sou · H3B351 · 2015-09-15 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Regeringen beslutade (dir. 2013:75) att tillkalla en särskild utredare för att gå igenom dricksvattenområdet, från råvatten till tappkran för allmänt dricksvatten med syfte att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning i landet, . Uppdraget omfattade också att i förekommande fall föreslå lämpliga åtgärder. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2014:73) fördjupades uppdraget i vissa avseenden samt förlängdes utredningstiden så att slutredovisning av uppdraget ska ske . I enlighet med uppdraget avlämnades delbetänkandet Material i kontakt med dricksvatten – myndighetsroller och ansvarsfrågor (SOU 2014:53) . Genom tilläggsdirektiv (dir. 2015:54) beslutade regeringen att den del av utredningens arbete som avser att lämna en uppdaterad analys av klimatförändringarnas framtida effekter på dricksvattenförsörjningen och vilka risker detta medför, ska redovisas i ett särskilt delbetänkande . Ståthållaren, numera landshövdingen förordnades som särskild utredare. Som experter i utredningen förordnades hydrologen , , enhetschefen , i län, handläggaren , Kommuner och Landsting, utredaren , Havs- och vattenmyndigheten, utvecklingsledaren , , verkställande direktören vid Sydvatten , Svenskt Vatten, handläggaren , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, dricksvattensamordnaren , , avdelningschefen , geologiska undersökning, kansliråden , och , samt biträdande regionchefen , . förordnades även att ingå i särskild referensgrupp departementssekreteraren , , kansliråden , och , Landsbygdsdepartementet, ämnesrådet , , kansliråden , , , , , och , . Som ytterligare referenspersoner utsågs kanslirådet , So- cialdepartementet samt departementssekreteraren , Socialdepartementet.1 entledigades fr.o.m. . 1 Departementsombildningen 2015 har i vissa fall därefter inneburit nya departementstillhörigheter för utredningens experter och referenspersoner. nades miljöjuristen , som referensperson i utredningen. Miljöjuristen förordnades som hennes ersättare fr.o.m. t.o.m. . Som sekreterare förordnades och som huvudsekreterare . förordnades som sekreterare i utredningen . Utredningen, som antagit namnet , överlämnar härmed sitt delbetänkande Klimatförändringar och dricksvattenförsörjning (SOU 2015:51). Förkortningar och definitioner............................................................. Framtidsscenarier – huvudsakliga resultat och slutsatser ..................... Vattentillgång och flöden ............................................................ Kvalitetssäkring av analysdata................................................................. Grundvattennivåer i ett förändrat klimat..................................... Utgångspunkter för beräkningarna ........................................................ Observerade förändringar i grundvattennivåer...................................... Förväntade förändringar av grundvattennivåer .............. Klimateffekter på yt- och grundvattenkvalitet.............................. Dricksvattenförsörjning – ett klimatkänsligt system............................ Nederbörd, vattentillgång och flöden.................................................... Skred och ras ................................................................................ Saltvatteninträngning i grundvattnet .......................................... Vattenförekomster och beredningsarbete ............................................. 4.6.1 Dricksvattenförsörjning baserad på ytvatten ............................. 4.6.2 Dricksvattenförsörjning baserad på grundvatten....................... Beredning av dricksvatten............................................................ Forskning och utveckling kring klimat och dricksvatten ............... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2013:75 Bilaga 2 Kommittédirektiv 2014:73 Bilaga 3 Kommittédirektiv 2015:54 Bilaga 4 Referensgrupp för klimat och dricksvatten Bilaga 5 klimat 1860–2014 Bilaga 6 framtida klimat Bilaga 7 Grundvattennivåns tidsmässiga variationer i morän och jämförelser med klimatscenarier Bilaga 8 Grundvattennivåer i ett förändrat klimat Ett lager av geologiska material som är tillräckligt porösa och genomsläppliga för att medge ett bety- dande flöde eller uttag av grundvatten. kan det finnas ett eller flera grundvattenmagasin. En akvifer kan vara öppen eller en sluten. pen akvifer sammanfaller grundvattenytan med grundvattenzonens övre gräns. Påverkad, skapad eller orsakad av människan. Vattenflödet från ett område i naturen som orsa- Det landområde, inklusive sjöar, som avvattnas via Området avgränsas av topogra- fin som skapar vattendelare gentemot andra avrin- Allt vatten som, antingen i sitt ursprungliga till- stånd eller efter beredning, är avsett för dryck, matlagning eller beredning av livsmedel, obero- ende av dess ursprung och oavsett om det tillhan- dahålls genom en distributionsanläggning, från tankar, i flaskor eller i behållare, och allt vatten som används i ett livsmedelsproducerande företag för tillverkning, bearbetning konservering eller saluhållande av varor eller ämnen som är avsedda som livsmedel, om inte företaget kan visa kon- trollmyndigheten att vattnets kvalitet inte kan påverka de färdiga livsmedlens hälsosamhet (dricksvattenföreskrifterna). En grund- eller ytvattenförekomst som används för dricksvattenuttag eller som är avsedd för sådan (SLVFS 2001:30) Good Disinfection Practice, God desinfektions- praxis, en modell för att avgöra om reningsproces- sen är tillräcklig för viss råvattenkvalitet. Allt vatten som finns under markytan i den mät- Grundvattnet i ett grundvattenmagasin. beskrivas som en avgränsad volym grundvatten i en eller flera akviferer. En hydrauliskt sammanhängande del av en geolo- gisk formation, t.ex. en rullstensås. Regimen beror på grundvattenbild- ningens variationer och grundvatten- Den del av en geologisk formation där porutrym- met helt är fyllt med vatten och där portrycket är lika med eller större än atmosfärstrycket. nymt med markens nedre, mättade zon. minskar när växter tar upp vatten ur marken, vat- ten avdunstar vid markytan eller vattennivån sänks genom dränering, dvs. När grundvattenbildningen är större än grund- vattnets avrinning ökar zonen, dvs. Hazard Analysis of Critical Control Points, ett system för att identifiera, bedöma och styra faror som är viktiga för livsmedelssäkerheten. svenska oftast benämnt faroanalys och kritiska Mörkfärgade organiska (innehåller kol) substanser från döda växter och djur i jorden och i torv, som inte brutits ner fullständigt. Dessa kan vid urlak- ning färga vattnet. frigörs näringsämnen som varit bundna i det orga- Beskriver vattentillgång och flöden och har vanlig- samt beskriver vattnets väg i avrinningsområdet. Kvalitetsfaktorn hydrologisk regim avspeglar för- ändringar som uppstår naturligt eller av människ- lig verksamhet och beskrivs av det hydrologiska tillstånd en vattenförekomst har när det gäller flödesvolym, flödesdynamik och tillgänglig flö- Intergovernmental Panel on Climate Change, En beskrivning av vädrets långsiktiga egenskaper mätt med statistiska mått. hållandena i atmosfären och haven, t.ex. tempera- tur, luftfuktighet, lufttryck, vind, nederbörd och havsis över längre tidsperioder. Den anpassning av samhällets funktioner som blir nödvändiga när klimatet förändras. ning av samhällets funktioner som blir nödvändiga när klimatet förändras. Förändringar av klimatet som kan identifieras ge- nom förändring av medelvärde och/eller extrem- värden och som kvarstår , vanligen decennier eller längre. Det finns både naturliga och antropogena klimatförändringar. I marken finns vatten och mängden varierar. Markfuktighet är ett mått på markens vatteninne- håll i den omättade zonen. Det vatten som finns i marken ovanför grundvat- eller markvattenzonen, där finns inte bara vatten utan också luft i porerna Utgörs av mål och organisation för genomförande Består av ett generationsmål för inriktning av den samhällsomställning som krävs samt 16 miljökvalitetsmål med preciseringar och etappmål. Microbial Risk Assessment, mikrobiologisk riska- QMRA står för Quantitative Microbial Risk 2000/60/EG av om upprät- tande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1, Celex 32000L0060). Möjliga utvecklingsvägar för strålningsdrivningen med det gemensamma namnet ”representativa RCP:erna är namngivna efter den nivå av strål- ningsdrivning som uppnås . Vattenförekomst dit renat eller orenat avlopps- och dagvatten leds. använder oftast referensperioden – 1990 för att definiera dagens klimat. ioner jämförs med medelvärdet –1990 för att säga hur de avviker från det normala. Kapaciteten hos sociala, ekonomiska eller miljöre- laterade system att hantera en farlig händelse, trend eller störning, genom en reaktion eller en omorganisering på ett sätt som bevarar systemens grundläggande funktion, egenart och struktur. En sammanvägning av sannolikheten för en viss oönskad händelse och omfattningen av konse- kvenserna om den inträffar. Grund- eller ytvatten som är avsett att efter be- redning användas till dricksvatten. Vatten betraktas som saltvatten så snart det inne- håller så stora mängder salter att det inte är tjänligt Den gränsen går redan vid en salthalt av 0,5 psu (tidigare uttryckt som pro- Vatten med en salthalt under 30 psu be- tecknas som brackvatten. Beskrivning av en möjlig framtid. Då vattenmassor med olika salthalt eller olika temperatur bildar lager eller skikt i en sjö eller ett Ett språngskikt betecknar ett gräns- skikt mellan sådana vattenmassor. Strålningsdrivningen utgör skillnaden mellan hur mycket energi solstrålning som träffar jorden in- nehåller och hur mycket energi som jorden strålar ut i rymden igen. Denna energi mäts i enheten watt per kvadratmeter, W/m². Ett systems inneboende förmåga att hantera yttre Den av samordnade Vattenkata- Ett områdesskydd för en grund- eller ytvattentill- gång som utnyttjas eller kan antas komma att ut- nyttjas för vattentäkt. fiskt och restriktioner för verksamhet inom områ- det preciseras i föreskrifter. Begreppet vattentäkt, definieras i 11 kap. miljöbal- ken, som bortledande av ytvatten eller grundvat- ten för vattenförsörjning, värmeutvinning eller Möjligheten att förklara ett mark- eller vattenområde som vattenskyddsområde är också begränsad till vattentäkter. der således begreppet som ett verb. även användas som ett substantiv med betydelsen vattentillgång respektive anläggning för tillgodo- görande av vatten. Utredningen använder för sin del begreppet i betydelsen vattentillgång för Av geologiska undersökning förvaltad databas över landets allmänna och större enskilda vattentäkter med angivna kvalitetsdata och andra Det faktiska bortledande eller utnyttjande av vat- ten från en vattenförekomst. VattenInformationsSystem , nationell da- tabas med uppgifter om i vattenförvaltningen an- givna vattenförekomster, bland annat avseende statusklassificeringar, miljökvalitetsnormer, över- vakning, riskbedömningar och olika vattenmiljö- Water Safety Plan (framtagen av WHO), en sä- kerhetsplan för dricksvatten som stöd för att på ett systematiskt sätt arbeta med att säkerställa Atmosfären som omger jorden har förmågan att fördela energin från solen så att jordytan blir var- mare än vad den skulle varit om atmosfären inte Den s.k. naturliga växthuseffekten bygger på naturlig förekomst av en viss mängd vattenånga och koldioxid i atmosfären. oxid är de viktigaste växthusgaserna. sammansättning har sedan den förindustriella ti- den successivt förändrats på grund av mänsklig De vanligaste antropogent påverkade växthusgaserna är koldioxid, metan, dikväveoxid (lustgas) och ozon, men även en rad industrigaser En avgränsad och betydande vattenförekomst, som t.ex. en sjö, å, älv eller kanal, ett vattenområde i övergångszon eller ett kustvattenområde. i detta delbetänkande som vinter (dec–feb), vår (mars–maj), sommar (juni–aug) och höst (sep– Ett 100-årsvärde, t.ex. 100-årsregn eller 100-års- flöde, har en återkomsttid . eller överträffas i genomsnitt en gång på 100 år vilket innebär att sannolikheten är varje Eftersom man exponerar sig för risken blir den ackumulerade risken avse- För en konstruktion vars livslängd beräknas till blir den ackumulerade risken att 100-årsvärdet överskrids någon övergripande uppgift är att gå igenom dricksvattenområdet, från råvatten till tappkran för allmänt dricksvatten. Syftet är att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning . Uppdraget betonar särskilt klimatförändringarnas betydelse och de krav på anpassningar och förändrade förhållningssätt som kan behövas beträffande dricksvattenfrågorna. lämnar i detta delbetänkande en uppdaterad analys av klimatförändringarna i under återstoden av detta sekel, med de risker för dricksvattenförsörjningen som kan förutses. Det gäller en rad pågående och framtida effekter på vattenförekomster, berednings- och distributionssystem för dricksvatten. Delbetänkandet utgör ett kunskaps- och planeringsunderlag, som i slutbetänkandet kommer att följas upp med utredningens samlade överväganden och förslag. , , har för räkning tagit fram en klimatanalys för parametrar som är relevanta för dricksvattenförsörjningen. De övergripande resultaten för perioden fram mot sammanfattas i nedanstående tabell. Resultaten bygger på de klimatscenarier som använts av FN:s klimatpanel i dess femte utvärdering (AR5). Två scenarier för framtida utsläpp av växthusgaser har använts; RCP4.5 som innebär stora framtida utsläppsbegränsningar och RCP8.5 som innebär höga utsläpp av växthusgaser . I analysen har nio olika globala och en regional klimatmodell använts. Beräkningarna av framtidens klimat och vattentillgång bygger på nytt underlag och delvis nya förutsättningar jämfört med tidigare analyser som presenterats av . Sammantaget kvarstår dock de stora dragen i den beräknade förändringen av nederbörd, temperatur och vattenföring från tidigare utredningar. Användningen av RCP8.5-scenariet, med sin höga framtida koncentration av växthusgaser, förstärker effekterna jämfört med tidigare publicerade analyser. Med klimatberäkningarna och bakomliggande modeller och utsläppsscenarier som grund har geologiska undersökning, SGU, beräknat grundvattennivåer i ett framtida klimat. Beräkningar har skett för tidsintervallerna 2021–2050 respektive 2069–2098 för grundvattenmagasin av olika storlek. Resultaten tolkas mot bakgrund av den utvärdering som gjorts av SGU:s uppmätta nivåserier, vilket ger en bild av de förändringar som kan ses . Grundvattenmagasin kan delas upp i snabbreagerande mindre, respektive långsamreagerande större magasin. Grundvattennivåerna i de snabbreagerande kännetecknas av större årliga variationer än i de långsamreagerande. De snabbreagerande har främst betydelse för den enskilda dricksvattenförsörjningen, medan de långsamreagerande har störst betydelse för den allmänna försörjningen. SGU:s beräkningar visar att grundvattnets årsmedelnivå höjs i större delen av utom i landets sydöstra delar, där grundvattennivåerna i stället beräknas sjunka. Förändringarna bedöms få störst inverkan på de långsamreagerande magasinen. Grundvattnets förväntade lägsta- och högstanivåer för långsamreagerande grundvattenmagasin beräknas stiga i norra , medan de i stället beräknas sjunka i södra delen av landet. Grundvattnets nivåfluktuationer (skillnad mellan lägsta och högsta nivå) beräknas minska i norra delen av landet, medan de i södra och sydvästra delarna av beräknas öka. För de mindre magasinen beräknas dock de södra och sydvästra delarna få i stort sett oförändrade nivåvariationer. Klimatförändringarna bedöms även påverka årstidsvariationen av grundvattennivåer. Det är främst den nordligaste regimen med en dominerande grundvattenbildning vid snösmältningen som minskar. Nederbörden kommer där i ökad utsträckning som regn, vilket ger ökad grundvattenbildning också . Klimateffekter på yt- och grundvattenkvalitet Klimatförändringarna innebär att förutsättningarna för en trygg dricksvattenförsörjning påverkas. Effekterna bedöms bli alltmer uttalade i takt med att klimatförändringarna fortgår. Medeltemperaturhöjning, ökade nederbördsmängder, förändrade mönster för avrinning, avdunstning och grundvattenbildning skapar nya utmaningar. Extrema väderhändelser, som värmeböljor, torka, skyfall, stormar, höga flöden och översvämningar kan liksom havsnivåhöjningar leda till kvantitativa och kvalitativa förändringar av vattnet i de råvattentillgångar som dricksvattenförsörjningen vilar på. Andra effekter som på vissa håll kan upp- stå är vattenbrist och saltvatteninträngning i vattenförekomster som används för dricksvatten. Förutom direkta fysiska påfrestningar på dricksvattenförsörjningens infrastruktur kan kemiskt och mikrobiologiskt betingade hälsorisker öka i omfattning. Föroreningar och naturligt organiskt material förs via markavrinning från tillrinningsområden ut till sjöar, vattendrag och anknytande vattentäkter. Klimatförändringar skapar förutsättningar för ökad uttransport till följd av ökad total nederbörd och ökade flöden, mildare vintrar och mer nederbörd i form av regn och/eller frekventa snösmältningar samt en förlängd odlingssäsong. Förändrad kemisk och mikrobiologisk kvalitet på råvattnet kan därmed bli följden, vilket ökar risken för störningar och kvalitetspåverkan i vattenverken. Även tillgång och kvalitet på grundvattnet kommer att kunna påverkas. Ökning av vattentillgång och flöden påverkar förhållanden i mark och förutsättningarna för rening i den omättade zonen. Det kan påverka grundvattnets kvalitet och ställer högre krav på vattenverkens beredning. Cirka hälften av den allmänna dricksvattenförsörjningen vilar på ytvatten. Yt- terligare en fjärdedel av försörjningen använder s.k. konstgjort grundvatten, där ytvatten infiltreras ner i grundvattentillgångar som en förstärkning av grundvattnet. Resterande fjärdedel baseras helt på grundvatten, utan konstgjord infiltration. Ytvattenförekomster exponeras i större utsträckning och i regel snabbare än grundvattenförekomster för en rad riskfaktorer. De blir därmed särskilt utsatta för förändrad markanvändning och föroreningskällor inom tillrinningsområdet. Klimatvariabler som luft- och vattentemperaturer får betydelse, liksom intensitet och variation i nederbörd och flöden. Kraftiga regn kopplat till översvämningar ökar riskerna för kemiska och mikrobiella föroreningar i täkterna. Vattendragens flödeshastigheter kan också påverkas med ökade risker för erosion, ras och skred i vissa delar av landet. Effekterna av klimatförändringar kan i sig innebära att vattenverkens traditionella mikrobiologiska och kemiska barriärer tappar i verkningsgrad. Reningsprocesserna är ofta inte anpassade för att kunna hantera ökade föroreningar. Fortsatt ökande humushalter i råvattnet, främst i södra och mellersta delarna av landet, förväntas också i ökad utsträckning leda till att barriärverkan genom t.ex. klordesinfektion försämras. Framför allt ytvattenverk kan bedömas som känsliga för effekterna av pågående klimatförändringar. För grundvattenverk, med mer begränsade skyddsbarriärer i vattenverken, innebär förändringarna också ökande risker. Redan med dagens klimat förekommer ibland låga vattenflöden och vattenbrist i delar av landet. väntas låga flöden förekomma oftare i , främst i . Detta kan leda till brist på dricksvatten. Dricksvattenförsörjning är en kvalificerad verksamhet av stor samhällskritisk betydelse. En trygg dricksvattenförsörjning utgör en grundläggande allmän nyttighet i samhället. Funktionaliteten måste upprätthållas på ett tekniskt, miljömässigt och hälsomässigt säkert sätt, löpande och utan avbrott, . Klimatförändringarna innebär ökande påfrestningar i hela dricksvattenkedjan, därtill kommer urbanisering och samhällsomvandling, vilket sammantaget skapar utgångspunkter för arbetet med skydd av råvattenförekomster och utveckling av infrastrukturen för beredning och distribution av dricksvatten. Arbetet vilar på omfattande tidigare erfarenheter men kräver också försörjning med ny kunskap inom en rad forsknings- och utvecklingsområden. Kraven på framförhållning och hantering av nya riskpanoraman förutsätter teknikutveckling och anpassade förhållningssätt i arbetet. Behoven av ny kunskap spänner över vitt skilda fält som rör skyddet av vattenförekomster, råvattnets biologiska och kemiska förutsättningar, metoder för övervakning och detektion av mikroorganismer och kemiska föroreningar samt tekniker kring beredning och distribution av färdigt dricksvatten. Stat och kommun bidrar tillsammans med branschens företrädare och en rad forskargrupper på olika sätt till arbetet. Kunskapsbehoven är omfattande inom flera delområden, som förändringarna av klimat och samhälle skapar betydande framtida utmaningar. övergripande uppgift är att gå igenom dricksvattenområdet, från råvatten till tappkran för allmänt dricksvatten, där syftet är att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning . Utredningen ska vid behov föreslå lämpliga åtgärder. Utredningens uppdrag betonar starkt klimatförändringarnas betydelse för dricksvattenförsörjningen. ställer dessa förändringar krav på betydande anpassningar och förändrade förhållningssätt inom en rad samhällsområden, däribland utformningen av teknisk infrastruktur, byggande och skyddet av strategiska naturresurser. Klimat- och sårbarhetsutredningen redovisade i sitt slutbetänkande , med det kunskapsunderlag som då förelåg, vilka klimatförändringar som kunde förväntas och hur naturmiljö och samhällsfunktioner bedömdes komma att påverkas. ska enligt sina direktiv med utgångspunkt i rådande ansvarsfördelning lämna en uppdaterad analys av klimatförändringarnas framtida effekter på dricksvattenförsörjningen i , vilka risker detta medför och samhällets sårbarhet. Utredningen ska vidare bedöma förmågan att hantera dessa effekter på vattenkvalitet och tillgång på vatten för dricksvattenproduktion, med beaktande av åtgärder som genomförts på nationell, regional och lokal nivå efter Klimat- och sårbarhetsutredningen. Utredningen ska också analysera i vilken utsträckning och med vilken kvalitet kommunerna genomför sårbarhetsanalyser och om de vidtar förebyggande åtgärder i sin översiktsplanering. Vid behov kan utredningen föreslå ytterligare åtgärder för en trygg dricksvattenförsörjning, vilket inkluderar hela kedjan från risk- och sårbarhetsanalys till förebyggande åtgärder samt åtgärder för att hantera extremsituationer och hur arbetet med dessa bör organiseras.1 Den bakomliggande klimatanalysen behöver enligt utredningens bedömning ta utgångspunkt i det senaste kunskapsunderlag som finns tillgängligt, så att slutsatserna från den tidigare Klimat- och sårbarhetsutredningen kan utvecklas och preciseras. Utredningens samlade uppdrag är omfattande och rör också en rad andra frågeställningar vid sidan av de klimatrelaterade. har endast en mindre och relativt begränsad del av uppdraget avrapporterats genom det delbetänkande som gäller hur svenska myndigheters ansvar bör fördelas då det gäller material i kontakt med dricksvatten. Delbetänkandet Material i kontakt med dricksvatten – myndig- 1 Dir. 2013:75, s. 5–9. hetsroller och ansvarsfrågor, SOU 2014:53, lämnades och har därefter remissbehandlats. Det nu aktuella delbetänkandet om klimateffekter på dricksvattenförsörjningen har karaktär av kunskapsunderlag, som förslagsmässigt kommer att följas upp i det senare slutbetänkandet. Då behandlas även de andra aspekter på dricksvattenfrågorna som tas upp under senare delar av utredningsarbetet.