sou · H3B347 · 2015-05-18 00:00:00 — I artikel 8.7 anges att medlemsstaterna får uppställa krav på att medlemsstämman i en kollektiv förvaltningsorganisation ska fastställa längre gående kriterier för användningen av rättighets- intäkterna än de ”allmänna principer” som krävs enligt artikel 8.5 a) till d). Enligt utredningsdirektiven är en utgångspunkt för genom- förandet av direktivet med svensk rätt att regleringen inte i onödan leder till ökade kostnader eller administrativa bördor för de aktörer som berörs av förslagen. Ett generellt krav på att stämman i kollektiva förvaltningsorganisationer ska ta beslut om mer ingående villkor för användningen av rättighetsintäkter och de inkomster som härrör från investerade rättighetsintäkter än vad som följer av artikel 8.5 a) till d) kan således inte komma i fråga. Medlemmarna i de berörda organisationerna bör så långt möjligt själva få utforma de nämnda principerna. För att tydliggöra att stämman i organisationerna kan besluta om mer ingående villkor än de ”allmänna principer” som nämns i punkterna a) till d) bör dock lagtexten som genomför de punkterna utformas utan användning av begreppet ”allmänna”. Av språkliga skäl bör ordet ”riktlinjer” användas i den svenska lagtexten i stället för ”principer”. Bestämmelserna i artikel 8.8 i direktivet om att medlems- stämman ska besluta om utnämning och entledigande av revisor saknar motsvarighet i förordningen, men har sin motsvarighet i 9 kap. 8 § aktiebolagslagen. I aktiebolagslagen anges att stämmans Representation av rättighetshavare samt medlemskap… möjlighet att utse revisor är underordnad eventuella föreskrifter om det i bolagsordningen. Denna möjlighet är förenlig med artikel 8.8 andra stycket enligt vilken medlemsstaterna får tillåta alternativa system för utnämning och entledigande av revisor, förutsatt att dessa system eller förfaranden har utformats för att säkerställa revisorns oberoende. I artikel 8.8 anges också att stämman ska godkänna den årliga insynsrapporten som avses i artikel 22. De bestämmelserna har inte någon direkt motsvarighet i förordningen. I aktiebolagslagen finns bestämmelser om att stämman ska besluta om att fastställa resultat- och balansräkning (se 7 kap. 11 § första stycket 1). De uppgifter som ska ingå i insynsrapporten behöver dock inte i alla delar motsvara de uppgifter som ska ingå i resultat- och balansräkningen, även om det kan finnas stora överlappningar (se avsnitt 11.5.2). I lagen behöver därför införas bestämmelser om att stämman i en kollektiv förvaltningsorganisation som bedrivs som ett europabolag ska godkänna insynsrapporten. Förutsättningarna enligt artikel 8.9 i direktivet för att delta om och rösta vid stämman i en kollektiv förvaltningsorganisation saknar motsvarighet i förordningen, men motsvaras i huvudsak av 7 kap. 1–2 § aktiebolagslagen. I artikel 8.9 i direktivet anges också att medlemsstaterna får tillåta begränsning av möjligheten att delta eller utöva rösträtt vid stämman. Denna bestämmelse saknar direkt motsvarighet i aktiebolagslagen. Eftersom direktivbestämmelsen är fakultativ behöver det inte i lag genomföras någon bestämmelse för att uppfylla direktivets krav i denna del. Förutsättningarna att utnämna fullmaktshavare enligt huvud- regeln i artikel 8.10 saknar motsvarighet i förordningen, men motsvaras av bestämmelserna om ombud i 7 kap. 3 § aktiebolags- lagen. Någon begränsning i denna rätt bör inte införas. Bestämmelserna i artikel 8.10 tredje stycket, enligt vilka varje fullmakt ska gälla för en enda medlemsstämma, saknar mot- svarighet i förordningen och i aktiebolagslagen, där utgångs- punkten är att fullmakten gäller högst från utfärdandet (7 kap. 3 § andra stycket). I lagen bör därför införas bestämmelser med den innebörd som följer av bestämmelserna i direktivet. I artikel 8.10 i direktivet finns också bestämmelser om att fullmaktshavaren ska åtnjuta samma rättigheter vid medlemsstämman som den medlem som har utnämnt honom. Representation av