sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — Data har inhämtats från en webbenkät riktad till en bred grupp intressenter för de regionala digi- tala agendorna (verksamhet, regionala aktörer, akademi och näringsliv), intervjuer med företrädare för arbetet, samt doku- mentstudier. 20 av 21 län har svarat på enkäten. skickades ut till 467 respondenter. Sammanlagt 316 respondenter har besvarat enkäten, vilket ger en svarsfrekvens Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna Av enkätsvaren framgår att en majoritet av respon- denterna i samtliga län är tjänstemän. Andelen tjänstemän uppgår till av samtliga respondenter. I flertalet enkätfrågor har respondenterna ombetts att ange i vil- ken utsträckning som de instämmer med olika påståenden. I kapitlet återges den andel av respondenterna som svarat att de instämmer, det vill säga ”instämmer helt” eller ”instämmer delvis”, i respektive påstående. 2.2Status i länens arbete med att anta regionala digitala agendor 2.2.1Fjorton regionala digitala agendor har antagits Vid den senaste uppföljningen hade fem län antagit regionala digitala agendor. har ytterligare nio län antagit sina agendor, vilket betyder att totalt 14 län har en regional digital agenda. Figur 2.1 Status över var länen befann sig i processen att anta en regional digital agenda , samt Agenda ute på remiss Källa: Ramböll. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna 2.2.2Processen har stannat av i tre län Jämfört med föregående uppföljning har processen med att anta en regional digital agenda flyttat sig framåt i 13 av 16 län. I tre av länen har processen stannat av och i två av dessa var remissförfarandet avslutat vid föregående uppföljning, men är agendan ännu inte antagen. I det tredje länet var agendan ute på remiss vid den föregående uppföljningen, men därefter har arbetet fått en omstart vilket innebär att agendan återigen befinner sig i en beredningsfas. I de län där arbetet stannat av eller försenats är huvudsakliga orsaker personalomsättning hos nyckelaktörer, regionbildnings- process eller annan omfattande organisationsförändring. Respon- denterna menar att fokus har flyttats från arbetet med den regionala digitala agendan då strukturerna för arbetet har föränd- rats. I det tredje länet hänvisas i stället till att förankringsprocessen tagit än förväntat och att beslut om antagande därmed blivit försenat. 2.2.3De flesta agendorna förväntas vara antagna har sju län ännu inte antagit sina agendor. Sju län har påbörjat arbetet med att ta fram agendor, men kommit olika långt i processen. Fyra län har organiseringen och rollfördelningen på plats samt påbörjat arbete med att ta fram agendans innehåll med mål, visioner och inriktning. I ett län är agendan ute på remiss bland länens aktörer. I ytterligare två län är remissrundan avslutad, men agendan ännu inte formellt antagen. Företrädarna för flera av dessa län uppger att processen har för- senats, men att det ändå finns en tydlig plan för det fortsatta arbetet. Två län uppger att agendan kommer att antas . I resterande fem län kommer processen att ta och två av dessa län förväntas anta agendan samt två andra . Det femte länet uppger att processen nu är vilande. Det är därmed inte möjligt att uppskatta när den agendan kommer att bli antagen. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna 2.3Erfarenheter av digitaliseringsarbetet i länen 2.3.1En antagen agenda har bidragit till mer aktiviteter Vid föregående uppföljning befann sig många län fortfarande i ett tidigt skede av arbetet med de regionala digitala agendorna och hade därmed inte formulerat eller genomfört konkreta insatser kopplade till agendan. Vid denna uppföljning finns alltjämt stora skillnader i aktivitets- nivå mellan länen. I en majoritet av länen anses det ha varit en hög aktivitetsnivå i digitaliseringsarbetet . Detta gäller fram- för allt de län som har en antagen agenda. Företrädare från såväl kommuner som regioner (landsting, regionförbund och kommun- förbund) och länsstyrelser anser att det har varit en hög aktivitets- nivå i länens digitaliseringsarbete . I de län där agendorna antagits anser man också i större utsträckning att det finns en tydlig plan och riktning för hur arbetet med den regionala digitala agen- dan ska fortsätta i länet . Företrädare från offentliga organisationer, särskilt på regional nivå, upplever att arbetet framåt har en tydlig plan och riktning. I uppföljningen visar det sig också att bilden av en tydlig väg framåt i särskilt hög utsträckning är utbredd hos de som är engagerade i arbetet med digitala agendor men som inte huvudsakligen arbetar med it- och digitaliseringsfrågor i sin ordinarie yrkesroll. Företrädare för en kommun menar att agendan framför allt bidrar till att formulera en gemensam viljeriktning och vision för länet och att den på så sätt blir viktig för arbetet med att digitalisera länet. En företrädare för näringslivet menar att agendan visserligen anger mål för länets fortsatta digitaliseringsarbete, men det krävs även konkreta aktiviteter från både offentliga aktörer, akademin och näringslivet. Genom att koppla konkreta insatser till agendan är det möjligt att löpande följa upp det arbete som sker inom ramen för agendan. 2.3.2Samverkan och förankring fortsatt viktigt Länen fortsätter bygga arbetet med regionala digitala agendor på befintliga nätverk och strukturer för samverkan. I hög utsträckning har man fortsatt förhållit och anpassat sig till de regionala förutsätt- ningar och traditioner kring regional samverkan som förekommer i Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna arbetet med att mobilisera aktörer och skapa samsyn kring digita- liseringen i länen. I föregående uppföljning lyftes kommunerna fram som nyckel- aktörer för digitaliseringsarbetet eftersom de uppfattas befinna sig närmast medborgarna. Flera län betonade även behovet av sam- verkan mellan länets kommuner för att gemensamt kunna driva digitaliseringsarbetet framåt. Av resultatet framgår att samverkan på nivå mellan kommuner kring digitalisering förefaller ändamålsenlig och fungerande i ungefär tre av fyra län, men att in- blandade aktörer anser att den mellankommunala samverkan kan förbättras ytterligare i samtliga län. Uppföljningen visade även att mindre län med färre kommuner i större utsträckning har valt att involvera en bred uppsättning aktörer. Större län med många aktörer, samt län där traditionen av regional samverkan uppfattas som svagare, har framför allt lagt fokus på att involvera offentliga aktörer. Arbetet med agendorna uppfattas vara brett förankrat bland relevanta aktörer i nästan samtliga län. I de län som ännu inte antagit agendan har de berörda aktörerna en tydligt svagare bild av förankringsarbetet. Det framkommer också att före- trädare från regional nivå (landsting, regionförbund och kommun- förbund) och länsstyrelser har en mer positiv bild av att agenda- arbetet har förankrats brett bland relevanta aktörer i länen jämfört med företrädare från kommuner. En företrädare menar att agendaarbetet har förank- rats i varierande utsträckning beroende på sakområde. Förank- ringen har varit särskilt god när det handlar om bredband, och i andra områden, såsom skolan, har förankringen varit snävare och färre aktörer har engagerats i agendaarbetet. Förankring av agendan bland relevanta aktörer beror enligt företrädaren på om det finns redan etablerade nätverk och strukturer för samverkan inom det specifika sakområdet. En annan företrädare för en kommun menar att det bedrivits ett aktivt arbete i länet för att förankra agenda- arbetet brett bland relevanta aktörer. Bland annat nämns genom- förda stormöten och att representanter för såväl akademin som näringslivet engagerats i arbetet med att ta fram en regional digital agenda. En företrädare för näringslivet berättar att de hade höga förvänt- ningar på att agendaarbetet skulle kunna samla olika typer av aktörer i länet och skapa samsyn kring digitaliseringsfrågorna. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna trädaren involverades dock näringslivet i relativt liten utsträckning i arbetet med att ta fram en regional digital agenda. Näringslivet och akademin borde ha involverats i styrgruppen till den regionala digitala agendan. Att agendaprocesserna har dominerats av det offentliga perspek- tivet är tydligt och genomgående. När de regionala kontaktper- sonerna för agendorna ombads ställa samman kontaktuppgifter till intressenter som har varit aktiva eller viktiga för agendaarbetet, pekades få aktörer ut från icke-offentligt håll. Respondenterna till webbenkäten representerar till kommuner, regionala aktörer eller och endast represen- terar en näringslivsaktör, ett universitet eller en högskola. 2.3.3Politiska nivån mer engagerad i de län där agendorna har antagits Engagemanget för digitaliseringsfrågorna återfinns främst på tjänste- mannanivå men två län avviker i denna uppföljning där de pekar på lägre nivåer av engagemang i agendaarbetet från kommunala tjänste- män/förvaltningar. Det finns en stor spridning mellan och inom länen i vilken ut- sträckning som politiker upplevs engagera sig i arbetet. Föregående uppföljning pekade på att flertalet län upplevde engagemanget från politiken som begränsat och vare sig stödjande eller begränsande för utvecklingsarbetet. Företrädarna för arbetet i flera län lyfte bety- delsen av att ytterligare engagera kommunpolitiker i det fortsatta arbetet. I denna uppföljning anser ungefär hälften respondenterna att kommunala politiker har engagerat sig i agendaarbetet. Det gäller såväl län som antagit som de som inte antagit sina agendor. Engage- manget från de kommunala politikerna upplevs dock som större i de län där agendorna har antagits. Fyra av de sju län som ännu inte har antagit sina agendor återfinns bland de län där kommunala poli- tiker upplevs ha engagerat sig minst i agendaarbetet. Regionala politikers engagemang anges vara något högre. Men det politiska engagemanget på såväl regional som lokal nivå sam- manfaller, i de län där kommunala politiker uppfattas som engage- rade är politikerna på regional nivå också mer engagerade. Fem av de sju län som ännu inte har antagit sina agendor återfinns bland de Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna län där regionala politiker uppfattas ha engagerat sig minst i agenda- arbetet. En företrädare menar att engagemanget hos både politiker och tjänstemän i offentliga organisationer är en framgångs- faktor för det fortsatta digitaliseringsarbetet i länet. Enligt denne är det inte möjligt att åstadkomma ett aktivt digitaliseringsarbete i länet om frågorna inte ges högre prioritet i samtliga nivåer. 2.3.4Innehåll och utformning i agendorna varierar En genomgång av antagna agendor och remissbehandlade agendor visar att länen har valt att strukturera innehållet på olika sätt. Flera agendor har eller kommer att ha tydligt avgränsade avsnitt med insatser kopplade till specifika sakområden, såsom e-förvaltning/e- tjänster och e-hälsa. Andra län har valt att ge agendan tematiska eller mer övergripande indelningar där flera sakområden vävs samman exempelvis att strukturera agendan utifrån olika livssituationer, där insatser för bland annat pensionärer ges ett eget avsnitt i agendan. I flertalet agendor har dessutom insatser med koppling till bland annat miljö och jämställdhet lyfts fram i olika avsnitt i agendorna. Det finns också en stor variation i hur agendorna har utformats. Några län har utformat agendan som ett relativt kortfattat strategi- eller måldokument med övergripande inriktningar för länets fort- satta digitaliseringsarbete. Detta kan jämföras med ett flertal län som i stället har valt att skapa en regional digital agenda som har en detaljerad handlingsplan med utförliga beskrivningar av nuläget och specifika insatser. 2.3.5Länen har tydliga uppfattningar om sina styrkeområden Respondenterna till webbenkäten har rankat de digitala sakområden som de anser utgör regionala styrkeområden. Bredband och elektro- niska kommunikationer är fortsatt ett område som betraktas som ett regionalt styrkeområde. Åtta av tjugo län lyfter fram det som sitt primära styrkeområde. Femton av tjugo län lyfter fram det som ett av de tre främsta styrkeområdena. Nästa samtliga län – sexton av tjugo – anser också att de ligger relativt långt framme inom området digital kompetens. Endast tre län ser det emellertid som sitt primära Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna Företrädare i nio län uppfattar att de ligger relativt långt framme när det gäller digitalisering inom områdena hälsa, vård och omsorg, varav fem län ser det som sitt primära styrkeområde. Figur 2.2 Antal län som bedömer att de innehar en styrkeposition inom olika digitala sakområden Digitalt utanförskap/innanförskap Hälsa, vård och omsorg Bredband och elektroniska… Top 1 anger hur många län som har angett att respektive digitalt sakområde som sin främsta styrkeposition. Top 3 anger hur många län som har angett respektive digitalt sakområde som ett av de tre främsta. Källa: Ramböll. 2.3.6Digitaliseringsfrågorna uppfattas vara prioriterade i både kommunalt och regionalt utvecklingsarbete uppföljningar har visat att processerna för de digitala agen- dorna ofta hänger samman med de regionala utvecklingsstrategier- na och att den regionala digitala agendan generellt ses som en del eller specificering av den regionala utvecklingsstrategin. Företrädare från kommuner respektive regioner (landsting, region- förbund och kommunförbund) och länsstyrelser är samstämmiga i att länen fortsatt arbetar aktivt för att säkerställa att de regionala digitala agendorna knyter an till de regionala utvecklingsstrategierna. Det finns också en tydlig uppfattning från såväl regionala som kommunala företrädare om att digitaliseringsfrågorna även är prio- riterade i kommunernas strategiska utvecklingsarbete. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna pekar på att digitaliseringsfrågorna saknar prioritet i kommunernas utvecklingsarbete. En företrädare för en kommun betonar att digitaliseringsfråg- orna prioriteras i varierande utsträckning i kommunens strategiska utvecklingsarbete. Inom specifika områden, såsom vård och om- sorg samt skolan, har digitaliseringen fått ett förhållandevis brett genomslag i det kommunala utvecklingsarbetet, vilket enligt före- trädaren kan förklaras av nationella insatser inom just dessa områ- den. Andra digitaliseringsfrågor, såsom e-tjänster, prioriteras oftast i lägre utsträckning av enskilda kommuner. Företrädaren menar att det krävs gemsamma nationella eller regionala lösningar att luta sig mot för att kommuner på allvar ska prioritera e-tjänster i det strate- giska utvecklingsarbetet. 2.4Nyttor och konsekvenser av regionala digitala agendor 2.4.1Medverkande i arbetet upplever egna nyttor De personer som har deltagit i arbetet med de regionala digitala agendorna har lyft fram en rad nyttor som kommit dem person- ligen till del. En tydlig majoritet anser att deras medverkan har gett: •Kunskap om digitalisering som de kan använda i sitt arbete/upp- drag. •Kontakter som de har nytta av i sitt arbete/uppdrag. •Förståelse för vad andra aktörer i länet gör för att bidra till digitaliseringen. •Motivation att bidra till digitaliseringen i länet. En företrädare menar att medverkan i arbetet med den regionala digitala agendan framför allt har gett nya kontakter med personer som arbetar med liknande frågor inom andra områden och inom andra verksamheter i länet. Men arbetet har också belyst de utmaningar som ligger i att få olika typer av aktörer i länet att sam- verka kring digitaliseringsfrågorna. Bland annat har aktörernas olika förutsättningar för att driva ett aktivt digitaliseringsarbete blivit uppmärksammat i och med agendaarbetet. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna 2.4.2De flesta län anser att agendorna gör positiv skillnad Det stora flertalet respondenter tror att agendaarbetet kommer att göra positiv skillnad. Två av fem respondenter till webbenkäten in- stämmer helt med påståendet om att de regionala digitala agendorna kommer att få långsiktigt positiva effekter för länens digitalisering . Drygt tre av fyra instämmer helt eller delvis med på- ståendet. till fördelningen över länen instämmer en majoritet helt med påståendet i sex av tjugo län: , , , , och . En majoritet instämmer helt eller delvis i påståendet i sjutton av tjugo län. Tjänstemän på Länsstyrelser ser mest positivt på agendaarbetets långsiktiga påver- kan. De nyttor för länen som deltagarna i arbetet med de regionala digitala agendorna rankat högt är att de: •Skapar en samstämmig bild över vilka digitaliseringsfrågor som behöver prioriteras i länet (16 av 20 län). •Stärker kommunernas samverkan i länet kring digitalisering (16 av 20 län). •Skapar hållbara strukturer och nätverk för samverkan kring digitalisering i länet (15 av 20 län). •Mobiliserar kommunerna i länet kring digitalisering (14 av 20 län). •Mobiliserar andra viktiga organisationer/aktörer i länet kring digitalisering (15 av 20 län). Deltagare från regioner (landsting, regionförbund, kommunför- bund) och länsstyrelser instämmer i ovan påståenden i något större utsträckning än deltagare från kommuner. Den främsta skillnaden mellan de två grupperna handlar om arbetet har mobiliserat andra viktiga organisationer/aktörer i länet kring digitalisering. En tydlig majoritet av de som representerar regioner och länsstyrelser anser att arbetet har mobiliserat andra viktiga organisationer/aktörer i länet, medan drygt hälften av kommunerna instämmer i påståendet. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna 2.4.3Agendorna bedöms göra störst positiv skillnad inom bredbands- och e-förvaltningsområdet I uppföljningen har särskilda sakområden identifierats där agendan bedöms göra störst positiv skillnad för det regionala digitaliserings- arbetet. Störst positiv skillnad bedöms agendan göra inom områdena bredband, elektroniska kommunikationer och e-tjänster/e-förvalt- ning. Figur 2.3 Antal län som bedömer att den regional digitala agendan kommer att göra störst positiv skillnad till 2020 för olika digitala sakområden Hälsa, vård och omsorg Digitalt utanförskap/innanförskap Bredband och elektroniska kommunikationer Top 1 anger hur många län som har angett att den regionala digitala agendan kommer att göra störst positiv skillnad. Top 3 anger hur många län som har angett respektive digitalt sakområde som ett av de tre främsta. Källa: Ramböll. 2.5Lärdomar och slutsatser från länens digitaliseringsarbete Berörda aktörer lyfter fram ett antal faktorer som särskilt viktiga för att nå framgång i det fortsatta digitaliseringsarbetet i länen. De nyckelord som ses bäst anses fånga in dessa är i ordningsföljd: sam- verkan, engagemang, vilja, samarbete, kompetens, samordning, för- ankring, kunskap, resurser, enighet och delaktighet. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna Respondenterna lyfter även fram ett antal faktorer som utgör särskilt stora utmaningar för att nå framgång i det fortsatta digitali- seringsarbetet i länen. De nyckelord som ses bäst anses fånga in dessa är: samverkan, resurser, engagemang, finansiering, prioritera, ekonomi, pengar, kompetens, bredbandsutbyggnad och förankring. 2.5.1Tre förklaringsfaktorer till regional framgång utmärker sig Ett annat sätt att identifiera viktiga framgångsfaktorer för det fort- satta arbetet är att statistiskt testa vilka faktorer som uppvisar ett tydligt samband med bedömd framgång i arbetet. Tre förklarings- faktorer utmärker sig i analysen och uppvisar ett tydligt positivt samband med länens bedömningar kring i vilken utsträckning som agendorna bedöms få långsiktiga positiva effekter för länens digita- lisering : •Digitaliseringsfrågorna är prioriterade inom det regionala utveck- lingsarbetet. •Agendaarbetet har förankrats brett inom länet. •Deltagare har blivit motiverade till att bidra till digitaliserings- arbetet. 2.5.2Sex lärdomar är särskilt viktiga inför det fortsatta arbetet i länen Respondenterna till webbenkäten ombads beskriva de viktigaste lärdomar att ta hänsyn till i det fortsatta digitaliseringsarbetet: 1.Samverkan – mellan berörda nyckelaktörer från alla sektorer anses vara en förutsättning för framgång. I det anges kommu- nerna vara särskilt viktiga. Vikten med förankring och regionalt helhetsperspektiv i länet poängteras. Man måste motverka att lokala intressen och brist på resurser/kompetens i kommunerna hindrar arbetet och synen på samverkan som en möjliggörare, inte ett hot, måste spridas. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna 2.Förankring – såväl på den politiska ledningsnivån som i verk- samheterna och hos allmänheten – är viktigt för att arbetet ska gå framåt. Deltagare ser att arbetet kräver tid och resurser och koordinering på flera plan och mellan flera organisationer/för- valtningar. Det lyfts också fram hur viktigt det är att tydligt för- klara nyttoeffekter som motiverar kostnaderna samt att kommu- nikation i olika sammanhang och tid för förankring är viktigt. 3.Långsiktighet – i digitaliseringsarbetet är en förutsättning för att nå framgång. Det tar tid att skapa samsyn och långsiktighet. Det räcker inte att enbart bedriva digitaliseringsarbetet i projekt- form. För att få handlingskraft behöver regionen och länet ta gemensamma beslut och våga satsa på digitaliseringen. En per- son uttrycker det som att tillräckligt mycket fakta redan nu talar för att det är ofrånkomligt att öka takten på arbetet ifall länet och regionen ska hinna följa med på det ”digitala välfärdståget som är på väg att lämna perrongen”. 4.Tydlig regional samordning/styrning – behövs för att arbetet ska gå framåt. Det måste finnas någon som leder och styr det fortsatta arbetet och ser till att målen realiseras. Vidare under- stryks att utan tydlig ledning, samverkan och strategi händer inget. Gräsrotsrörelser måste mötas av incitament och samord- ning uppifrån. , säger en deltagare, ”har vi en kastrull med kokande vatten – utan lock (ledning) försvinner all energi ut i luften men med lock kan det bli ett ånglok som driver arbetet framåt”. 5.Resurser – måste avsättas för att kunna gå från ord till handling. Såväl regionala och kommunala resurser som incitament och smörjmedel för utveckling, ”det räcker inte med ”. En annan aktör säger att bristande ekonomiska resurser fördröjer det viktiga utvecklingsarbetet som kan bidra till viktig kostnads- effektivitet . 6.Satsa på konkreta insatser och visa fortlöpande på nyttan av digitaliseringsarbetet – Det uttrycks bland annat som att inte uppfinna hjulet igen utan se till att det blir bättre och mer användbart. Hitta snabba/enkla insatser för att skapa bra exem- pel och därmed ett positivt arbete bedöms som betydelsefullt. Hur detta kommuniceras och paketeras blir därför också viktigt. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna 2.5.3Sakområden som behöver prioriteras på nationell, regional och nivå framöver Det finns ett antal sakområden som behöver prioriteras för att driva digitaliseringsarbetet. På nationell, regional respektive kom- munal nivå har aktörerna pekat ut de områden som behöver priori- teras framöver. Figur 2.4 Digitala sakområden som deltagarna i länens regional digitala agendaprocesser anser behöver prioriteras på nationell, regional respektive nivå Hälsa, vård och omsorg Digitalt utanförskap/innanförskap Bredband och elektroniska kommunikationer Källa: Ramböll. I 16 av 20 län anser en majoritet av respondenterna att bredband och elektroniska kommunikationer bör ha högst prioritet på natio- nell nivå. I resterande län uppger tre län att e-tjänster/e-förvaltning behöver prioriteras högst på nationell nivå. Ett län anser att digitalt utanförskap/innanförskap samt entreprenörskap och företagsutveck- ling bör ha högst prioritet på nationell nivå. På kort sikt, , lyfter var femte aktör att stöd för bredbandsutbyggnad behöver prioriteras från nationellt håll .