sou · H3B34 · 2015-02-06 00:00:00 — EU:s andel av världshandelsflottan har minskat som en följd av att världshandelsflottan vuxit mycket kraftigt, se diagram 7.1. Tyskregistrerat tonnage har haft en positiv utveckling vilket är en viktig faktor bakom EU:s position. med sina av världshandelsflottan är nummer tre i världen och störst inom EU. är en populär flaggstat internationellt sett. Till följd av till bland annat och har EU:s samlade register utvidgats med fler internationellt populära flaggregister. Den svenskregistrerade fartygsflottan har ökat från 2,2 miljoner brutto till 3,3 miljoner brutto . andel av fartygsflottan i världen har varit under en procent, men har sjunkit kraftigt och utgör nu av världshandelsflottan. Sammantaget har det samlade tonnaget av fartyg inom EU ökat. Källa: Svenska och utländska fartyg i svensk regi 2013, Trafikanalys. –2013 har och samman- lagt visat den största tillväxten räknat i ton dödvikt jämfört med andra närliggande länder. Den danska handelsflottan uppgick till 12 miljoner brutto, en ökning jämfört med året innan. handelsflotta bestod av 14,5 miljoner brutto, vilket var en svag ökning jämfört med året innan. har den norskregistrerade flottan överlag minskat med i genomsnitt en procent . handelsflotta uppgick till 1,5 miljoner brutto, vilket var en minskning jämfört med . Liksom den svenskflaggade flottan har den finska flottan minskat på grund av utflaggningar av fartyg. har flera fartyg återigen registrerats i det finska registret, delvis tack vare att sven- ska rederier flaggat in fartyg i . ökat antalet fartyg i sitt register men inflaggningen har bromsat in under 2012.23 hade en stark tillväxt men har utvecklats sämre. Diagram 7.2 visar utvecklingen av flottan mätt i dödvikt för länder i och fram till . Källa: UNCTADstat. 7.2.2Av svenska rederier disponerat tonnage Fartyg över 100 brutto Antalet svenskflaggade handelsfartyg över 100 brutto uppgick till 339 stycken sista . Det är den lägsta nivån –2013 och generellt kan det sägas att det är en sjunk- ande trend bland svenskregistrerade fartyg. Den största mängden fartyg i den svenskflaggade flottan utgörs av segmentet övriga passagerarfartyg och det näst största segmentet är torrlastfartyg. 23 Källa: (Svensk sjöfarts internationella konkurrenssituation 2014). Källa: Svenska och utländska fartyg i svensk regi 2013, Trafikanalys. Både antalet fartyg och användningen av fartyg under svensk kon- troll återhämtade sig något . Totalt var 838 fartyg under svensk kontroll , se tabell 7.1. Av dessa var 155 uthyrda till utlandet. Det totala disponerade tonnaget mätt i antal fartyg var 683 stycken. Det är dock viktigt att uppmärksamma att det är det inhyrda tonnaget som har ökat medan de svenskflaggade fartygen fortsatt att minska. Antalet vidareuthyrda utländska fartyg fort- satte att minska, från 137 till 81 . Däremot ökade uthyrda svenskregistrerade fartyg från 65 stycken till 74 stycken . Svenska rederiers diponerade tonnage har totalt sett ökat från 525 fartyg 2003 till 2013. har de svensk- registrerade fartygen minskat med medan de utlandsregistrerade fartygen har mer än fördubblats. Källa: Svenska och utländska fartyg i svensk regi 2013, Trafikanalys. I diagram 7.4 visas det disponerade tonnaget av svenska rederier mellan 2003–2013. Det totala disponerade tonnaget har ökat även om det svenskregistrerade har minskat. Andelen svenskregistrerat tonnage var som högst 2004 då av det disponerade tonnaget var svenskregistrerat. var svenskregi- strerat . Det är en minskning jämfört med året innan då av det kontrollerade tonnaget var registrerat i det sven- ska registret. Källa: Svenska och utländska fartyg i svensk regi 2013, Trafikanalys. Disponerat tonnage uppdelat efter segment I tabell 7.2 presenteras svenska och inhyrda utländska handels- fartyg fördelade efter segment. Det visar att den till antalet inhyrda handelsflottan till största delen består av torrlastfartyg och tank- fartyg samt att antalet inhyrda bulkfartyg är mycket litet. Källa: Svenska och utländska fartyg i svensk regi 2013, Trafikanalys. minskade den svenskregistrerade handelsflottan totalt sett med tio fartyg vilket motsvarar jämfört med året innan. Antalet lastfartyg uppgick till 132, varav 34 var tankfartyg, sex bulkfartyg och 92 torrlastfartyg. Inom torrlastfartygen ryms även rorofartyg. Jämfört med året innan innebär det en minskning med fyra tankfartyg och fyra torrlastfartyg. Segmentet passagerar- fartyg minskade med två stycken och uppgick till 207 fartyg. Av de 207 var 46 färjor och resterande 161 övriga passa- gerarfartyg. Övriga passagerarfartyg står för den största andelen fartyg av flottan följt av torrlastfartyg , passagerar- färjor , tankfartyg samt bulkfartyg två pro- cent. Källa: Svenska och utländska fartyg i svensk regi 2013, Trafikanalys. Kapacitetsmässigt är den största gruppen i flottan lastfartyg med sammanlagt cirka 2,3 miljoner brutto följt av passagerarfartyg med cirka en miljon brutto. Bland lastfartygen stod torrlastfartygen för drygt två miljoner brutto (diagram 7.6), en minskning med jämfört med . minskade bruttoton- naget för torrlastfartygen. Kapaciteten bland tank- fartygen minskade och med tolv pro- cent . Källa: Svenska och utländska fartyg i svensk regi 2013, Trafikanalys. Fartyg över 300 brutto Som tidigare nämnts inkluderas fler fartyg än de som skulle vara relevanta för utredningens förslag till tonnageskattesystem i stati- stiken då stora delar av den utgår från fartyg över 100 brutto. För att bättre fånga in de fartyg utredningen är intresserad av har mer finfördelad statistik som börjar på 300 brutto och 500 brutto och som är publicerad av Lighthouse använts. I denna fördelning bör det vara större chans att de fartyg som är tänkta att kvalificera sig för tonnageskattesystemet inkluderas. I diagram 7.7 illustreras hur den svenska handelsflottan, ≥ 300 brutto, har utvecklats . Totalt sett har det svenskkontrolle- rade tonnaget svängt uppåt . Detta är en följd av att det utlandsflaggade tonnaget har ökat. Det svenskflaggade tonna- get har å sin sida som tidigare nämnts minskat . Fartyg över 500 brutto Det totala antalet svenskregistrerade fartyg över 500 brutto var 118 stycken och omfattade cirka 2,7 miljoner brutto. Hur de var fördelade över segmenten visas i diagrammen 7.8 och 7.9. 7.2.3Vart tar de svenska utflaggade fartygen vägen? Utflaggningen från har framför allt gått till våra nordiska grannländer och därefter kommer nordeuropeiska länder som Stor- , , och , samt även och . Siffrorna är orensade och innehåller även bland annat fritidsbåtar på mindre än 100 brutto. Siffrorna är rensade och visar enbart fartyg över 100 brutto. avregistrerades 84 fartyg ur det svenska registret. I tre fall var anledningen att fartygen omregistrerades i ett annat land (två stycken i och ett i ) och i övriga fall avregi- strerades fartygen i samband med försäljning till köpare från utlan- det. och 2012 skedde 75 respektive 68 avregistre- ringar som alla var kopplade till försäljningar till utlandet. Av olika anledningar avregistrerades 30 fartyg från det svenska registeret. 23 av fartygen såldes utomlands. Av dessa var sex stycken tankfartyg, fem stycken bogser-/bärgningsfartyg, två stycken passagerarfartyg, två stycken rorofartyg, tre stycken torrlastfartyg samt ett antal fiskefartyg. Det saknas uppgifter om i vilken utsträckning försäljningarna har skett inom en rederi- koncern eller inte. Källa: Trafikanalys, Svensk sjöfarts internationella konkurrenssituation 2013 och 2014. 8Ekonomisk statistik för rederibranschen Ett system med tonnageskatt är ett avsteg från gällande bolags- beskattning. En förändring i bolagsbeskattningen kan ha inverkan både på företagens ekonomiska situation och på statens inkomster. För att få en bild av vad förslaget kan ha för inverkan på företagen och på de statsfinansiella konsekvenserna, har företagens ekonomiska situation studerats. Utredningen har studerat den ekonomiska situationen utifrån Svensk Näringsgrensindelning, även kallat SNI, som bygger på EU:s standard av näringsgrens- klassifikation NACE. Primärt är SNI en aktivitetsindelning där produktionsenheter som företag och arbetsställen bedriver, ligger till grund för den klassificering som företaget har. Ett företag kan ha flera aktiviteter och således flera SNI-koder. /infördes nya SNI 2007-koder och det är dessa som utredningen har använt. Utredningen har även analyserat den ekonomiska situationen i aktiebolag som har en koppling till ett eller flera fartyg genom Lighthouse uppgifter om svenskkontrolle- rat tonnage. Nedan redogörs även för ekonomiska uppgifter avseende bolagsskatt som har delgivit utredningen. En kortare redogörelse för hur lönsamheten har sett ut i branschen avslutar kapitlet. Utredningen har koncentrerat analysen till aktiebolag och har inte analyserat den ekonomiska situationen för handelsbolag, enskilda näringsidkare, partrederier, stiftelser m.fl. Ekonomisk statistik för rederibranschen 8.2Statistik för aktiebolag utifrån SNI-kod I det tidigare betänkandet Tonnageskatt (SOU 2006:20) redo- gjordes för hur den ekonomiska situationen såg ut aggregerat för näringsgrenarna SNI-kod 61101 (Färjetrafik över hav eller kustsjö- fart), 61102 (Övrig havs- och kustsjöfart [ej färjetrafik]) samt 61200 (Sjöfart på inre vattenvägar). Utredningen har använt sig av SNI 2007. De SNI-koder som har använts är näringsgrenarna havs- och kustsjöfart, passagerartrafik, SNI 501 och havs- och kustsjö- fart, godstrafik SNI 502. I omklassificeringen av SNI-koder kan vissa företag ha fått en annan SNI än vad de tidigare haft och som passar näringsverksamheten bättre. Detta gör att det inte är helt jämförbart att jämföra SNI 2002 med SNI 2007, men det är den bästa jämförelsen som kan åstadkommas. 8.2.1Statistik från utredningen om tonnageskatt SOU 2006:20 Utredningen om tonnageskatt (SOU 2006:20) presenterade före- tagens ekonomiska situation i SNI-urvalet för . Företagen inom SNI-koderna var 944 till antalet. Nettoomsättningen i urvalet uppgick till . Totalt betalade företagen i skatt, varav i bolagsskatt. De ackumulerade överavskrivningarna uppgick till och de ackumulerade underskotten till . Företagen hade avsatta i periodiseringsfonder. De ackumulerade överavskrivningarna utgjorde av värdet av nettoomsättningen. De offentliga skatte- intäkterna i form av bolagsskatt utgjorde av värdet av nettoomsättningen. För mer ekonomisk statistik hänvisas till tabell 8.1. Ekonomisk statistik för rederibranschen Källa: Utredningen om tonnageskatt 2006:20 8.2.2Statistik för SNI 501 och 502 Statistik under denna rubrik är baserad på näringsgrenarna havs- och kustsjöfart, passagerartrafik (SNI 501) och havs- och kustsjö- fart, godstrafik (SNI 502). All statistik gäller för . Det fanns 495 aktiebolag som rapporterade att de tillhörde näringsgrenarna SNI 501 och 502 . Företagen i urvalet hade en nettoomsättning på vilket är knappt 1,3 miljarder mer än 2003. De ackumulerade överavskriv- ningarna uppgick till och de ackumu- lerade underskotten uppgick till . Jämförs dessa uppgifter med de har både de ackumulerade överavskrivningarna och de ackumulerade underskotten minskat. Periodiseringsfonderna var relativt små 2011, . De statliga skatteintäkterna i form av bolagsskatt från företagen nådde . Ekonomisk statistik för rederibranschen inkomstskatten i förhållande till nettoomsättningen uppgick den till . De ackumulerade överavskrivningarna bestod av av nettoomsättningen och av . Mer detaljerade uppgifter finns i tabell 8.2. Källa: SCB , egna beräkningar Ekonomisk statistik för rederibranschen Utredningen har använt sig av en förteckning från Lighthouse över den svenska handelsflottan24 samt uppgifter från om de fartyg som deras medlemsföretag disponerar. Då uppgifterna från Lighthouse är mer omfattande har dessa använts som bas i undersökningen. Uppgifterna från har kompletterat denna bas. Det går inte att urskilja från uppgifterna från om operatören äger och/eller opererar fartyget. Därför har dessa uppgifter antagits som ägare och operatör såvida Lighthouse lista inte har angivit något annat för det aktuella fartyget. Listan är en nulägesbild daterad . För utredningens ändamål är det de verksamheter som kan tänkas omfattas av ett tonnageskattesystem som är av intresse. Utredningen har därför vid framtagandet av statistiken särskilt tittat på de verksamheter som uppfyller de krav som utredningen föreslår ska gälla för att vara kvalificerad för tonnagebeskattning. I beskrivningen och framtagandet av statistiken används därför de begrepp som utredningen föreslår ska användas för att beskriva vilka fartyg och verksamheter som ska kunna omfattas av ett tonnageskattesystem, dvs. kvalificerade fartyg och kvalificerade verksamheter. Det är de verksamheter som äger, hyr in fartyg utan besättning och hyr ut fartyg med besättning som är av intresse. Således har utredningen, från den totala listan av företag och fartyg, sorterat ut de företag som äger och opererar ett kvalificerat fartyg. För att verksamheten ska vara kvalificerad ska av det totala bruttotonnaget vara ägt och ska bära svensk flagg. Tonnage som är inhyrt utan besättning har likställts med ägt. Till dessa verksamheter har lagts till det tonnage som man hyr in, både från inhemska ägare men även från utländska ägare. Utredningen saknar uppgifter om det hyrda tonnaget är med eller utan besätt- ning och det hyrs in och/eller ut. Utredningen har gjort antagandet att det uthyrda tonnaget är kvalificerat så länge det bolag som hyr ut fartyget i övrigt har en kvalificerad verksamhet. Det uthyrda tonnaget har lagts till de verksamheter som äger och disponerar tonnage. Verksamheter som enbart äger 24 Källa: Den svenska handelsflottan, , Lighthouse. Ekonomisk statistik för rederibranschen och hyr ut allt tonnage har inte inkluderats eftersom utredningen inte känner till om dessa hyrs ut med besättning och enligt uppgifter från branschen verkar det troligare att de inte hyrs ut med besättning. Flera verksamheter har tonnage i olika segment. Utredningen har valt att bestämma ett huvudsegment för varje verksamhet. För att bestämma huvudsegment har det segment som har störst andel bruttotonnage i förhållande till det totala bruttotonnaget fått vara det segment som verksamheten tillhör. De villkor som ställts på att ett fartyg är kvalificerat är bland annat att det uppgår till minst 100 brutto och att det ska gå i internationell fart. Då ett villkor är att fartyget ska användas för att transportera passagerare eller gods har utredningen i statistiken uteslutit fartyg som har följande segment angivet: bogserbåtar, isbrytare, forskningsfartyg, utbildningsfartyg, offshore samt ”Misc.”. Utredningen har gjort antagandet att nämnda segment inte transporterar gods eller passagerare i internationell fart. Med hjälp av har utredningen skiljt ut de fartyg som är uppenbart att de inte går i internationell fart. Det kan med andra ord finnas med fartyg i statistiken som inte går i internationell fart som utredningen utifrån befintligt material inte kunnat fastställa. Till den framtagna fartygslistan över kvalificerade fartyg har ekonomisk data påförts från SCB:s databas (Företags- Register och IndividDAtabas). Databasen består av standardiserade räkenskapsutdrag (SRU-data) som kommer från . Materialet består av deklarationer och bilagor som företagen har lämnat som underlag för taxering. All företagsdata är avidentifierad. Utifrån dessa uppgifter har de aktiebolag som inte har en kvalificerad verksamhet uteslutits. Det är samma fartygslista som har använts för samtliga jämförda år. Utredningen har inte tillgång till fartygsinformation från fler år vilket innebär att samma fartygslista använts för åren 2009–2012. Det finns en viss osäkerhet i fartygslistan. För att kunna matcha fartygslistan med uppgifter från databasen har företagen i fartygslistan tilldelats organisationsnummer. Dessa organisations- nummer har avidentifierats av SCB när uppgifterna har matchats. Om felaktigt företag står som ägare, uthyrare eller inhyrare i fartygslistan kan fel organisationsnummer ha tilldelats. Ekonomisk statistik för rederibranschen främst vara fallet i koncerner där felaktigt dotterbolag kan ha angetts. Utredningen ser detta som en liten risk men det skulle kunna ge ett missvisande resultat. Resultaten av detta urval skiljer sig åt gentemot urvalet som är baserat på SNI. Detta beror på att utredningen fångar in företag som har en annan klassificering än SNI 501 och 502. som inkluderats i SNI 501 och 502 faller ifrån i detta urval till följd av att de inte är kopplade till ett fartyg som finns bland de kvalificerade fartygen. 8.4Statistik för kvalificerade fartyg Det finns 608 fartyg i fartygslistan. Fartygslistan är, som tidigare nämnts, en nulägesbild daterad . I fartygslistan finns det 479 fartyg som är kvalificerade, enligt de villkor som anges i kapitel 11 Kvalificerade fartyg. De kvalificerade fartygen är fördelade på 130 aktiebolag. Av de 129 fartyg som inte är kvalifi- cerade är det 64 stycken som inte är kvalificerade för att de inte används till gods eller passagerartrafik. Resterande fartyg under- stiger 100 brutto (28 fartyg) eller går inte i internationell fart (37 fartyg). I flertalet av fallen då fartyget understiger 100 brutto finns inte någon vikt angivet i statistiken. Här finns alltså en risk för ett bortfall av observationer som bör ha inkluderats. Av de kvalificerade fartygen är segmentet tankfartyg störst med 194 fartyg och ett totalt brutto om knappt 2,9 miljoner, se tabell 8.3. Ekonomisk statistik för rederibranschen Källa: Lighthouse, , egna beräkningar. 8.5Statistik för kvalificerade aktiebolag 8.5.1Statistik för samtliga kvalificerade aktiebolag Som nämnts saknar utredningen information om till exempel in- och uthyrning med eller utan besättning vilket gör att resultatet kan få olika utfall beroende på vilket antagande som görs. Under denna rubrik har utredningen exkluderat företag som enbart hyr ut allt sitt tonnage. Om företag däremot äger och disponerar tonnage har det uthyrda tonnaget lagts till dessa företag. Förutsättningen för att uthyrt tonnage ska inkluderas i beräkningarna är alltså att företaget äger och opererar annat tonnage. Det innebär att koncerner som har ett eller flera företag som enbart äger fartyg men driver den operationella verksamheten i ett annat företag och således hyr ut fartyget/fartygen till ett annat företag inom koncernen har bedömts som okvalificerade. Samma tonnage och samma fartyg som hyrs in i ett annat företag har däremot bedömts som kvalificerat tonnage i det hyrande företaget. Det fanns totalt 33 aktiebolag som uppfyllde villkoren för att vara kvalificerade för systemet med tonnagebeskattning . Utav de 33 aktiebolagen tillhörde 22 stycken koncerner. Totalt sysselsatte de 33 kvalificerade aktiebolagen mellan cirka 2000 och 2200 anställda –2012. aktiebolagen hade en samlad flotta som uppgick 125 kvalificerade fartyg. Det totala bruttotonnaget uppgick 2 437 626 och nettotonnaget till 1 108 727. SOU 2015:4 Ekonomisk statistik för rederibranschen 354 fartyg som är kvalificerade återfinns i företag som inte bedriver en kvalificerad verksamhet enligt villkoren i utredningens förslag av det tänkta tonnageskattesystemet. Dessa 354 fartyg fanns fördelade i 97 företag. Utav de 97 företagen var det 73 av dem som inte uppfyllde villkoret om ägande. Utav de 97 företagen som inte är kvalificerade var 61 av dem inte kvalificerade till följd av att de inte hade svensk flagg. Flera av företagen var inte kvalificerade till följd av att de varken uppfyllde villkoren om ägande eller svensk flagg. För de 33 kvalificerade aktiebolagen visade nettoomsättningen en positiv trend och ökade från till . 33 företagen som betalade skatt. Av dessa 17 företag stod färre än fem företag för av de totala skattebetalningarna. Skattebetalningarna fanns i företag inom segmenten rorofartyg, tankfartyg, dry cargo och passagerarfartyg. De ackumulerade överavskrivningarna minskade . uppgick de till för att minska till . var det 17 av företagen som hade ackumulerade överavskrivningar. Färre än fem av företagen stod för av värdet av de ackumulerade överavskrivningarna. Periodiseringsfonderna minskade från till . De ackumulerade underskotten minskade från till . var det elva företag som hade ackumulerade underskott, varav färre än fem företag stod för av det totala värdet. De lämnade koncernbidragen ökade från 2009 till 2012. De mottagna koncern- bidragen uppgick till för att öka till . För detaljerade uppgifter hänvisas till tabell 8.4. Ekonomisk statistik för rederibranschen Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Ekonomisk statistik för rederibranschen Statlig inkomstskatt från kvalificerade aktiebolag med kvalificerade fartyg 2003–2012 Under denna rubrik redovisas skatteintäkterna för de aktiebolag som har kvalificerad verksamhet med kvalificerade fartyg för åren 2003–2012. Diagrammet nedan visar att skatteintäkterna har varierat kraftigt för aktiebolagen i urvalet. Som lägst var de då de uppgick till och som högst då de uppgick till . De genomsnittliga skatteintäkterna var . Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. 8.5.2Statistik fördelat på segment Det fanns elva aktiebolag med passagerarfartyg som huvudsegment och som hade kvalificerade verksamheter. Dessa företag hade 33 kvalificerade fartyg. De hade cirka 950 personer anställda 2012. Bruttotonnaget uppgick till 718 522 och nettotonnaget till 295 576. Nettoomsättningen ökade något från 2009 till 2012. Bolagsskatten varierade men minskade från Ekonomisk statistik för rederibranschen De ackumulerade över- avskrivningarna minskade från knappt en miljard till över tiden. Periodiseringsfonderna varierade kraftigt under de fyra undersökta åren, från till 2012. Som tabell 8.5 visar uppgick periodiseringsfonderna till . De ackumulerade underskotten minskade från till . Både de lämnade och mottagna koncernbidragen ökade markant . Lämnade koncernbidrag ökade från till 2012. Mottagna koncernbidrag ökade från noll till . För detaljerade uppgifter hänvisas till tabell 8.5. Ekonomisk statistik för rederibranschen Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Ekonomisk statistik för rederibranschen SOU 2015:4 Inom segmentet tankfartyg fanns det 14 aktiebolag som hade kvalificerade verksamheter. Dessa företag hade tillsammans 28 kvalificerade fartyg och 577 personer anställda . Brutto- tonnaget uppgick till 387 640 och nettotonnaget till 183 098. Även inom segmentet tankfartyg visar nettoomsättningen på en stigande trend , från till . Bolagsskatten minskade från till . De ackumulerade överavskriv- ningarna var relativt konstanta och uppgick till . Periodiseringsfonderna minskade från till . De ackumulerade underskotten skiljde sig mycket mellan åren och visade på en stigande trend. var de nästintill obefintliga för att sedan komma att uppgå till . Detta medförde att överskotten minskade , från 2009 till . Koncernbidragen var små inom segmentet tankfartyg. De mottagna koncernbidragen var något större än de lämnade koncernbidragen. För detaljerade uppgifter hänvisas till tabell 8.6. Ekonomisk statistik för rederibranschen Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Ekonomisk statistik för rederibranschen I gruppen övriga lastfartyg finns fartyg inom segmentet rorofartyg, dry cargofartyg och bulkfartyg. Inom segmenten var det färre än tio aktiebolag som hade kvalificerade verksamheter. Dessa bolag hade 64 kvalificerade fartyg. De hade 632 personer anställda . Bruttotonnaget uppgick till 1 331 464 och nettotonnaget till 630 053. Nettoomsättningen uppgick till runt under hela den undersökta perioden. Bolagsskatten ökade från endast 2009 till . De ackumulerade överavskrivningarna minskade över tiden från till . Periodiseringsfonderna uppgick till 2009 för att öka till . De ackumulerade underskotten minskade från 2009 till . De lämnade koncernbidragen varierade och uppgick till . De mottagna koncernbidragen uppgick till . För detaljerade uppgifter hänvisas till tabell 8.7. Ekonomisk statistik för rederibranschen