rättighetshavare samt medlemskap… fullmaktshavaren ska rösta i enlighet med instruktionerna från den medlem som har utnämnt honom eller henne. Dessa bestämmelser får anses följa av bestämmelserna om ombud i 7 kap. 3 § aktiebolagslagen, enligt vilka en aktieägare får utöva sin rätt vid stämman genom ombud. Bestämmelserna om delegatförsamling i artikel 8.11 saknar motsvarighet i förordningen och i aktiebolagslagen. Eftersom artikeln är fakultativ behöver det inte införas några bestämmelser i lag för att genomföra direktivet i denna del. Artikel 8.13 saknar tillämpning på aktiebolag eftersom de ska ha en bolagstämma. Eftersom artikeln är fakultativ behöver det inte införas några bestämmelser i lag för att genomföra direktivet i denna del. Bestämmelserna i artikel 8.13 om församlad grupp av rättighets- havare är frivillig för medlemsstaterna och kräver inte något genom- förande i svensk rätt. Som framgår av avsnitt 7.8.1 saknas det för handelsbolag bestämmelser om stämma, men det är möjligt för bolagsmännen att genom överenskommelse reglera att vissa beslut ska tas i en ordning som motsvarar stämma. Kraven på kollektiva förvaltnings- organisationer att hålla stämma gäller som utgångspunkt också för de fall där organisationerna är handelsbolag. Ett möjligt genom- förande av artikel 8 i förhållande till handelsbolag är att i lagen införa bestämmelser som fordrar att handelsbolag som är kollektiva förvaltningsorganisationer uppfyller de krav på stämma som direktivet uppställer. I praktiken skulle det innebära att bolags- männen i ett handelsbolag skulle behöva komma överens om att följa sådana regler för beslut i vissa frågor. Ett alternativt genom- förande är den möjlighet som medges enligt direktivets artikel 8.12, enligt vilken medlemsstaterna kan besluta att de befogenheter som tillhör stämman ska utövas av samma organ som utövar över- vakningsfunktionen (om övervakningsfunktionen, se avsnitt 7.9.2). Denna möjlighet gäller under förutsättning att en kollektiv förvalt- ningsorganisation på grund av sin juridiska form inte har en medlemsstämma, till vilken kategori handelsbolagen hör. Representation av rättighetshavare samt medlemskap… Utredningen bedömer att det inte är nödvändigt att i lagen slå fast att endast det ena av alternativen ska vara möjligt. Det bör i stället lämnas till bolagsmännen i handelsbolaget att välja att komma överens om beslutsordningar som motsvarar kraven på stämma eller om befogenheterna ska utövas av samma organ som ansvarar för övervakningsfunktionen. Som framgår av avsnitt 7.8.1 utgör medlemmarna i en gruppering ett av grupperingens obligatoriska organ som kan fatta alla beslut som syftar till att förverkliga ändamålet med grupperingen. Av samma skäl som anförs i fråga om handelsbolag bör artikel 8 genomföras i förhållande till europeiska ekonomiska intresse- grupperingar på så sätt att det lämnas till medlemmarna i grupperingen att välja att komma överens om beslutsordningar som motsvarar kraven på stämma eller om befogenheterna ska utövas av samma organ som ansvarar för övervakningsfunktionen. Som framgår av avsnitt 7.8.1 saknar stiftelser medlemmar och motsvarighet till stämma. För stiftelser bör således gälla vad som föreskrivs i artikel 8.12 i direktivet, dvs. att de befogenheter som tillhör stämman ska utövas av samma organ som ansvarar för över- vakningsfunktionen. Det bör framgå av lagen. För övervaknings- funktionen i stiftelser, se avsnitt 7.9.2. 7.9Övervakningsfunktion och skyldigheter för personer som leder verksamheten Den centrala associationsrättsliga lagstiftningen, föreningslagen och aktiebolagslagen, ger i grunden uttryck för ett monistiskt system där det utöver stämman finns en styrelse som ansvarar för föreningens eller bolagets organisation och förvaltning. Denna ordning skiljer sig från det dualistiska system som finns i en del Representation av rättighetshavare samt medlemskap… andra medlemsstater, där det utöver stämman finns två ”styrelser”, där den ena organet (tillsynsorganet) utövar tillsyn/övervakning över det andra organet (ledningsorganet), där det senare ansvarar för ledning och förvaltning. En ekonomisk förening ska ha en styrelse bestående av minst tre ledamöter. Styrelsen ansvarar för föreningens organisation och förvaltning och företräder den i förhållande till tredje man (se 6 kap. 6 och 11 §§ föreningslagen). Styrelsen ska följa föreningslagens och stadgarnas föreskrifter, samt följa de föreskrifter som kan ha lämnats av stämman (se prop. 1986/87:7 s. 114 och Hemström, Organisationernas rättsliga ställning, 8:e uppl., 2011, s. 60 f.). Styrelsen får dock inte följa föreskrifter av föreningsstämman eller annat föreningsorgan som står i strid med föreningslagen eller stadgarna (6 kap. 13 § andra stycket). Som huvudregel gäller att styrelseledamöterna måste vara medlemmar i föreningen, om inte stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat (se 6 kap. 4 § andra stycket). En juridisk person kan inte vara styrelseledamot (6 kap. 4 § fjärde stycket). Om föreningen är av viss storlek, ska styrelsen utse en verkställande direktör. En verkställande direktör ska utses om antalet anställda i föreningen under vart och ett av i medeltal har överstigit 200. I en förenings stadgar kan föreskrivas att styrelsen även i andra fall ska utse en verk- ställande direktör (se 6 kap. 3 § första stycket). Den verkställande direktören ska sköta den löpande förvaltningen av föreningens verksamhet enligt de riktlinjer och anvisningar som styrelsen meddelar. Den verkställande direktören ska sörja för att föreningens bokföring fullgörs i överensstämmelse med lag och att medels- förvaltningen sköts på ett betryggande sätt. Inom ramen för den löpande förvaltningen har den verkställande direktören också rätt att företräda föreningen i förhållande till tredje man (se 6 kap. 6 § första och tredje stycket och 12 §). Åtgärder som med hänsyn till föreningens storlek och förhållanden i övrigt är av osedvanlig beskaffenhet eller stor betydelse faller inte under den löpande förvaltningen (6 § första stycket e contrario). Representation av rättighetshavare samt medlemskap… Inom styrelsen ska en av ledamöterna vara ordförande. Ordföranden ska se till att sammanträden hålls när det behövs. På begäran av en styrelseledamot eller verkställande direktören ska styrelsen sammankallas (6 kap. 8 §). Även om det finns en verkställande direktör har styrelsen att säkerställa att organisationen i fråga om bokföringen och medels- förvaltning även innefattar en tillfredsställande kontroll (se RH 2005:35). Med anda ord är styrelsen skyldig att se till att verk- samheten i den förening som den är satt att leda organiseras och bedrivs på ett sätt som med hänsyn till föreningens förhållanden kan anses tillfredsställande (Hemström, a.a., s. 60). I 6 kap. 8 § finns bestämmelser om jäv. Enligt bestämmelserna får en styrelseledamot eller den verkställande direktören inte hand- lägga frågor rörande avtal mellan honom och föreningen. Han eller hon får inte heller handlägga frågor om avtal mellan föreningen och tredje man, om han eller hon i frågan har ett väsentligt intresse som kan vara stridande mot föreningens. Med avtal jämställs rättegång eller annan talan. Bestämmelserna om jäv innebär att styrelse- ledamoten eller den verkställande direktören inte får delta i vare sig diskussion eller omröstning i styrelsen gällande avtal, gåva, rätte- gång eller annan talan, som berör honom eller henne personligen eller någon närstående (Hemström, a.a., s. 59). Vidare gäller att styrelsen eller annan ställföreträdare för föreningen inte får företa en rättshandling eller annan åtgärd, som är ägnad att bereda en otillbörlig fördel åt en medlem eller någon annan till nackdel för föreningen eller annan medlem (6 kap. 13 §). Vidare gäller att medlemmarna ska behandlas lika om inte annat följer av stadgarna (10 kap. 8 §). I en ekonomisk förening vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, måste styrelsen i regel utse ett revisionsutskott med uppgift bland annat att övervaka föreningens finansiella rapportering samt att granska och övervaka revisorns opartiskhet och självständighet (6 kap. 7 a §). Föreningslagen innehåller inte några bestämmelser om att styrelsen ska utse eventuellt övriga ledande befattningshavare (utöver den verkställande direktören), men det torde åligga styrelsen att direkt eller indirekt utöva tillsyn över dem. Det torde även åligga styrelsens ledamöter att sörja för att nödvändiga uppgifter angående föreningens förhållanden kommer dem tillhanda (se Hemström, a.a, s. 60). Representation av rättighetshavare samt medlemskap… Styrelsen, och verkställande direktören om sådan finns, ska om någon medlem begär det och styrelsen finner att det kan ske utan väsentlig nackdel för föreningen, på föreningsstämman lämna upp- lysningar om förhållanden som kan inverka på bedömningen av föreningens årsredovisning och dess ställning i övrigt eller av ett ärende på stämman (7 kap. 11 § föreningslagen). I vissa föreningar finns även ett i lagen inte omnämnt organ, förvaltningsråd. uppgift, som bör anges i stadgarna, kan vara mer rådgivande än beslutande, men det kan också tilläggs större befogenheter såsom att tillsätta och entlediga styrelse- ledamöter eller att inlägga veto mot styrelsens åtgärder i viktigare angelägenheter. I den senare situationen torde förvaltningsrådets medlemmar åtminstone i förhållande till föreningen ha en del av det ansvar som annars åligger styrelsen (se , Svensk Associationsrätt i huvuddrag, 10 uppl., 2011, s. 117). För ideella föreningar saknas lagbestämmelser om styrelse. För att en ideell förening ska anses som en juridisk person förutsätts dock att den har styrelse. Beträffande styrelsens uppgifter i en ideell förening torde, om inte annat framgår av stadgarna, reglerna i föreningslagen ge ledning. Åtminstone om det föreskrivs i stadgarna eller av förenings- stämman kan styrelsen kompletteras med en verkställande direktör, verkställande styrelseledamot eller liknande uppdragstagare med de uppgifter som anges i stadgarna eller stämmobeslutet (se , Svensk associationsrätt i huvuddrag, 10 uppl., 2011, s. 37 f. och 142 f.). Enligt förordningen om europakooperativ kan kooperativets organisation vara uppbyggd på två olika sätt, antingen enligt ett monistiskt system eller enligt ett dualistiskt system. Det monistiska systemet innebär att det utöver föreningsstämman finns ett förenings- organ, förvaltningsorganet. I det dualistiska systemet finns det utöver föreningsstämman två föreningsorgan, ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. Enligt förordningen ska europakooperativet självt Representation av rättighetshavare samt medlemskap… bestämma vilken av organisationsmodellerna som kooperativet ska använda sig av (artikel 36). I det dualistiska systemet svarar ledningsorganet för föreningens ledning och företräder föreningen i kontakter med tredje man (artikel 37.1). Tillsynsorganet har till uppgift att tillsätta och entlediga ledamöterna i ledningsorganet (artikel 37.2) och att kontrollera hur ledningsorganet genomför sina uppgifter (artikel 39.1). Tillsynsorganet får inte för egen del ha några befogenheter att leda europakooperativet eller företräda kooperativet gentemot tredje man (artikel 39.1). Vidare har tillsynsorganet rätt till information från ledningsorganet, såväl löpande som vid viktiga händelser eller efter begäran. Det har också rätt att få utföra eller låta utföra nödvändiga undersökningar (artikel 40). Tillsynsorganet tillkallas av dess ordförande i enlighet med föreskrift i kooperativets stadgar, antingen på eget initiativ eller på begäran av minst en tredjedel av tillsynsorganets ledamöter eller på begäran av ledningsorganet (artikel 41.2). Ledamöterna i tillsynsorganet utses och entledigas normalt av föreningsstämman (artikel 39.2), men det är möjligt för medlems- staterna att föreskriva vilken sammansättning organet ska ha (artikel 39.4). I svensk rätt har det inte genomförts några bestäm- melser om att tillsynsorganet ska ha viss sammansättning (se prop. 2005/06:150 s. 132 f.). Närmare bestämmelser om tillämpning av vissa av föreningslagens regler på lednings- respektive tillsyns- organet i dualistiskt organiserade europakooperativ finns i 21–25 §§ lagen om europakooperativ. Det innebär bl.a. att föreningslagens bestämmelser om jäv och upplysningsplikt gäller för dessa organ. I det monistiska systemet är det förvaltningsorganet som leder europakooperativet och företräder detta gentemot tredje man (artikel 42.1). Förvaltningsorganets ledamöter utses av förenings- stämman (artikel 42.3) och ska sammanträda minst för att diskutera kooperativets framtida utveckling (artikel 43.1). Närmare bestämmelser om tillämpning av vissa av förenings- lagens regler på förvaltningsorganet i monistiskt organiserade europakooperativ finns i 26 § lagen om europakooperativ. Det innebär bl.a. att föreningslagens bestämmelser om jäv om upplys- ningsplikt gäller för detta organ. För såväl monistiskt som dualistiskt organiserade europa- kooperativ gäller att det är tillåtet att i nationell lagstiftning före- Representation av rättighetshavare samt medlemskap… skriva att löpande förvaltningsåtgärder får vidtas av en verk- ställande direktör på samma villkor som i nationell rätt (artiklarna 37.1 och 42.1). Det innebär att bestämmelserna i föreningslagen om den verkställande direktören kommer att vara tillämpliga på en verkställande direktör i ett europakooperativ (jfr artikel 8 i förord- ningen). Enligt lagen om europakooperativ gäller i huvudsak liknande förutsättningar för utseende av verkställande direktör som gäller för föreningar enligt föreningslagen (se 28 §). I ett dualistiskt organiserat europakooperativ ska såväl tillsynsorganet som led- ningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens för- valtning. Bestämmelserna i förordningen om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information ska tillämpas även vid tillsynsorganets och ledningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning (se 29 §). I ett monistiskt organiserat europakooperativ ska förvaltningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Bestämmelserna i förordningen om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information ska tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning (se 23 §). Ett privat aktiebolag ska ha en styrelse bestående av minst en ledamot (se 8 kap. 1 § första stycket aktiebolagslagen), men om styrelsen har färre än tre ledamöter så ska det finns minst en suppleant (se 8 kap. 3 § första stycket). I publika aktiebolag ska styrelsen bestå av minst tre ledamöter (se 8 kap. 46 §). Enligt 8 kap. 4 § ansvarar styrelsen i ett aktiebolag för bolagets organisation och förvaltning. Styrelsen ska se till att organisationen av bokföringen och medelsförvaltningen innefattar en betryggande kontroll. Styrelsen är vidare skyldig att fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation och meddela skriftliga instruktioner för när och hur sådana uppgifter som behövs för den bedömningen ska samlas in och rapporteras till styrelsen. Instruktioner behöver dock inte meddelas om de med hänsyn till bolagets begränsade storlek och verksamhet skulle sakna betydelse för rapporteringen till styrelsen (se 8 kap. 5 §). Representation av rättighetshavare samt medlemskap… Vidare gäller att styrelse företräder bolaget och tecknar dess firma (se 8 kap. 35 §). Till styrelsens uppgifter hör också att verkställa stämmans beslut och att följa eventuella föreskrifter från stämman. Styrelsens skyldighet att följa stämmans föreskrifter begränsas på så sätt att den inte får följa föreskrifter om den står i strid med aktiebolags- lagen, tillämplig lag om årsredovisning eller bolagsordningen (se 8 kap. 41 § andra stycket aktiebolagslagen). Styrelsens ordförande ska se till att sammanträden hålls när det behövs. Styrelsen ska alltid sammankallas om en styrelseledamot eller den verkställande direktören begär det (8 kap. 18 §). Styrelsen i ett publikt aktiebolag ska fastställa en skriftlig arbets- ordning för sitt arbete. I arbetsordningen ska det bl.a. anges hur arbetet i förekommande fall ska fördelas mellan styrelsens ledamöter och hur ofta styrelsen ska sammanträda (8 kap. 46 a §). I 8 kap. 23 § första stycket finns bestämmelser om jäv för styrelseledamot. Enligt bestämmelserna får en styrelseledamot inte handlägga en fråga om avtal mellan styrelseledamoten och bolaget eller avtal mellan bolaget och tredje man, om styrelseledamoten i frågan har ett väsentligt intresse som kan strida mot bolagets, eller avtal mellan bolaget och en juridisk person som styrelseledamoten ensam eller tillsammans med någon annan får företräda. Med avtal jämställs rättegång eller annan talan (8 kap. 23 § tredje stycket). I 8 kap. 23 § andra stycket finns vissa undantagsbestämmelser. Styrelsen i ett publikt aktiebolag måste utse en verkställande direktör, medan styrelsen i privata aktiebolag kan välja att utse en verkställande direktör (se 8 kap. 27 och 50 §§). Styrelsen i ett publikt aktiebolag ska i skriftliga instruktioner ange arbetsfördel- ningen mellan å ena sidan styrelsen och å andra sidan den verkställande direktören och de andra organ som styrelsen inrättar (se 8 kap. 46 b §). Den verkställande direktören, om sådan finns, ska sköta den löpande förvaltningen enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar (se 8 kap. 29 § första stycket). Till den löpande förvalt- ningen hör alla åtgärder som inte med hänsyn till omfattningen och arten av bolagets verksamhet är av osedvanlig beskaffenhet eller stor betydelse (jfr 8 kap. 29 § andra stycket e contrario). Den verk- ställande direktören ska också vidta de åtgärder som är nödvändiga för att bolagets bokföring ska uppfylla bestämmelser i lag och för att medelsförvaltningen ska skötas på ett betryggande sätt (se 8 Representation av rättighetshavare samt medlemskap… kap. 29 § tredje stycket). Om det finns en verkställande direktör får den alltid företräda bolaget och teckna dess firma för att fullgöra sina skyldigheter (se 8 kap. 36 §). För den verkställande direktören gäller liknande regler om jäv som för styrelseledamöter (8 kap. 34 §). Om inte annat anges i bolagsordningen får styrelsen bemyndiga styrelseledamot, den verkställande direktören eller någon annan att företräda bolaget och teckna dess firma (särskild firmatecknare) (se 8 kap. 37 §). Styrelsen, och den verkställande direktören om sådan finns, ska om någon aktieägare begär det och styrelsen anser att det kan ske utan väsentlig skada för bolaget, vid bolagstämman lämna upplys- ningar om förhållanden som kan inverka på bedömningen av ett ärende på dagordningen, och förhållanden som kan inverka på bedömningen av bolagets ekonomiska situation (se 7 kap. 32 §). I ett publikt är styrelsen och den verkställande direktören skyldiga att lämna sådana upplysningar om förhållanden som kan inverka på bedömningen av bolagets ekonomiska situation endast vid bolag- stämma där årsredovisningen eller, i förekommande fall, koncern- redovisningen behandlas (se 7 kap. 57 §). Enligt förordningen om europabolag kan bolagets organisation, liksom vad gäller för europakooperativ, vara uppbyggd på två olika sätt, antingen enligt ett monistiskt system eller enligt ett dualistiskt system. Det monistiska systemet innebär att det utöver bolags- stämman finns ett bolagsorgan, förvaltningsorganet. I det dualistiska systemet finns det utöver bolagstämman två bolagsorgan, ett led- ningsorgan och ett tillsynsorgan. Det är bolaget självt som bestäm- mer vilken av organisationsmodellerna som bolaget ska använda sig av (artikel 38). I det dualistiska systemet svarar ledningsorganet för bolagets ledning och förvaltning (artikel 39.1), medan tillsynsorganet har till uppgift att tillsätta och entlediga ledamöterna i ledningsorganet (artikel 39.2) samt att kontrollera ledningsorganets förvaltning (artikel 40.1).