av betydelse för Sveri- ges säkerhet eller som i förhållanden till annan stat eller mellanfolklig organisation har åtagit sig att skydda. Bestämmel- serna i 3 kap. 4 § om placering i säkerhetsklass innebär att den som genom anställning eller genom annat deltagande enbart får del av uppgifter i den lägsta informationssäkerhetsklassen inte ska place- ras i säkerhetsklass. Det medför att tystnadsplikten inte omfattar den som kommer att hantera säkerhetsskyddsklassificerade upp- gifter enbart i den lägsta informationssäkerhetsklassen. Avgräns- ningen till anställning eller deltagande som medför en placering i säkerhetsklass har valts för att det ska vara tydligt i vilka fall tystnadsplikten gäller. Ett förbud mot att obehörigen röja eller utnyttja säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter kan dock åstad- kommas även genom att vid ett överlämnade av sådana uppgifter till en verksamhet som inte omfattas av offentlighet- och sekre- tesslagen (2009:400) ställa upp förbehåll om sekretess för uppgif- terna. I fråga om hur tystnadsplikten förhåller sig till meddelarfriheten bör vissa bestämmelser i tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) noteras. Av 7 kap. 3 § 1 TF och 5 kap. 3 § YGL följer att meddelarfriheten är inskränkt om ett uppgiftslämnande är straffbart som bl.a. spioneri, grovt spioneri eller grov obehörig befattning med hemlig uppgift eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott. I andra stycket finns en upplysning om att i det allmännas verk- samhet gäller i stället bestämmelser i offentlighets- och sekretess- lagen. 3 § Sekretess hindrar inte att den nationella säkerhetsmyndigheten enligt 4 kap. 1 § i ett ärende om underlag för säkerhetsprövning enligt 4 kap. 5 § till en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation lämnar ut en uppgift som har kommit fram vid registerkontroll eller särskild personut- redning, om det står klart att ett sådant utlämnande är förenligt med svenska intressen. Paragrafen saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 20.4.5. Bestämmelsen ger stöd för att lämna ut uppgifter som omfattas av bestämmelser om sekretess i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) till en annan stat eller mellanfolklig organisation i ett ärende enligt 4 kap. 5 § om underlag för säkerhetsprövning. Bestämmelsen utgör en sådan föreskrift som anges i 8 kap. 3 § 1 offentlighets- och sekretesslagen. Kravet på att det står klart att utlämnandet är förenligt med svenska intressen har sin grund i att det kan förekomma uppgifter som kommit fram vid en register- kontroll som av olika skäl är olämpliga att delge en utländsk myn- dighet eller mellanfolklig organisation. 4 § Den som regeringen bestämmer ska utföra tillsyn över säkerhetsskyd- det hos myndigheter och andra som lagen gäller för samt hos leverantörer som har träffat ett säkerhetsskyddsavtal. Paragrafen motsvarar 31 § första stycket säkerhetsskydds- lag. Vissa redaktionella ändringar har gjorts. Någon ändring i sak är inte avsedd. 5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar de närmare föreskrifter som behövs för lagens tillämpning. Paragrafen motsvarar 33 § säkerhetsskyddslag. Vissa redaktionella ändringar har gjorts. Någon ändring i sak är inte avsedd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs säkerhetsskyddslagen (1996:627). En anställning eller annat deltagande som enligt säkerhets- skyddslagen (1996:627) placerats i säkerhetsklass 1–3 ska motsvara en placering enligt 3 kap. 4 § i säkerhetsklass 1–3. En registerkontroll med stöd av 14 § säkerhetsskyddslagen ska i den utsträckning regeringen före- skriver motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3. Första och andra punkten i de avslutande bestämmelserna i lagen anger datum för lagens ikraftträdande och att säkerhets- skyddslag därigenom upphävs. Till följd av upphävandet behövs en reglering om vad som ska gälla i fråga om beslut om placering i säkerhetsklass och register- kontroll till skydd mot terrorism enligt säkerhetsskydds- lag. Tredje punkten anger att en anställning eller annat deltagande som enligt säkerhetsskyddslag placerats i säkerhetsklass 1– 3 ska anses motsvara en placering enligt 3 kap. 4 § i säkerhetsklass 1–3. I fråga om registerkontroll till skydd mot terrorism enligt 14 § säkerhetsskyddslag anges att sådan registerkontroll i den utsträckning regeringen föreskriver ska motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3. Avsikten är att regeringen för merparten av de kontroller som utförts med stöd av den nämnda bestämmelsen ska kunna föreskriva att det tidigare beslutet gäller som ett beslut om placering i säkerhetsklass 3. 24.2Förslaget till lag om ändring i polislagen (1984:387) Den ändring som föreslås i polislagen (3 §) är en följd av att säkerhetsskyddslag upphör att gälla och ersätts av säkerhets- skyddslagen (2017:xx). Hänvisningen i 3 § till säkerhetsskydds- lagen måste därför justeras. Någon ändring i sak är inte avsedd. 24.3Förslaget till lag om ändring i elberedskapslagen (1997:288) Den ändring som föreslås i elberedskapslagen (2 §) är en följd av att säkerhetsskyddslag upphör att gälla och ersätts av säkerhetsskyddslagen (2017:xx). Hänvisningen i 2 § till säkerhets- skyddslagen måste därför justeras. Till följd av benämningen till- trädesbegränsning i säkerhetsskyddslagen ändrats till fysisk säker- het behöver dessutom i hänvisningen den nya benämningen läggas till. 24.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga