sou · H3B384d2 · 2015-09-30 00:00:00 — En kostnad som är viktig att beakta, speciellt för dialys, är patientens tidskostnad, som förutom att vara en kostnad för patienten i sig också har en betydande påverkan på patientens produktivitet. Till dessa kostnader kan läggas kostnader som hamnar på nära anhöriga, t.ex. tids-, produktivitetsförluster och eventuella utlägg vid resor, informell vård och så kallade ”intangibla” kostnader såsom oro för den anhöriga. forskning har visat att anhöriga till cancerpatienter uppvisar högre morbiditet, hälsovårdskostnader och sjukfrånvaro (2011) och motsvarande effekter kan eventuellt förväntas hos anhöriga till patienter med kronisk njursjukdom. Som framgår ovan kräver en fullständig ekonomisk utvärdering tillgång till en mängd data från ett flertal olika källor för att kunna identifiera, kvantifiera och värdera kostnaderna. Att sätta samman denna information är en utmaning i sig. Njurtransplantation är en vanlig behandling inom svensk hälso- och sjukvård. Kronisk dialysbehandling medför påtagligt nedsatt livskvalitet och höga kostnader för samhället medan njurtransplantation har betydande effekter på sjukvårdskonsumtion, produktivitet och livskvalitetet. Denna rapport har visat att de njurtransplantationer som genomförs i medför stora besparingar i form av minskad sjukvårdskonsumtion över . Om övriga sjukvårdskostnader, främst i samband med donation och tillvaratagande av organ, inkluderas kommer besparingen vara lägre. Därför kan inte denna rapport säkerställa huruvida njurtransplantation är en kostnadsbesparande behandling i förhållande till dialys ur ett sjukvårdsperspektiv. Dock, givet resultaten och att tidigare forskning har visat på betydande positiva livskvalitetseffekter6 så framstår det som rimligt att njurtransplantationer är en kostnadseffektiv behandling i jämförelse med dialys ur ett svenskt sjukvårdsperspektiv och eventuellt även kostnadsbesparande, speciellt med tanke på den relativt låga kompensationen som utbetalas mellan sjukhus för tillvaratagande av organ (ca 50 000–). Detta stöds också av tidigare internationell forskning där njurtransplantation har funnits vara kostnadsbesparande utifrån ett sjukvårdsperspektiv. Huruvida njurtransplantationer är kostnadseffektiva i förhållande till dialys ur ett samhällsperspektiv är mycket svårare att 6 En QALY kan värderas till S. et al., 'Population Impact of Heart Failure and the Most Common Forms of Cancer', Circulation: Cardiovascular quality and outcomes 3(2010), 573-80. avgöra i denna rapport beroende på fler okända kostnads- och nyttokomponenter. Å ena sidan kan många komponenter antas bidra till ett positivt utfall. Både betald och obetald produktivitet kan förväntas öka efter transplantation som tidskostnader och kostnader burna av nära anhöriga kan förväntas falla. Å andra sidan tillkommer flera kostnader såsom kostnader för immunosuppressiva läkemedel och eventuella risker för levande . I den internationella forskningen saknas generellt samhällsperspektivet och resultat som visar att njurtransplantationer är billigare och mer effektivt än dialys är oftast baserat på ett sjukvårdsperspektiv eller inkluderar endast sjukvårdskostnader. Det mesta talar dock för att njurtransplantationer är kostnadseffektiva i förhållande till dialys även i ett samhällsperspektiv, men ytterligare forskning måste till för att säkerställa detta. Det är inte möjligt, som nämnts ovan, att dra säkra slutsatser om kostnadseffektiviteten av en expanderad behandling, dvs. att låta patienter som endast får tillgång till dialys genomgå transplantation, pga. de stora skillnaderna mellan transplantations- och dialyspatienter. Därmed är värdet av att säkerställa ett nytt organ för transplantationsändamål också okänt och det är därför inte möjligt att avgöra om förändringar i vården (t.ex. en ökning av intensivvårdplatser) i syfte att enbart tillvarata fler njurar för transplantation är värt sina ökade kostnader eller om dessa resurser kan användas bättre på annat håll inom sjukvården. Det är dock rimligt att det finns en variation inom dialyspatienter där vissa kan förväntas ha en relativt god förmåga att tillgodogöra sig en transplantation. En expansion av njurtransplantationer som noga identifierar dessa individer kan därmed förväntas ha en liknande kostnadseffektivitet som befintliga transplanterade som en ökad tillgång på njurar kan minska väntetider och därmed ytterligare förbättra kostnadseffektiviteten av njurtransplantation jämfört med dialys. Rekommendationer för framtida forskning är att systematiskt samla in och undersöka livskvalitetseffekterna av transplantation och dialys, förslagsvis inom existerande kvalitetsregister. Vidare bör ekonomisk utvärdering genomföras på svenska