sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — Se avsnittet Konsekvensanalys (avsnitt 6.2.2) för en mer utförlig redovisning av de ekonomiska konsekvenserna. 5 Lovskola – en chans för eleverna ska enligt sina direktiv (dir. 2014:41) utreda införandet av obligatorisk sommarskola riktad till elever i årskurs 8 och 9 i . Enligt direktiven har erfarenheter från den tidigare nationella satsningen på sommarskola visat att vissa elever därigenom kan nå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Införandet av obligatorisk sommarskola ger fler elever förutsättningar att nå målen för utbild- ningen i och därmed bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. I direktiven anges att sommarskolan ska vara obligatorisk för huvudmännen att erbjuda. Det ska även övervägas om det ska vara obligatoriskt för eleverna att delta. Utredningens förslag ska utformas så att de inte minskar huvud- männens incitament att sätta in särskilt stöd inom den ordinarie undervisningen. Utredningen ska utreda och föreslå hur en skyldighet för huvudmän att erbjuda sommarskola med rätt till prövning för betyg kan utformas och genomföras, riktad till de grundskoleelever som efter nuvarande årskurs 9 inte har nått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Skyldigheten att erbjuda sommarskola gäller också de grundskoleelever som efter nuvarande årskurs 8 löper stor risk att inte nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Utredningen ska beakta hur det tidsbegränsade statliga bidraget till sommarskola för elever i årskurserna 6–9 utformas och används av huvudmännen. I uppdraget ingår att analysera och redovisa olika alternativa ambitionsnivåer för sommarskola och bedömning av lämplig ambitionsnivå. Ersättning på lika villkor för de fristående skolorna ska säkerställas. Förslag om obligatorisk sommarskola kan Lovskola – en chans för eleverna också få konsekvenser för studiestödssystemet och dessa ska särredovisas. Utredaren ska slutligen föreslå nödvändiga författ- ningsändringar. 5.2Tidigare satsningar på sommarskola och undervisning på andra skollov Sammanfattningsvis konstaterar utredningen att lovskola kan betraktas som en lyckad insats, både för individen och för samhället. För en elev kan tiden i lovskolan ha medfört personliga fördelar i form av ökade kunskaper, ökade möjligheter att bli antagen till ett nationellt program och chanser till en bättre framtid. För samhället betyder varje elev som genomför ett nationellt program i gymnasieskolan en ekonomisk vinst jämfört med om eleven får en förlängd studietid i gymnasieskolan eller i värsta fall hamnar utanför studier och arbetsmarknad. Rapporter från tidigare satsningar med undervisning på som- marlovet och andra skollov har visat på goda erfarenheter. I en utvärdering från (Sommarskola 2008 – en utvärdering) konstaterades att det statliga bidraget hade gett vissa huvudmän möjlighet att erbjuda eleverna denna typ av stöd, medan det för andra hade förstärkt en redan befintlig verksamhet. I kommuner som redan hade sommarskola fanns det ofta ett stort antal eldsjälar bland lärarna som hade utvecklat verksamheten och uppnått goda resultat. Vissa kommuner har alltså lång tradition av att anordna under- visning på loven, oberoende av om det har funnits statliga stimulansbidrag att söka eller inte. För vissa elever har insatsen lett till att de har blivit behöriga till ett nationellt program i gymnasie- skolan. Andra elever har uppskattat att få en meningsfull syssel- sättning . Sommarskolan har dessutom ökat deras möjligheter att nå kunskapskraven och kanske få ett högre betyg under påföljande terminer. Viktiga komponenter för en lyckad sommarskola är enligt att den är frivillig för eleverna, att klasserna är små, att det finns gott om tid att stödja enskilda elever samt att man har koncentrationsläsning av ämnena. Eleverna får förutom bättre resultat studieträning och stärkt självförtroende. Lovskola – en chans för eleverna dessutom möjlighet till otraditionella arbetssätt. Verksamhet som är väl förberedd och organiserad med goda kontakter mellan de ordinarie lärarna och lärarna i sommarskolan och där eleverna är delaktiga i planeringen blir ofta framgångsrik. fick dåvarande Myndigheten för skolutveckling i upp- drag att fördela bidrag till kommuner och fristående skolhuvudmän som anordnar sommarskola till elever i åldrarna 14–med svårigheter att nå målen för utbildningen. När myndigheten lades ner överfördes uppdraget till . Uppdraget löpte fram . I den utvärdering av sommarskolan, som Myndigheten för skol- utveckling gjorde 2007 berättar en av de intervjuade huvudmännen att sommarskolan delvis varit ifrågasatt i kommunen. Grund- skolans rektorer undrar om eleverna verkligen kan lära sig det som de inte har kunnat lära sig . finns det en självkritik hos dem: varför har vi inte kunnat göra detta på läsårstid? Rektorer har också påtalat att en del elever lägger av under terminen och tänker att det här kan jag göra i sommar- skolan i stället. (Sommarskola 2007 – en utvärdering, Myndigheten för skolutveckling, 2007) fick ett särskilt regeringsuppdrag att följa upp sommarskolans resultat, omfattning och organisering. Uppföljningen innehåller en redovisning av prioriteringar mellan olika ämnen, urvalet av elever och fördelningen av elever mellan olika årskurser. Rapporten (Redovisning av uppdrag om uppföljning av sommarskolor 2010, dnr 2010:207) visar att de flesta grund- skoleelever som deltog i sommarskola hade gått ut årskurserna 8 och 9. Nästan hälften av eleverna i årskurserna 7–9 läste matematik och ungefär en fjärdedel läste engelska. Tre av fyra skolhuvudmän på grundskolenivå erbjöd eleverna prövning i samband med sommarskola. Fyra av tio elever i årskurs 9 som gick i sommarskola där prövning erbjöds blev behöriga till gymnasieskolan. Det är inte reglerat hur prövning ska gå till och uppföljningen visar också att det har varierat hur prövningar har genomförts. Eleverna har kunnat göra slutprov, delprov eller kontinuerliga in- lämningsuppgifter. Resultaten från enkätundersökningen visade också att det vanligaste var att sommarskolans lärare ansvarade för bedömningen. Lovskola – en chans för eleverna Både på grundskole- och gymnasienivå svarade nio av tio skolhuvudmän att undervisningen i huvudsak hade bedrivits av ämnesbehöriga lärare. Nästan samtliga skolhuvudmän upplevde att sommarskola hade gett dem möjlighet att bedriva undervisning i mindre grupper och att sommarskolan gav stöd till elever som riskerade att inte nå målen. Hälften av skolhuvudmännen ansåg att sommarskolans erfarenheter till stor del togs till vara i den ordi- narie undervisningen. Skolhuvudmännens största redovisade kostnad för att anordna sommarskola var lärarlöner, . Resterande kostnader var administration, elevers resor och måltider, studiebesök och undervisningsmaterial. Sammanlagt finansierade bidraget av skolhuvudmännens kostnader för att anordna sommarskola. avsattes inte några medel för statsbidrag till sommar- skola, men återkom möjligheten. Totalt fick att fördela till lovskolor. Det riktade stats- bidraget kunde beviljas för elever i årskurserna 6–9 i , årskurs 6 i sameskolan, eller årskurserna 7–10 i specialskolan, för elever på gymnasieskolans yrkesprogram som läser den inledande kursen i matematik samt för undervisning under andra skollov för elever i årskurs 9 i eller årskurs 10 i specialskolan som behöver det för att nå kunskapskraven i ett eller flera ämnen. Kommuner och fristående skolor har själva kunnat bestämma hur många veckor de vill bedriva sommarskola. Bidraget för sommar- skolan 2014 var per elev och vecka. De riktade stats- bidragen avser en frivillig verksamhet och fungerar som stimulans- medel. I uppföljning av bidraget för lovskola 2014 har 243 huvudmän fått bidrag. Av dessa är 191 kommuner, 4 kommunal- förbund och 48 enskilda huvudmän. har undersökt om det var fler kom- muner med stor andel elever som inte var behöriga till ett nationellt gymnasieprogram som sökte bidrag för lovskola än kommuner som hade högre andel behöriga elever. I de 191 kom- muner som fått statsbidrag var det i genomsnitt av Lovskola – en chans för eleverna eleverna som inte var behöriga till ett nationellt gymnasieprogram medan andelen uppgick till i de kommuner som inte begärt statsbidrag. Av de elever som inte var behöriga fanns i en kommun som fått statsbidrag. Någon motsvarande statistik för fristående skolor på skolenhetsnivå finns inte tillgänglig. Enligt uppgifter på webbplatsen ansökte skolorna om 50 av de då anslagna 78 miljonerna för undervisning under loven 2014. I slutändan betalades endast 25 miljoner ut. Det betyder att en stor del av det totala bidragsutrymmet på 78 miljoner inte utnyttjades, vilket bland annat beror på att färre elever än förväntat antog erbjudandet om sommarskola. presenterade Redovisning av uppdrag om elevers behörighet till gymnasieskolans nationella program efter betygsprövning i anslutning till sommarskola (dnr 2014:519). Där framgår att 2 637 elever i årskurs 9 hade deltagit i sommarskola. Av dessa var det 1 781 elever som prövade för nytt betyg och 1 094 elever som efter prövning blev behöriga till ett nationellt gymnasie- program. Det innebär att av samtliga elever i årskurs 9 som deltagit i sommarskola var det som uppnådde behörighet under sommarskolan. De flesta elever som gjorde betygsprövning deltog i sommarskola och matematik var det vanligaste ämnet för betygsprövning. sammanställning av statistiken visar att det totalt från de olika årskurserna var drygt 11 000 elever som deltog i någon form av lovskola under påsk-, sommar- och höstlov, oftast mellan en och . har regeringen gett att fördela till skolor som ordnar undervisning under loven. Drygt 300 huvudmän har beviljats bidrag om totalt för sommarskola och nästan för övriga lov. Detta innebär att kommunerna och de fristående huvudmännen bara har ansökt om mindre än tredjedel av pengarna, . Enligt tyder det låga intresset på brist på lärare, brist på elever och ett bidrag som inte täcker skolans kostnader. Svårigheter att motivera elever att delta i lovskolan när den väl startar kan också vara en bidragande orsak. anger att det har tillkommit en ännu viktigare faktor, nämligen legitimationskravet, som har trätt i kraft Lovskola – en chans för eleverna fullt ut och som innebär att det bara är legitimerade lärare som får sätta betyg. påpekar i sina rapporter att det kan vara en stor framgång för varje enskild elev att lyckas bli behörig till gymnasie- skolan, men att skolorna inte får förlita sig på att lovskolorna ska lösa hela situationen med elever som har svårt att nå kunskaps- kraven. Skolan är skyldig att ge elever tillräckligt stöd . I konstaterar en huvudman att man för varje elev som blev behörig till ett nationellt program i sommarskolan hade sparat per elev och läsår, skillnaden mellan kostnaden för det individuella programmet och ett nationellt program. Även om det inte hade funnits statsbidrag skulle sommarskolan enligt denna huvudman ha gått med vinst förutom att vi får elever som är bättre rustade för livet! har erfarenhet av att anordna sommar- skola. Sommarskolan är populär och resultaten har varit relativt goda. Verksamheten är helt inbyggd i organisationen och ingår som en naturlig del i planeringen –mars, när man väljer ut värdskolor och rekryterar lärare till årets sommar- skola. Lärarna rekommenderar vilka elever som ska erbjudas sommarskola. Det är vårdnadshavaren som ansöker för sitt barns räkning och ansökningstiden för eleverna går ut . Kommunen marknadsför och informerar elever och vårdnads- havare om sommarskolan genom en rad insatser. I samarbete med kommunens kommunikationsavdelning tar man fram informations- blad och lägger ut information på kommunens hemsida. Ett annat exempel på marknadsföring är annonser i lokaltidningen. genomförde utbildningsförvaltningen sommar- skola för elever i och gymnasieskolan. Sommarskolan är frivillig och vänder sig till de elever som inte når de lägsta kun- skapskraven. Man räknar med att tre veckors intensiva studier av ett ämne motsvarar ungefär en termins studier om man jämför med antalet timmar i timplanen. Lovskola – en chans för eleverna I sin egen utvärdering Rapport från sommarskolan 2014 (tjänste- skrivelse, dnr UF/2014:106) anger att de goda resultaten som uppnås i sommarskolan kan förklaras av samma framgångsfaktorer som har identifierat i sin utvärdering av sommarskolan. Dessa är exempelvis möjligheten till individualiserad undervisning, hög motivation hos både lärare och elever, frivilligt deltagande samt koncentrationsläsning av ett ämne. Dessutom lyfter utvärderingen fram det positiva i att elever får nya lärare, får byta miljö och på så sätt hjälp att bryta gamla mönster och stärka självförtroendet. I årskurs 9 erbjöds eleverna undervisning och prövning i mate- matik, engelska, svenska eller svenska som andraspråk. Grundskoleeleverna studerar ett ämne . De får kort till kollektivtrafiken och skol- lunch. valde man en värdskola, där fritidshems- verksamheten pågick även för att kunna ordna lagad lunch . För nyanlända fanns en särskild verksamhet som också innehåller utflykter och fritidsaktiviteter. Alla lärare är behöriga och noggrant utvalda och det har visat sig populärt att undervisa i sommarskolan. Lärarna arbetar syste- matiskt med att diagnostisera elevernas kunskapsbrister och gör sedan en plan för hur dessa kan avhjälpas som står till buds. De använder bland annat diagnostiskt material och gamla nationella prov. Eleverna får också läxor . Sammanlagt erbjöds 334 elever både från grund- och gymnasie- skolan plats i sommarskolan 2014. Av dessa kom cirka 300 till starten av lovskolan medan 36 valde att avbryta . kunde dessutom erbjuda nio gymnasieelever kommunalt sommarjobb. Gymnasieeleverna arbetade som så kallade hjälplärare under handledning av ansvariga lärare i utvalda grupper. Alla elever i sommarskolan i som vill bli behöriga genomgår särskild prövning. Det finns rutiner för hanteringen av nya betyg från sommarskolan. Underlaget för resultatet av prövningen lämnas in och förvaras på förvaltningen. Läraren i sommarskolan och projektledaren skriver under ett intyg om att eleven ska få ett nytt betyg och detta skickas sedan till elevens hemskola. Skolassistenten på hemskolan skriver in det nya betyget i betygskatalogen och eleven får också en kopia av intyget. En Excel-fil med resultaten från prövningen i sommarskolan skickas Lovskola – en chans för eleverna Rektorn på elevens hemskola utfärdar ett nytt slutbetyg till eleven. Gymnasieantagningen hjälper de elever som blir behöriga att hålla kontakt med gymnasieskolan. Eleverna får efter sommar- skolan antingen en plats på ett nationellt program eller i annat fall information om introduktionsprogrammet. saknade 173 elever i kommunen behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan efter att ha gått ut årskurs 9. Av dessa var det 70 elever som sökte och erbjöds plats i sommarskola på grundskolenivå. 22 av 70 elever blev genom särskild prövning behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. 13 av dessa elever blev behöriga till ett högskoleförberedande nationellt program och 9 till ett yrkesförberedande program. Utöver detta blev 22 elever antagna till ett programinriktat introduktionsprogram. har andelen elever som blivit behöriga till ett nationellt program ökat något. 5.2.1Nuvarande reglering av statsbidrag till undervisning på skollov Som framgått har det under varit möjligt för huvudmän att ansöka om statsbidrag för sommarskola. kom en ny förordning (2014:47) om statsbidrag för sommarskola eller under- visning under andra skollov, som trädde i kraft . Förordningen innehåller bestämmelser om statsbidrag för frivillig stödundervisning som bedrivs mellan vår- och hösttermin (sommarskola) eller under andra skollov. Statsbidrag kan enligt 4 § i förordningen lämnas för kostnader för sommarskola för en elev som behöver den för att nå kunskaps- kraven i ett eller flera ämnen och som har gått i årskurs 6, 7, 8 eller 9 i , årskurs 6 i sameskolan, eller årskurs 7, 8, 9 eller 10 i specialskolan. Huvudmän kan också få bidrag för sommarskola för elever på gymnasieskolans yrkesprogram som behöver den för att nå kunskapskraven i den inledande kursen i matematik. Slutligen kan stimulansbidrag utbetalas för under- visning under andra skollov för en elev i årskurs 9 i eller årskurs 10 i specialskolan som behöver den för att nå kunskapskraven i ett eller flera ämnen. Lovskola – en chans för eleverna Statsbidrag får lämnas till den som är huvudman för en grundskola, sameskola, specialskola eller gymnasieskola (3 §). Huvudmannen ska använda lärare som får anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning för den sommarskola som uppbär statsbidrag. Förutom en hänvisning till bestämmelserna om prövning för betyg finns ingen ytterligare reglering av verksamheten. 5.3Obligatorisk lovskola – förslag 5.3.1Obligatoriskt för huvudmannen att erbjuda undervisning i lovskola Förslag: Undervisning i lovskola ska erbjudas elever som går i årskurs 9 och riskerar att inte nå kunskapskraven eller som har gått ut årskurs 9 och inte blivit behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskola ska också erbjudas elever i årskurs 8 som inte uppnår kunskapskraven och därmed riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan efter årskurs 9. I utredningens direktiv (dir. 2014:41) talas om skyldighet för huvudmännen att erbjuda sommarskola. Vi föreslår i det följande att obligatoriskt erbjudande om undervisning på skollov inte ska begränsas och därför föreslår vi också att benäm- ningen i fortsättningen ska vara lovskola. Syftet med dagens sommarskola eller undervisning på andra skollov för grundskoleelever är att de ska få ökade möjligheter att nå kunskapskraven och slutligen bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Utredningen föreslår enligt direktiven att det ska vara obligatoriskt för alla huvudmän att erbjuda lovskola för elever som går i årskurs 8 och 9 och riskerar att inte nå kunskapskraven eller som har avslutat årskurs 9 och inte blivit behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. För en elev i årskurs 9 kan möjligheten att gå i lovskola under höst-, sport- eller påsklov förbättra chanserna att få ett slutbetyg som räcker till att bli antagen till ett nationellt program i gymnasie- skolan. Det preliminära antagningsbeskedet till gymnasieskolan, som oftast kommer , kan ge eleven motivation till att också Lovskola – en chans för eleverna anmäla sig till lovskola efter vårterminens slut. När slutbetyget kommer visar det sig om sommarskolan skulle kunna vara räddningen för några elever, som har kort väg till behörigheten. När det gäller årskurs 8 måste lärare och rektor göra en bedömning av vad det innebär att eleven riskerar att inte nå kunskapskraven och därmed riskerar att inte bli behörig till ett nationellt program i gymnasieskolan efter årskurs 9. Hösttermins- betyget kan självklart ge vägledning, liksom resultatet på nationella prov och den bedömning som görs av elevens ordinarie lärare. Med anledning av de goda erfarenheter som finns av undervisning efter vårterminens slut och på andra skollov föreslår vi att det ska vara obligatoriskt för huvudmännen att erbjuda lovskola. För varje elev som på detta sätt kan uppnå behörighet till ett nationellt program eller förkorta tiden i introduktionsprogrammet gör både samhället och individen en vinst. Utredningens överväganden när det gäller lovskola för elever i specialskolans årskurs 10 finns i ett separat avsnitt, 5.3.11 Same- skolans och grundsärskolans elever berörs inte av våra förslag om lovskola av samma skäl som redovisades i samband med förslaget om förlängd skolplikt. Sameskolan omfattar bara årskurserna 1–6 och sameskolans elever fullgör därefter sin skolplikt i och kommer eventuellt att erbjudas lovskola på samma sätt som övriga elever i . Utredningen har bedömt att lovskola inte passar för grundsärskolans målgrupp. Eleverna får bara betyg på begäran och det är då svårt att knyta uppnående av behörighet till godkända betyg (11 kap. 19 § skollagen). En elev som har gått ut grundsärskolan har dessutom alltid rätt att tas emot i gymnasie- särskolan (18 kap. 8 §). Rätt till särskilt stöd Lovskola kan fungera som ett viktigt komplement till den ordinarie undervisningen, speciellt för elever som är högt motiverade och har en kort väg kvar till behörighet. Det är dock väsentligt att inte andra stödinsatser för en elev under läsåret uteblir eller skjuts upp med hänvisning till lovskolan. Regleringen om vad som avses med stöd och särskilt stöd har förtydligats i skollagen för att skapa förutsättningar för Lovskola – en chans för eleverna tidiga och adekvata stödinsatser och en ökad rättssäkerhet för eleverna. Alla elever har rätt att skyndsamt få stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, när man befarar att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Om en elev efter en tids stöd fortfarande inte når de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska stödinsatserna intensifieras och anpassas ytterligare utifrån elevens behov. I de fall stödet trots detta inte är tillräckligt ska frågan om elevens behov av särskilt stöd anmälas till rektorn. Efter en anmälan ska rektor se till att elevens behov av särskilt stöd utreds (3 kap. 5 a § och 8 § skollagen). Utgångspunkten är skolans grunduppdrag att se till att eleverna når kunskapskraven på ordinarie undervisningstid, vilket ytterst är huvudmannens ansvar. Utredningen vill betona vikten av att huvudmän, rektorer och lärare tillämpar reglerna om stödinsatser i den dagliga verksamheten på det sätt som har avsetts. Lovskolan får inte ersätta andra och mer skyndsamma insatser för en elev som behöver stöd. Syftet är att fokus ska ligga på stöd tidigt i form av extra anpassningar inom ramen för undervisningen eller som särskilt stöd. Lovskolan är ingen lösning på behov av omfattande och lång- variga stödinsatser inom ramen för den ordinarie undervisningen utan en kompletterande och tillfällig insats. Det är således inget mål i sig att bygga upp en stor och väl fungerande lovskoleverk- samhet. Även om det bland annat av sociala skäl kan vara positivt att gå i lovskola för många elever är självklart avsikten att så få elever som möjligt ska behöva den insatsen. Lagstiftningen om särskilt stöd har som tidigare nämnts förtydligats och har gett ut allmänna råd med kommentarer (Arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram, 2014). Utredningen anser därför inte att det behövs några ytterligare förtydliganden i författningarna om elevers rätt till stöd eller särskilt stöd med anledning av nya bestämmelser om lovskola. Lovskola – en chans för eleverna 5.3.2Frivilligt för elever att delta i lovskola Förslag: Deltagande i lovskola ska vara frivilligt för elever i årskurs 9 under läsåret och efter vårterminens slut. Även för elever i årskurs 8 ska deltagande vara frivilligt. De elever som deltar i undervisning i lovskola ska vara skyldiga att närvara. Skolans grunduppdrag är att se till att eleverna får de kunskaper de ska ha under terminerna. För att lovskolan ska nå goda resultat är det viktigt att eleverna är motiverade och inte ser det som en bestraffning att tvingas gå i skolan eller under andra lov. De elever som har en chans att nå kunskapskraven och bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan är för- modligen beredda att satsa på skolloven. Av detta skäl anser utredningen att lovskolan ska vara frivillig för eleverna. Utredningen föreslår att deltagandet i lovskolan ska vara frivilligt för eleverna, men att de elever som deltar ska vara skyldiga att närvara. Det innebär att den som har accepterat en plats ska komma till skolan och delta i undervisningen, om det inte finns giltiga skäl att utebli (7 kap. 17 § skollagen). Eleverna har alltså inte rätt att godtyckligt välja bort vissa delar av undervisningen (prop. 2009/10:165, s. 694).