sou · H3B344 · 2015-04-15 00:00:00 — Även om utredningar om ekono- miskt bistånd traditionellt har ett vuxenperspektiv är det viktigt att handläggaren ser på situationen både ur de vuxnas och ur barnens perspektiv, särskilt när familjer har behov av ekonomiskt bistånd under en längre tid.52 Utredningen vill understryka att det föreslagna förtydligandet i biståndsparagrafen inte innebär några nya åtaganden för kommunen. Någon ändring av gällande rätt med dess praxis är i princip inte avsedd. De krav som tydliggörs i lagstiftningen är av grundläggande karaktär som gäller för alla arbetslösa som är arbetsföra och oför- hindrade att arbeta. möjlighet att i enlighet med 4 kap. 4 § SoL kräva deltagande i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet påverkas inte av förslaget. Sådan verksamhet är avsedd för dem som har behov av sådana insatser och ska ske i samråd med Arbetsför- medlingen. Inte heller påverkas kommunernas arbete med att erbjuda kommunala arbetsmarknadsinsatser av olika slag. Den enkätundersökning som utredningen genomfört visar att social- tjänsten på olika sätt kontrollerar att den enskilde har rätt till bistånd i princip inför varje utbetalningstillfälle, antingen genom personliga möten, e-post, tre- eller flerpartssamtal och/eller kontakt med Arbetsförmedlingen. Socialtjänstlagen innehåller inte några bestämmelser om förut- sättningarna för att vägra bistånd, såvida det inte är fråga om kompetenshöjande åtgärder i enlighet med 4 kap. 4–5 §§. Av den tidigare framställningen har emellertid framgått att en bistånds- sökande som utan godtagbart skäl t.ex. vägrar att ta anvisat arbete kan nekas bistånd. Detta är i sig, till skillnad från vad som gäller enligt , inte en sanktion därför att man misskött sitt arbetssökande utan en följd av att den enskilde inte uppfyller förutsättningarna för att ha rätt till bistånd. Utredningen har övervägt om det bör tydliggöras i lagstiftningen att bistånd kan vägras om man inte är aktivt arbetssökande och står till arbetsmarknadens förfogande. Risken med detta är dock att det kan 52 , Ekonomiskt bistånd, , s. 24. skapa otydlighet och leda tanken till att det inte skulle kunna gå att neka bistånd av andra skäl. Utredningen föreslår sålunda ingen ändring i denna fråga. 7.2Tillgång till vissa uppgifter hos Arbetsförmedlingen Utredningens förslag: Befintliga förordningar om uppgifts- skyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen och om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, enligt vilka socialnämnden ges rätt att hos Arbetsförmedlingen ta del av uppgifter även genom direktåtkomst, kompletteras med en rätt att även få ta del av i vilken omfattning, hel- eller deltid, en person är anmäld som arbetssökande, om en person registrerats som öppet arbetslös, arbetssökande med förhinder eller i annan sökandekategori, beslut i fråga om arbetsmarknads- politiskt program, datum för senaste aktivitetsrapport och om senaste aktivitetsrapport inte godkänts. I rapporten Vad kostar felen? redovisade Dele- gationen mot felaktiga utbetalningar (FUT-delegationen) resultatet av 16 djupstuderade trygghetssystem, däribland ekonomiskt bistånd. Av rapporten framgår att av totalt utbetalda belopp 2005, på sammanlagt , bedömdes sammanlagt ha utbetalts för mycket på felaktiga grunder. Den procentuella andelen av felaktigt utbetald ersättning varierade mellan för arbetslös- hetsersättning och för ekonomiskt bistånd. I rapporten bedömdes att det som betalats ut för mycket i huvudsak generats av avsiktliga fel från de sökande, eller totalt. Den högsta siffran av de avsiktliga felen återfanns för ekonomiskt bistånd, . Vanliga avsiktliga fel var bl.a. att de sökande inte uppger sin inkomst eller förmögenhet, skenseparationer eller andra boendeförhållanden. Oavsiktliga fel från de sökande bedömdes uppgå till i genomsnitt , såvitt gäller ekonomiskt bistånd . De oavsiktliga felen berodde i huvudsak på att ändrade förhållanden, såsom inkomständringar inte meddelas, svåra blanketter samt miss- förstånd av regler och begrepp. Felaktiga utbetalningar genom oavsiktliga fel från myndigheter bedömdes omfatta . För ekonomiskt bistånd bedömdes andelen uppgå till . Enligt rapporten beror dessa fel i många av trygghetssystemen på tidsbrist, vilket medför att alla kontroller inte görs, handläggarna slarvar eller att impulser från allmänhet eller från andra trygghetssystem inte kontrolleras.53 Bl.a. på grundval av FUT-delegationens rapport infördes i 11 kap. 11 a SoL, en rätt för socialnämnden att ta del av uppgifter om enskilda hos Arbetsförmedlingen. infördes i 5 § lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten, förkortad AF-PuL, en bestämmelse om att Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter för tillhandahållande av information som behövs inom socialnämndernas verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. SoL. I lagen gavs också, i 12 §, en möjlighet för bl.a. en socialnämnd att under vissa förutsättningar få ha direkt- åtkomst till vissa uppgifter. Delegationen för e-förvaltning (E-delegationen) fick i direktiv (dir. 2009:19) bl.a. i uppgift att utforma ett förslag till strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Delegationen ska vidare koordinera de statliga myndigheternas IT-baserade utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och med- arbetare och lämna delrapporter med underlag och förslag till regeringen. I en förstudierapport konstaterade bl.a. att socialnämnderna med ”dagens reglering” fått förutsättningar att hämta vissa uppgifter elektroniskt från andra myndigheter. Det integritetsskydd som finns säkerställer att åtkomst ges till behöriga och till den information som får lämnas ut. Delegationen konstaterade emellertid vidare, att handläggarna bara i begränsad omfattning har möjlighet att hämta information elektroniskt och att kommunerna inte heller använder de möjlig- heter som finns till elektronisk informationsförsörjning. Informa- tionen hämtas i stället manuellt. Orsakerna härtill uppgavs vara flera. Det beror, anfördes det, dels på en komplex regelstruktur som håller tillbaka utvecklingen av tjänster, dels på en prioritering 53 Rapport 7. Delegationen mot felaktiga utbetalningar. Vad kostar felen? hos myndigheterna som äger respektive information av utveck- lingsresurser. Dessutom råder en brist på förmåga att samverka mellan myndigheter, organisationer och kommuner. Med verkan tillhandahåller Arbetsförmedlingen tjänsten AFLI (Arbetsförmedlingen levererar information) där social- nämnderna kan få direktåtkomst till de uppgifter som framgår av gällande lagstiftning. Samma information kan även inhämtas genom den myndighetsgemensamma tjänsten SSBTEK (Sammansatt Bas- tjänst Ekonomiskt Bistånd). För tillgång till uppgifterna i AFLI krävs anslutning via en särskild blankett som finns tillgänglig på Arbetsförmedlingens hemsida. I skrivande stund, , är 54 kommuner anslutna och ytterligare 60 kommuner är på gång. Beträffande de drygt 50 anslutna kommunerna ställs cirka 2000 frågor om dagen.54 För att ska kunna göra nödvändig utredning om rätt till ekonomiskt bistånd behövs tillgång till vissa uppgifter från såväl Arbetsförmedlingen som andra myndigheter och organ. Regel- verket i bl.a. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), för- kortad OSL, medför emellertid att det inte fritt går att inhämta och utbyta uppgifter myndigheter emellan. Såvitt gäller sekretess hos bl.a. Arbetsförmedlingen gäller, enligt 28 kap. 11 § OSL, sekretess för uppgift om enskilds personliga för- hållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men, och uppgiften förekommer i vissa i paragrafen uppräknade ärenden. Bestämmelsen gäller med ett omvänt skaderekvisit, dvs. med en presumtion för sekretess. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. Sekretess med omvänt skaderekvisit gäller även för uppgift om enskilds personliga förhållanden inom , enligt 26 kap. 1 § OSL. Av 8 kap. 1 § OSL framgår bl.a. att sekretess även gäller mellan myndigheter. I 10 kap. OSL regleras emellertid en rad undantag från den sekretess som annars gäller. Sekretess till skydd för enskild 54 Uppgift från Arbetsförmedlingen . hindrar exempelvis inte, enligt 10 kap. 1 § OSL, att uppgift lämnas till en annan enskild, eller till en myndighet, om den enskilde samtycker till det. Enligt 10 kap. 28 § första stycket OSL hindrar heller inte sekretess att en uppgift lämnas till en annan myndighet55 om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Det är en generell regel om att en bestämmelse i en lag eller förordning om uppgiftsskyldighet ska tillämpas också när de uppgifter som omfattas av skyldigheten omfattas av sekretess. Det är inte nödvändigt att bestämmelsen i fråga har avfattats med tanke på att uppgifterna kan vara hemliga. Däremot krävs för att bestämmelsen ska beaktas att den uppfyller vissa krav på konkretion.56 Det är inte tillräckligt med allmänt hållna föreskrifter om samarbete eller samverkan för att sekretessen ska brytas.57 OSL bygger på att rutinmässiga informationsöverföringar i regel ska vara författningsreglerade. En författningsreglerad uppgifts- skyldighet innebär att någon sekretessprövning inte behöver ske vid utlämnandetillfället, den är redan gjord i samband med att upp- giftsskyldigheten infördes. Den prövning som ska ske är i stället vilka uppgifter som ska lämnas ut med stöd av denna författnings- reglering. Denna prövning måste göras på förhand.58 I förarbetena till införandet av uppgiftsskyldighet i fråga om bl.a. etableringsinsatser konstaterade regeringen att uppgiftsskyldigheten inte får leda till att fler uppgifter än nödvändigt lämnas ut. Av hänsyn till den enskildes integritet är det därför viktigt att i en författning ange de konkreta uppgifter som omfattas av en uppgiftsskyldighet.59 I 11 kap. 11 a § första stycket SoL regleras en uppgiftsskyldighet för Arbetsförmedlingen gentemot socialnämnden. Nämnden har rätt att ta del av uppgifter om enskilda.60 Bestämmelsen innehåller även, i första stycket andra meningen, en skyldighet för Arbetsförmedlingen att, när det finns skäl för det, på eget initiativ lämna sådana uppgifter till socialnämnden. Skäl kan föreligga om uppgifterna har betydelse för socialnämnden i ett ärende 55Gäller också sådana enskilda organ som enligt 2 kap. 3–5 §§ OSL jämställs med myndighet. 56Lenberg, , Tansjö Offentlighets- och sekretesslagen En kommentar. 57Lenberg, , Tansjö Offentlighets- och sekretesslagen En kommentar. 58Regeringens proposition proposition (2009/10:60) Nyanlända invandrares arbets- marknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd s. 127. 59Regeringens proposition (2009/10:60) Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd s. 127. 60Se även 11 kap. 11 c § SoL avseende etableringsinsatser. om ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. SoL eller ärende om återkrav m.m. av sådant bistånd enligt 9 kap. SoL. En förutsättning för denna uppgiftsskyldighet är att Arbetsförmedlingen har kännedom om sådana omständigheter som gör att myndigheten har grund för att anse att det föreligger skäl att lämna uppgifter. Det kan t.ex. finnas skäl att lämna sådana uppgifter när det framkommer ny information i ett ärende där socialnämnden har begärt att få ta del av uppgifter. Enligt 11 kap. 11 a § andra stycket SoL meddelar regeringen ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas ut enligt första stycket. Regeringen har i förordning (2008:975) om uppgifts- skyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen i 2–7 §§ preciserat vilka uppgifter som socialnämnden har rätt att ta del av hos olika myndig- heter, såsom och Arbetsförmedlingen, liksom hos arbetslöshetskassorna. Enligt 5 § har socialnämnden rätt att hos Arbetsförmedlingen ta del av följande uppgifter om enskilda: 1.namn, personnummer och i förekommande fall samordnings- nummer, 2.från och med vilken dag en person är anmäld eller inte längre anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbets- förmedlingen, 3.en arbetssökandes tillhörighet till arbetslöshetskassa enligt registrering, 4.en persons rätt till etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 5.med vilket belopp, under vilken period och i vilken omfattning etableringsersättning har beviljats, och 6.om ett beslut om etableringsersättning har ändrats. Dessa uppgifter var, förutom p. 4–6, i princip sådana som vid för- ordningens införande framför allt ansågs behövas från Arbetsförmedlingen för effektiva kontroller av de uppgifter som sökanden lämnar i ärenden om ekonomiskt bistånd.61 61 Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 136 f. Enligt utredningens direktiv har de förändrade åtgärdsreglerna inom arbetslöshetsförsäkringen föranlett ett behov att se över hur kan ta del av relevanta uppgifter från Arbetsför- medlingen, i syfte att bättre kunna kontrollera och följa upp att den som söker ekonomiskt bistånd står till arbetsmarknadens förfogande och är aktivt arbetssökande. Frågan är om, och i så fall vilka, ytter- ligare uppgifter socialnämnden kan behöva för erforderlig kontroll. En annan fråga är om socialnämnden i så fall ska ha direktåtkomst till dessa uppgifter. rätt att få del av ytterligare uppgifter I den enkätundersökning utredningen genomfört anger kommunerna att socialnämnden i princip regelmässigt, dvs. oftast eller alltid (), genom den enskilde infordrar den individuella handlingsplan som upprättats hos Arbetsförmedlingen. Handlingsplanen ska enligt AFFS 2014:1 bl.a. innehålla en arbetsmarknadspolitisk bedömning som utgår från den arbets- sökandes förutsättningar för arbete, arbetsmarknadens krav och Arbetsförmedlingens uppdrag. Handlingsplanen ska också innehålla den arbetssökandes inriktning vad gäller yrkesområden och geo- grafiskt sökområde och vilket stöd den arbetssökande kommer att få från Arbetsförmedlingen. De aktiviteter som planeras ska vara tids- satta och ska kunna följas upp och ha sin utgångspunkt i den arbets- marknadspolitiska bedömningen. Något egentligt skäl till varför handlingsplanen bedöms viktig för biståndsbedömningen har inte framförts till utredningen, endast att det är viktigt för bedömningen och för kontroll och upp- följning. I tämligen stor utsträckning () uppger kommunerna vidare att aktivitetsrapporten infordras oftast eller alltid. Enligt AFFS 2013:2 ska aktivitetsrapporten innehålla, namn, personnummer eller samord- ningsnummer och som regel sökta arbeten eller utbildningar, del- tagande i anställningsintervjuer eller rekryteringsträffar, lämnade kontaktuppgifter eller intresseanmälningar till arbetsgivare, genom- förande av aktiviteter som den arbetslöse anvisats till av Arbetsför- medlingen eller aktiviteter som ingår i den arbetslöses individuella handlingsplan eller etableringsplan och övriga aktiviteter som den arbetslöse vidtagit för att ta sig ur sin arbetslöshet. Enkätundersökningens öppna svar visar vidare att flera av de uppgifter kommunerna önskar få tillgång till är sådana som det redan finns möjlighet att få inom ramen för ovan nämnda förordning om uppgiftsskyldighet, antingen från Arbetsförmedlingen, Försäkrings- kassan eller från arbetslöshetskassorna. Därutöver har framställts önskemål om att få tillgång till t.ex. •kodning på Arbetsförmedlingen och skälet till kodningen, •vilket stöd den enskilde får från Arbetsförmedlingen, •anvisning till arbetsmarknadspolitisk åtgärd, •beslut om andra planer med Arbetsförmedlingen t.ex. jobb- coach, •beslutsunderlag till åtgärder och annat stöd från . Delegationen för e-förvaltning (E-delegationen) konstaterade i sin förstudierapport bl.a. att den information som enligt dagens regler kan hämtas digitalt i vissa fall inte alltid är tillräcklig för att handläggare inom socialförvaltningen ska kunna fatta beslut om ekonomiskt bistånd utan måste kompletteras med underlag som samlas in manuellt. Handläggningen skulle kunna effektiviseras, anför delegationen, genom en utökad tillgång till uppgifter som avser: aktivitetsstöd, arbetslöshetskassa och etablerings- ersättning. I dessa fall är det framför allt uppgifter om avslag och orsak till avslag som skulle vara värdefulla för att höja kvaliteten i ärendehandläggningen. De olika orsakerna till avslag kan kodas med en specifik kod, exempelvis om den sökande är sjukanmäld, arbetar, är i praktik eller har en overifierad frånvaro. E-delegationen menar emellertid att en del uppgifter av integritetsskäl kan vara olämpliga att behandla elektroniskt på ovan Uppgifterna kan också vara svåra att föra över elektroniskt då de eventuellt är svåra att sammanfatta med en enkel kod eller paragraf i databasen hos respektive myndighet vilket framför allt kan gälla ersättningar och bidrag från Försäkringskassan.62 I analysrapporten informationsförsörjning har också kartlagts och identifierats vilken information social- tjänsten behöver i handläggningen från bl.a. Därvid räknas upp de uppgifter som socialnämnderna redan har tillgång till enligt 5 § förordning (2008:975) och därutöver uppges ett behov av uppgift om i vilken tidsomfattning den enskilde är arbets- sökande och beslut om ”insats”, t.ex. nystartsjobb. Som framgått ovan har socialnämnden inom ramen för gällande lagstiftning rätt att få tillgång till en rad uppgifter från , även genom direktåtkomst. Därutöver har nämnden rätt att från bl.a. , också genom direktåtkomst, få uppgift om t.ex. aktivitetsstöd och från arbetslöshetskassorna bl.a. om utbetalt belopp och beslut om avstängning från rätt till ersättning enligt 43–43 b §§ och frånkännande av rätt till ersättning enligt 46 § . Även om i princip regelmässigt infordrar handlings- planen som upprättas hos Arbetsförmedlingen, genom den enskildes försorg, menar utredningen att handlingsplanen innehåller sådana uppgifter att den av integritetsskäl inte bör omfattas av en uppgifts- skyldighet. Ingenting hindrar dock att handlingsplanen lämnas ut efter den enskildes samtycke eller en sedvanlig sekretessprövning. Däremot anser utredningen att det för bedöm- ning av rätten till bistånd hade underlättat för nämnden att få vetskap om Arbetsförmedlingens bedömning i fråga om huruvida den enskilde anses aktivt arbetssökande. Därvid torde aktivitets- rapporten och uppgifterna i denna vara av värde. Den av utredningen genomförda enkätundersökningen visar att aktivitetsrapporten infordras oftast/alltid av av kommunerna som besvarat enkäten. av kommunerna infordrar också Arbetsförmedlingens daganteckningar. Enligt uppgift i de fördjupade intervjuer som utredningen genomfört begärs daganteckningarna därför att man vill veta vilken bedömning Arbetsförmedlingen gjort av 62E-delegationen, Effektiv informationsförsörjning – en förstudierapport s. 25. 63Buki-Tornbjörk////. Det är inte tillräckligt att se aktivitetsrapporten, anförs det, eftersom Arbetsförmedlingen kan komma fram till att sökaktiviteten inte är tillräcklig. Enligt 6 a § förordning (2000:628) om den arbetsmarknads- politiska verksamheten ska den som är arbetslös, med utgångs- punkt i sin individuella handlingsplan eller etableringsplan, regel- bundet i en aktivitetsrapport redovisa vilka åtgärder han eller hon har vidtagit för att ta sig ur sin arbetslöshet. Den som får eller begär arbetslöshetsersättning ska redovisa sina aktiviteter minst en gång . Aktivitetsrapporten ska lämnas till senast efter utgången av den period rap- porten avser. Arbetsförmedlingen ska skyndsamt granska inkomna aktivitetsrapporter. Av 2 § andra stycket Arbetsförmedlingens föreskrifter AFFS 2013:2 framgår bl.a. att arbetslösa som inte får eller begär arbetslös- hetsersättning ska lämna en aktivitetsrapport till Arbetsförmedlingen en gång . Andra inlämningstider gäller för dem som är anvisade till de arbetsmarknadspolitiska programmen stöd till start av näringsverksamhet och arbetslivsintroduktion. Arbetslösa som har etableringsplan ska lämna en aktivitetsrapport var sjätte månad. Enligt 4 § ska i aktivitetsrapporten redovisas •sökta arbeten eller utbildningar, •deltagande i anställningsintervjuer eller rekryteringsträffar, •lämnade kontaktuppgifter eller intresseanmälningar till arbets- givare, •genomförande av aktiviteter som den arbetslöse anvisats till av Arbetsförmedlingen eller aktiviteter som ingår i den arbetslöses individuella handlingsplan eller etableringsplan, och •övriga aktiviteter som den arbetslöse vidtagit för att ta sig ur sin arbetslöshet. Aktivitetsrapporten ska, enligt uppgift från Arbetsförmedlingen, granskas senast från det att den inkom. I granskningen ingår att man kontrollerar bl.a. •om sökaktiviteten är tillräcklig och om redovisade aktiviteter stämmer överens med handlingsplan/etableringsplan, •om meddelande ska skickas till arbetslöshetskassan, i de fall den arbetssökande får eller söker arbetslöshetsersättning, •om det behöver utredas om en anvisning till ett program ska återkallas, •om aktivitetsrapporten innehåller något i övrigt som kräver att Arbetsförmedlingen agerar direkt. att sökaktiviteten är tillräcklig och stämmer överens om handlingsplanen/etableringsplanen görs en notering i Arbetsförmedlingens systemstöd för aktivitetsrapporter. På samma sätt görs en notering om Arbetsförmedlingen bedömer att sökaktiviteten är otillräcklig och att de redovisade aktiviteterna inte stämmer överens med handlings- eller etableringsplan. I det senare fallet tas kontakt med den arbetssökande i syfte att informera om vad som gör att Arbetsförmedlingen inte anser att aktivitetsrapporten kan godkännas och för att diskutera med den sökande. Vid behov kan en ny bedömning göras av om inriktningen på arbetssökandet behöver justeras och om handlingsplanen därmed behöver uppdateras. Aktivitetsrapport ska alltså lämnas till Arbetsförmedlingen som gör en kontroll även i de fall den sökande inte uppbär arbetslös- hetsersättning. En annan sak är att det, i sådana fall, inte finns några sanktioner knutna till att den sökande missköter sitt arbets- sökande. Som framgår av följande avsnitt har utredningen övervägt möjligheten att bereda socialnämnden direktåtkomst till aktivitets- rapporten i sin helhet. Av praktiska skäl är detta emellertid i dags- läget inte möjligt. Eftersom bestämmelser om uppgiftsskyldighet måste uppfylla vissa krav på konkretion har utredningen stannat för att föreslå att socialnämnden ges rätt att få veta vilken bedömning av aktivitets- rapporten som Arbetsförmedlingen gjort, främst om rapporten inte godkänts, samt datum för senaste aktivitetsrapport. Det är uppgifter som kan ge socialnämnden en indikation på att en fördjupad utredning av rätten till bistånd måste göra. Dock ska understrykas, att även om nämnden får tillgång till en sådan uppgift så kan den komma att ändras t.ex. beroende på att nya omständigheter fram- kommer efter samtal med den sökande och som medför att reviderar sin bedömning. Uppgiften ger endast en Det är socialnämndens eget ansvar att utreda och bedöma huruvida den enskilde kan anses aktivt arbetssökande och står till arbetsmarknadens förfogande för rätt till ekonomiskt bistånd. Uppgiften från Arbetsförmedlingen om aktivitetsrapporten godkänts eller inte är endast en del av det beslutsunderlag som kan behöva för att göra en sådan bedömning. Utredningen anser vidare att det kan ha betydelse för bistånds- bedömningen att nämnden får vetskap om huruvida den enskilde är anmäld som arbetssökande på hel- eller deltid eftersom det är att krav att en biståndssökande som regel ska vara arbetssökande på heltid. Kommunerna har både i enkätundersökningen och i intervjuer, uttryckt ett behov av uppgifter om hur den enskilde ”kodas” på Det finns en rad sökandekategorier, s.k. SKAT-koder, som används i Arbetsförmedlingens verksamhet.