förhållanden ur ett samhällsperspektiv som också tar hänsyn till patientgruppsanalyser, både utifrån medicinska och socioekonomiska faktorer. I anknytning till detta bör effekten av patientgruppsprioriteringar på ojämlikhet i hälsa studeras. Kostnadseffektivitetsskattningarna bör sedan sättas i relation till kostnader för interventioner för att öka tillgången på organ för donationsändamål. Nettovinsten med en njurtransplantation i förhållande till dialys kan ses som samhällets betalningsvilja för ett ytterligare organ. Om dessa förslag genomförs kommer svenska beslutsfattare stå rustade att ta välgrundade beslut kring prioriteringar och fördelningar av resurser i aktiv uremivård samt kring eventuella interventioner för att öka antalet tillgängliga organ för donationsändamål. Anyanwu, A.C., et al. (2002), ”An economic evaluation of lung transplantation”, Surgery 123 (3), 411-20. , G., et al. (2014), ”The economic burden of posttransplant events in renal transplant recipients in Europe”, Transplantation, 97 (8), 854-61. Cleemput, I., et al. (2004), ”The economic implications of nonadherence after renal transplantation”, Pharmacoeconomics 22 (18), 1217-34. Denhaerynck, K., et al. (2005), ”Prevalence, consequences, and determinants of nonadherence in adult renal transplant patients: a literature review”, 18 (10), 1121-33. , J., , R., and Atal, R. (2011), ”Cost–Benefit Estimation of Cadaveric Kidney Transplantation: The Case of a Developing Country”, Transplantation Proceedings, 43 (6), 2300-04. Dovärn, A., et al. (2014), ”Rapporteringen till och hälsodataregistren – Jämförelser av täckningsgrader 2014”, (). Drummond, M.F., et al. (2005), ”Methods for the Economic Evaluation of Health Care Programmes”. (2014), ”Organdonation i ”, (). , C., Sørensen, P., and , K.D. (2014), ”In kidney transplantation is more cost-effective than dialysis”, , 61 (3). Gabara, S., , S., and , M. (2013), ”2013”, (). Gokdemir, . , , S., and Köslü, A. (2008), ”Aherence to treatment in patients with psoriasis vulgaris: Turkish experience”, 22 (3), 330-35. Groen, H., et al. (2004), ”Cost-effectiveness of lung transplantation in relation to type of end-stage pulmonary disease”, , 4, 1155-62. , and , (2012), ”Economic evaluation of organ transplantations – a systematic literature review”, , 1 (1), 61-82. Jassal, S.V., et al. (2003), ”Kidney transplantation in the elderly: a decision analysis”, , 14, 187-96. Kaminota, M. (2001), ”Cost-effectiveness analysis of dialysis and kidney transplants in ”, Keio J Med, 50 (2), 100-08. Kontodimopoulos, N. and Niakas, D. (2008), ”An estimate of lifelong costs and QALYs in renal replacement therapy based on patients” life expectancy”, Health Policy, 86, 85-96. , Ylian S., , ., and , M. (2008), ”Preference-Based Quality of Life of Patients on Renal Replacement Therapy: A and Meta- Analysis”, Value in Health, 11 (4), 733-41. , Ylian S., et al. (2007), ”Quality of Life Assessed with the Outcomes Study Short Form 36-Item Health Survey of Patients on Renal Replacement Therapy: A and Meta-Analysis”, Value in Health (Wiley-Blackwell), 10 (5), 390-97. Livsviktigt , accessed 150420. Longworth, L. , et al. (2003), ”Midterm cost-effectiveness of the liver transplantation program of and for three disease groups”, 9(12), 1295-307. and Schnitzler, M. (2003), ”Payment for living donor () kidneys: a cost-effectiveness analysis”, , 4, 216-21. Mjoen, , et al. (2014), ”Long-term risks for kidney donors”, Kidney Int, 86 (1), 162-67. Northup, P.G., et al. (2009), ”Addition of adult-to-adult living donation to liver transplant programs improves survival but at an increased cost”, , , 148-62. O’Grady, J.G. (1997), ”Clinical economics review: liver transplantation”, Aliment Pharmacol 11, 445-51. OFO ”Organisationen i ”. , R.R., Manns, B.J., and , K.M. (2007), ”Restricting cadaveric kidney transplantation based on age: the impact on efficiency and equity”, Transplantation Proceedings, 39, 1362-67. , A., et al. (2015), ”Survival benefit of solid-organ transplant in the ”, JAMA Surg, 150 (3), 252-9. Roels, , et al. (2003), ”Cost-benefit approach in evaluating investment into donor action: the German case”, , 16 (5), 321-26. Schon, S., et al. (2004), ”Renal replacement therapy in ”, Scand J Urol Nephrol, 38, 332-39. Schulak, J.A., et al. (2001), ”Pancreas transplantation in : a 15- year outcomes analysis”, Surgery 130 (4), 546-53. , K, , M, and , P (2002), ”Comparison of hemodialysis and peritoneal dialysis--a cost-utility analysis”, , 22 (1), 39-47. (2011), ”Living with cancer – impact on cancer patient and partner”, Doctorial Dissertation Series, 25. , S., et al. (2010), ”Population impact of heart failure and the most common forms of cancer”, Circulation: Cardiovascular quality and outcomes 3, 573-80. TLV (2011), ”och läkemedelsförmånsverkets föreskrifter (TLVFS 2011:3) om ansökan om pris och subvention för förbrukningsartiklar Version 1.0. Tritaki, G., Di Giannantonio, P., and , S. (2014), ”A systematic literature review on the policies and economic evaluation of organ transplantations in EU”, Epidemiology Biostatistics and Public Health 11 (1). , , et al. (2014), ”Single-centre long-term follow-up of live kidney donors demonstrates preserved kidney function but the necessity of a structured lifelong follow-up”, , 119 (3), 236-41. Whiting, , et al. (2004), ”Cost-Effectiveness of Organ Do- nation: into Donor Action and Other Donor Initiatives”, , 4 (4), 569-73. , AF., et al. (2014), ”Medicine non-adherence in kidney transplantation”, 40 (2), 107-16. Winkelmayer, W.C., et al. (2002), ”Health economic evaluations: the special case of end-stage renal disease treatment”, Decision Making, 22, 417-30. Wonderling, D., Gruen, R., and , N. (2005), ”Introduction to health economics”, Maidenhead. Wyld, , et al. (2012), ”A and Meta- Analysis of Utility-Based Quality of Life in Chronic Kidney Disease Treatments”, PLoS Medicine, 9 (9), 1-10. Tabell A1 Hälso- och sjukvårdskostnader per patient för transplanterade upp till före och efter transplantation § År noll är transplantationsåret. SOU 2015:84 Bilaga 6 Hälso- och sjukvårdskostnader per patient för dialyspatienter upp till före och efter faktisk uremivårdsstart § År noll är startår för uremivård. Bilaga 6 SOU 2015:84 Hälso- och sjukvårdskostnader per patient för transplanterade upp till före och efter transplantation, kvinnor och män § År noll är transplantationsåret. Asterisk indikerar signifikant skillnad i jämförelse med män på ** och * nivå. SOU 2015:84 Bilaga 6 Hälso- och sjukvårdskostnader per patient för transplanterade upp till före och efter transplantation, äldre och yngre 88 032** 170 174** 246 366** 356 033** * År noll är transplantationsåret. Asterisk indikerar signifikant skillnad i jämförelse med yngre på ** och * nivå. Bilaga 6 SOU 2015:84 Hälso- och sjukvårdskostnader för dialyspatienter upp till tio år före och efter start av uremivård, kvinnor och män § År noll är startår för uremivård. Asterisk indikerar signifikant skillnad i jämförelse med män på ** och * nivå. SOU 2015:84 Bilaga 6 Hälso- och sjukvårdskostnader för dialyspatienter upp till tio år före och efter start av uremivård, äldre och yngre § År noll är startår för uremivård. Asterisk indikerar signifikant skillnad i jämförelse med yngre på ** och * nivå. Tabell A7 Hälso- och sjukvårdskostnader stratifierat för olika utfall, upp till före och efter njurtransplantation (Tx) § År noll är transplantationsåret. Asterisk indikerar signifikant skillnad i jämförelse med lyckade transplantationer på ** och * nivå. 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksproduktdirektivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknikprogrammet. Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvattenförsörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. 66.En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän- nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situationer – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. 78.Upphandling och villkor enligt kollektivavtal. 79.Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning. 81.Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. 82.Ökad insyn i fristående skolor. 83.Översyn av lex . En livsviktig verksamhet. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. Översyn av lex . MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . [52] Europeisk kvarstad på bankmedel. Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. För att brott inte ska löna sig. Personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet. Skydd för vuxna i internationella situationer – . Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Klimatförändringar och dricksvattenförsörjning. EU och kommunernas bostadspolitik. En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. En fondstruktur för innovation och tillväxt. Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksproduktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. För lärande i staten. Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. Upphandling och villkor enligt kollektivavtal. Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning. En livsviktig verksamhet. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknikprogrammet. SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. [45] Högre utbildning . En rymdstrategi för nytta och tillväxt. Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. Ökad insyn i fristående skolor. Gränser i havet. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor.