sou · H3B3110d2 · 2015-12-16 00:00:00 — Ett bidragande problem som uppmärksam- mats medialt i samband med en facklig konflikt är att lokförarnas avtal omöjliggör en beläggning i närheten av en normal heltidsan- ställning. Till skillnad från lastbilschaufförer måste lokförare på grund av säkerhetsföreskrifter vara svenskspråkiga vilket försvårar rekrytering från utlandet. Eftersom arbetslösheten bland lokförare är obefintlig måste företagen ofta ”beställa” lokförare från Yrkes- högskolorna, vilket tar minst från beställning till jobbstart. 27 Regress innebär att den som drabbas ekonomiskt av förseningar som förorsakas av någon annan ges möjlighet att kräva ersättning för sina kostnader från den som förorsakat stör- ningen. Både ur ett branschperspektiv och ur ett nationellt arbetslöshets- perspektiv är det angeläget att utbilda fler lokförare. När denna rapport skrivs är det den svenska marknaden för godstransporter på järnväg öppnades för konkurrens. På de som gått sedan denna rapports föregångare (Vierth, 2012) skrevs har mycket hänt på marknaden. mark- nadsandel har minskat , räknat på det totala transportarbetet på järnväg. Huvudförklaringen är att lämnat och agerade som ett fristående företag på den svenska marknaden. RushRail har tillkommit och har gått i konkurs. Många indikatorer pekar på att marknaden har blivit mer lik en typisk konkurrensutsatt marknad. är fortfarande det klart största järnvägsföretaget men dess marknadsmakt begränsas till stor del av den allt hårdare kon- kurrensen. Det finns en stor samstämmighet bland aktörerna inom hela järn- vägssektorn kring några punkter. Avregleringen har huvudsakligen haft en positiv inverkan, med lägre priser och effektivare transport- lösningar. lönsamhet är generellt låg. Järnvägs- transporternas potential begränsas i första hand av bristande kapacitet på viktiga stambanor samt av den låga tillförlitligheten. Samstämmigheten är inte lika stor när det gäller de återstående hindren på marknaden för godstransporter på järnväg. Här har det i vissa fall varit svårt för oss att få grepp om vilka problem som finns och om dessa utgör ett hinder för utvecklingen av godstransporterna på järnväg. Det finns problem att lösa med tillgången till gemen- samma faciliteter och funktioner som rangering och växling. Systemet kring rangering befinner sig i ett juridiskt och organisa- toriskt vakuum. bör skapa en lösning i samråd med branschen som kan garantera säker och konkurrensneutral rangering. Om detta bör ske i egen regi av ; av en upp- handlad aktör eller av en gemensam branschorganisation tar denna rapport inte ställning till. Andra gemensamma tjänster som bör ordnas är t.ex. lastsäkringen, trafikföreskrifter och det inter- nationella arbetet inom UIC. Det är av stor vikt att det är tydligt vilken roll olika myndigheter, statliga bolag och privata bolag har. Sedan finanskrisen har årsredovisningar präglats av röda siffror. Kombinationen av hårdare konkurrens och en minskande marknad har krävt ett omvandlingstempo som företaget inte kunnat leva upp till. effektivitet per anställd har varit nästan sedan avregleringen, som de nya järnvägsföretagen och radikalt förbättrat sin effektivitet. Om inte lyckas anpassa sig till de nya förutsättning- arna kan det krävas att bolaget omstruktureras, eftersom ett kapi- taltillskott från staten inte är förenligt med en fungerande konkur- rens. Järnvägsföretagen konkurrerar inte bara med varandra, ofta ut- gör lastbilstrafiken den hårdaste konkurrenten. Rapportförfattarna vill understryka att det är viktigt att de olika trafikslagen behandlas lika. externa kostnader är inte fullt internaliserade, där- med finns det utrymme för höjda banavgifter, vilket också planeras. Det bör dock påpekas att inte heller väg- och sjötrafiken bär sina kostnader. Om höjda banavgifter samordnas med t.ex. införandet av en vägslitageavgift skulle internaliseringen kunna ske på ett sätt som inte snedvrider den intermodala konkurrensen i . Pris- sättningen är en del av internaliseringen av trafikens externa effekter, vilket är en av de tre pelarna inom den svenska och euro- peiska transport-politiken.28 Järnvägstransporternas bristande tillförlitlighet är ett problem för transportföretagen och varuägarna. För godstransporter som är tidskänsliga väljs järnväg ofta bort som ett alternativ. Kunskaps- läget om a) vad som påverkar sannolikheter för förseningar, b) hur olika typer av åtgärder påverkar risken för förseningar och c) vilka kostnader som uppstår på grund av förseningar, är dåligt och be- höver förbättras. Ett steg i rätt riktning är de införda kvalitetsavgifterna. Grundprincipen att den som orsakar ett stopp ska betala för de kostnader som uppstår för andra aktörer är klok. Kvalitetsavgifter har potentialen att rätta till skeva incitaments- strukturer men systemet behöver utvecklas innan det kan förväntas ha någon betydelsefull påverkan, bland annat behöver registrer- 28 De andra två pelarna är en avvägd investeringspolitik och vidtagandet av förutsättnings- skapande åtgärder till exempel med avseende på konkurrens. ingen av orsakerna till att tåg är sena, ställs in eller leds andra vägar än vad ursprungliga planerats förbättras. Detta är också en förut- sättning för att ge partnerna en möjlighet att ställa regresskrav. kapacitet och därmed tillgången till tåglägen be- gränsar järnvägens potential. Den snabbt ökande persontrafiken, speciellt den subventionerade regionala kollektivtrafiken, har tagit allt mer kapacitet i anspråk och den utvecklingen förväntas fort- sätta. Vi gör ingen värdering av detta, vi konstaterar bara att så länge persontrafiken fortsätter att öka, kapaciteten i stort hålls oförändrad och fortsätter att generellt prioritera per- sontrafiken, har godstrafiken svårt att öka. Att börjat differentiera banavgifterna baserat på banornas kapacitetsutnytt- jande är positivt. Den differentieringen bör fortsätta för att under- lätta en effektiv allokering av tåglägen. Som komplement eller alternativ kan en auktionsmodell införas för att fördela tåglägen. Med banavgifterna går det att skapa incitament för att använda och tyngre tåg genom att ta betalt per tågkilometer i stället för per tonkilometer. Simuleringar av järnvägstrafiken visar ofta att kolonnkörning med godståg förbättrar kapaciteten, det är en möj- lighet som bör undersökas på de större stråken. Att öka kapaciteten genom att bygga nytt kan vara den enklaste men inte nödvändigtvis den mest kostnadseffektiva lösningen. Åt- gärder som syftar till att utnyttja den befintliga infrastrukturen (förhindring av spöktåg m.m.) och fler mindre investeringar som t.ex. att bygga ut mötesplatser för längre tåg är i många fall effektivare. Marknaden för godstransporter på järnväg är mer internationell än persontransportmarknaden. Mycket gods transporteras land- vägen till grannländerna eller via och hamnarna till kontinenten eller ut i världen och vice versa. Gränsöverskridande trafik ställer högre krav på regelverkens, fordonens och infra- strukturens interoperabilitet. Det finns flera välmenande reformer på gång vars konsekvenser riskerar bli sämre än sin intention. Tanken bakom ERTMS, ett gemensamt signalsystem i EU, är mycket lovvärd men oklarheter kring de praktiska detaljerna och de ekonomiska förutsättningarna riskerar att stjälpa projektet. Även internationellt kännetecknas järnvägssektorn av en brist- ande infrastrukturkapacitet, ett problem som förväntas öka. När denna rapport skrivs är det inte uppenbart hur skapandet av inter- nationella godskorridorer å ena sidan och en möjlig utökad använd- ning av ramavtal vid fördelningen av tåglägen kommer att påverka framkomligheten för godstransporter på järnväg i och utanför . Många aktörer beskriver en frustration över samarbetet med ansvariga myndigheter, främst men också Transport- styrelsen. Det är svårt att hitta rätt kontaktpersoner och förståelsen för hur är organiserat är bristfällig. Det förekommer otaliga anekdoter om hur förslag på smärre investeringar kan ta årtionden att genomföra. En sista övergripande slutsats är att tillgången och kvaliteten på data och information är bristfällig. Detta gäller bland annat avsak- naden av: en fullständig beskrivning av godstransportmarknadens funkt- ionssätt i Transportstyrelsens marknadsövervakning moderna definitioner av godstransportmarknadens segment tydlighet beträffande vilken av två icke-samstäm- miga prognoser för godstransporter på järnväg som gäller tillförlitlig information om de utländska lastbilstransporternas omfattning lättillgänglig information om tågens punktlighet och samhällets kostnad på grund av försenade och inställda godståg Följden av den undermåliga informationen är att det är svårt att utvärdera godstransportmarknadens funktionssätt. Mer alarm- erande tyder det också på att myndigheterna inte har skaffat sig till- räckligt underlag för att kunna utvärdera sina egna verksamheter. Ankner, S.-A., 2015. [Intervju] (29 6 2015). Förstudie om möjligheter till förbättringar för gods- tåg i dagens trafikstyrningssystem., u.o. långa och breda godståg, Utredning inför åtgärdsplaneringen , u.o. : (Rapport ) . , G. och , J.-E., 2014. En granskning av information över tågförseningar , : VTI. , H. E., 2012. The Oresund and Link Standards (Presentation ). , A; , J; Vierth, I, 2014. Nuvarande förutsättningar och försök med längre godståg mellan och , u.o. : VTI (VTI rapport 828/2014). COM(2011)144 final, 2011. , Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system. :European Commission. Crozet, Y; Haucap, J; Pagel, B; Musso, A; Vandervoorde, E; Vanelslander, T; Woodburn, A, 2014. Development of rail freight in Europe: What regulation can and cannot do, : in Europe (CERRE). Dir 91/440 EEC, 1991. Council Directive 91/440/EEC of 29 1991 on the development of the Community's railways. : of Communities. , G., 2015. [Intervju] (30 5 2015). EU nr 913/2010, 2010. och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik. European Comission, 2014. TEN-T Network Corridors: Scandinavian Mediterenian Corridor (Draft Final Report, Status 07.11.2014) , u.o. , C., 2013. Jernhusens avgiftsjusteringar för sin järnvägs- infrastruktur. Fröidh, O., 2013. Godstrafik på järnväg – åtgärder för ökad kapacitet på järnväg, Underlagsrapport till statens offentliga utredning om fossilfri fordonstrafik, : KTH Architektur och sam- hällsbyggnad . , B. och , Å., 2013. Banavgifter i ett urval av EU- länder och , u.o. : VTI (). Joborn, M., 2014. Oplanerade stopp och potential för målpunkt- styrande system, u.o. Joborn, M., , M. och , P., 2015. Tågplan 2030: Går det att uppfylla transportprognoserna och miljömålen. u.o., u.n. , I., 2015. Regulatory Bodies in Rail Freight Corridors Analysis of and report o current topics in developing rail freight corridors (Presenation 10th , 18 2015). Economics och PwC, 2013. Study on "The cost of non- Europe: the untapped potential of ", u.o. N2015/5047/TS, 2015. Uppdrag att redovisa ett samlat kunskaps- underlag och en nulägesanalys om transporter av gods. Nelldal, B-L, 2013. Effektiva gröna godståg – Åtgärder för ökad kvalitet, kapacitet och minskad kostnad, : KTH. Nelldal, B.-L., 2015. Fordon vid järnvägar 2014, u.o. : Bilaga 13 i SOU 2015:110. , , , G., Pyddoke, R. och Vierth, I., 2015. Regress – en god idé i järnvägssektorn?, u.o. : VTI (VTI rapport 850). Näringslivets Transportråd, 2012. Remissyttrande: Införande av ramavtal. TRV 2012/48987, u.o. Pyddoke, R. J. O. M.-R. K., 2014. Trängsel och knapphet på väg, järnväg och i kollektivtrafik: delstudie inom SAMKOST, u.o. Regeringen, 2014. Dir 2014:106, Utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna. Regeringen, 2015a. Två beslut för längre och tyngre fordon. [Online] Available at: Regeringen, 2015b. Uppdrag att utreda möjligheter att köra längre och/eller tyngre godståg (N2015/3436/TIF). Regeringen, 2015c. Regeringsuppdrag till för tyngre lastbilar på vägnätet. [Online] Available at: uppdrag-till-trafikverket-for-tyngre-lastbilar-pa-vagnatet/ regionala medfinansiering, u.o. SCB, 2011. Priser och konsumtion, Producentprisindex för tjänster (TPI) efter produktgrupp SPIN 2007. [Online] Available at: STARTPRPR0801/TPI2005Ar07/?rxid=d0b84a6d- 95d1-4f0b-95e0-ff6d7a0a0931 Selsmark, N., 2015. Trafikstyrelsen [Intervju] (6 5 2015). , L., 2015. [Intervju] (11 5 2015). SOU 2015:42, 2015. på anläggningen, u.o. Trafikanalys, 2014. – rapport 2014:4, u.o. Höjda banavgifter och deras effekter i ett trafik- slagsövergripande perspektiv, u.o. : (Rapport 2011:080). Banavgifter för ökad kund- och samhällsnytta – Slutredovisning , u.o. Banavgifter för ökad kund- och samhällsnytta – Slutredovisning , u.o. Underlagsrapport av förslag till nya avgifter för T16, u.o. Utfall för kvalitetsavgifter 2014. [Online] Available at: transportera/Trafikera-jarnvag/Fakturering-av-avgifter-enligt- jarnvagsnatsbeskrivningen/Kvalitetsavgifter/utfall-for- kvalitetsavgifter-2015/Utfall-for-kvalitetsavgifter-2014/ Prognos för persontransporter 2030 – Trafik- verkets basprognos 2015, u.o. kapacitet 2014, u.o. Möjligheter att köra längre och/eller tyngre gods- tåg, u.o. Prognos för godstransporter 2030 – basprognos 2015, u.o. Tågantal per bandel. Höjda banavgifter och deras effekter i ett trafik- slagsövergripande perspektiv, u.o. Transportstyrelsen, 2010. Branschanalys av järnvägsföretag 2008– 2009 (PJ 10 002), : Transportstyrelsen. Transportstyrelsen, 2011. Nyckeltalsanalys av järnvägsföretag 2009 (PVJ11 010), : Transportstyrelsen. Transportstyrelsen, 2013a. Transportstyrelsens marknadsövervak- ning 2013, u.o. : Transportstyrelsen (nyhetsarkiv/alla_trafikslag/ts_marknadsovervakning_2013_01_00. Transportstyrelsen, 2013b. Etablering av verksamhet på den svenska marknaden för järnvägstransporter – En översikt, u.o. : Transport- styrelsen. Transportstyrelsen, 2013b. Etablering av verksamhet på den svenska marknaden för järnvägstransporter – En översikt, u.o. : Transport- styrelsen. Transportstyrelsen, 2013c. Tillgång och rörlighet av järnvägsfordon, Etablering på järnvägsmarknaden, u.o. Transportstyrelsen, 2013. Etablering av verksamhet på den svenska marknaden för järnvägstransporter, u.o. Transportstyrelsen, 2014a. Transportmarknaderna, u.o. (transportstyrelsen/Projekt/Marknadsovervakning). Transportstyrelsen, 2014b. Transportmarknaderna, Transport- styrelsens samlade bedömningar och planerade åtgärder T2 2014, u.o. : Transportstyrelsen (Om-transportstyrelsen/Projekt/Marknadsovervakning). Transportstyrelsen, 2014. Uppdrag om avgifter som syftar till att minska störningar i järnvägssystemet – Transportstyrelsens tillsyn av, u.o. Transportstyrelsen, 2015. Transportmarknaderna – Transportstyrelsens årsrapport , u.o. Transportstyrelsen, 2015. Uppdaterad: Transportstyrelsen återkallar tillståndet för . Available at: transportstyrelsen-aterkallar-tillstandet-for-tx-logistik/ [Använd 27 10 2015]. , R., 2015. Vereinfachte Darstellung Zuweisungsverfahren Netzfahrplan und Grundsätze Rahmenverträge [Intervju] (27 5 2015). , B. och , L., 2015. [Intervju] (27 5 2015). Vierth, I., 2012. Uppföljning av avregleringen av godstrafiken på järnväg, : VTI (VTI-apport 741/2012). Vierth, I. o.a., 2015. Elanvändning för längre och tyngre tåg: sam- manfattning av resultat, erfarenheter och lärdomar från ELVIS- demonstrationsprojekt, u.o. Vierth, I., Jussila-Hammes, J. och Sowa, V., 2014. Översiktlig strukturanalys för sjötransporter, u.o. : VTI (VTI.rRapport 840/2014). Vierth, I. och , J., 2013. Godstransporter och samhällseko- nomiska kalkyler, : VTI (VTI Notat 2013-13). Vierth, I., , H., Caspersen, E. och Hovi, I. B., 2015. Samhällsekonomiska kalkyler för, u.o. : VTI (846/2015). Ållebrand, B., 2015. [Intervju] (4 5 2015). 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän- nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situa- tioner – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. 78.Upphandling och villkor enligt kol- lektivavtal. 79.Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Stöd och hjälp till vuxna vid ställnings- taganden till vård, omsorg och forsk- ning. 81.Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. 82.Ökad insyn i fristående skolor. 83.Översyn av lex . En livsviktig verksamhet. 85.Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boende- miljöer. Mål och myndighet. En effektiv styr- ning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdhets utredningen. 87.Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. 88.Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. 91.Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 92.Utvecklad ledning av universitet och högskolor. 93.Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdes- skatt. 94.Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldig- heter – möjligheter och ansvar. 95.Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser. Låt fler forma framtiden! Bilaga till betänkande. 98.Träning ger färdighet. Koncentrera vården för patientens bästa. 99.Planering och beslut för hållbar utveckling. Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd. 101.Demografins regionala utmaningar. Nya perspektiv i klagomål och tillsyn. 103.Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. Ku. 105.Plats för fler som bygger mer. 106.Sveriges ekonomi – scenarier fram . 107.Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt. 108.Strandskyddet i praktiken. Slutrapport från Strandskyddsdelegationen nationell arena för samverkan. 109.Bättre samarbete mellan stat och kommun. Vid planering för byggande. 110.En annan tågordning – bortom järnvägsknuten. + Bilagedel med underlagsrapporter. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. Översyn av lex . MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt. Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser. Demografins regionala utmaningar. ekonomi – scenarier fram . Forskning, innovationer och ekonomisk tillväxt. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Tillsyn och kontroll på hälso- och miljö- området inom försvaret. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . [52] Europeisk kvarstad på bankmedel. Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. För att brott inte ska löna sig. Personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet. Skydd för vuxna i internationella situationer – . Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. [88] Ny museipolitik. Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar. Låt fler forma framtiden! Bilaga till betänkande. Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. [103] Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Planering och beslut för hållbar utveckling. [99]. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen.