sou · H3B371 · 2015-08-04 00:00:00 — Alla barn på HVB ska känna till genomförandeplanen, veta vad den innehåller och hur den ska användas. Det framgick av samtalen med barnen att de i de flesta verksamheterna kände till sin plan. Men det fanns också HVB där bara ett fåtal eller inget barn kände till sin plan. I av boendena där barn och unga tas emot för behandling kände de flesta till sin plan. Motsvarande andel i HVB för ensamkommande barn var 60 procent.82 Som ett komplement till de barnsamtal som genomför inom ramen för frekvenstillsynen av HVB för barn och unga har alla barn och unga fått besvara frågor i en enkät bl.a. om hur delaktiga de tycker att de får vara. Enkätsvaren visar att uppfattningen om delaktighet varierar. Mer än hälften på HVB med inriktning behandling svarar att de oftast eller alltid får vara 797 kap. 2 § SOSFS 2012:11. 80Socialstyrelsen (2012d) s. 191. 81BO (2010) och BO (2011). 82IVO (2013) s. 34. Barns och ungas rätt till skydd och god vård delaktiga och bestämma. Men var femte ungdom tycker inte att det är så. På HVB för ensamkommande barn svarar färre, drygt en tredjedel, att de alltid eller oftast är delaktiga. Ungdomar på de särskilda ungdomshemmen är minst nöjda med sin delaktighet. Där tycker mindre än en tredjedel att de är delaktiga alltid eller medan drygt en tredjedel svarar sällan eller aldrig. Ungefär hälften av ungdomarna på HVB för ensamkommande och på HVB för behandling tycker att personalen alltid eller oftast lyssnar på deras synpunkter och klagomål. På SiS-institutionerna svarar mindre än hälften positivt på frågan. En tredjedel tycker att per- sonalen sällan eller aldrig lyssnar på dem.83 Även från de kontakter som utredningen har haft med barn och unga som varit placerade framkommer brister vad gäller barns rätt att vara delaktiga i planeringen och genomförandet av vården.84 5.7.4Stöd till barn för att deras rättigheter ska tillvaratas När vård ges i ett familjehem eller i ett HVB ska det enligt 6 kap. 7 c § SoL finnas en av socialnämnden särskilt utsedd socialsekre- terare som ansvarar för kontakterna med barnet eller den unge. Socialsekreteraren ska besöka barnet regelbundet i den omfattning som är lämplig utifrån barnets behov och önskemål. Den särskilda socialsekreteraren ska framför allt handla i barnets intresse och ha en självständig ställning till familjehemmet eller institutionen, dvs. inte handlägga frågor som rör villkoren för uppdraget. Ytterligare en angelägen uppgift är att vara uppmärksam på och lyhörd för barnets behov av och önskemål om kompletterande insatser. Den särskilda socialsekreterarens personliga kontakt med barnet eller den unge är tänkt att utgöra en central del i uppföljningen av vården. I uppföljningen ska särskilt uppmärksammas barnets eller den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relat- ioner med anhöriga och andra närstående (6 kap. 7 b SoL och 13 a § LVU).85 83IVO (2014) s. 13 f. inom ramen för BO:s projekt ”Möte med makten”. 2012/13:10 s. 78 f. Barns och ungas rätt till skydd och god vård Den statliga tillsynen ska kontrollera att vården uppfyller krav och mål enligt lagar och andra föreskrifter. Barn och ungdomar i familjehem, på HVB eller i ett LSS-boende kan kontakta via ett direktnummer och få möjlighet att berätta hur de har det eller ställa frågor. har via barntelefonen tagit emot nästan 400 samtal t.o.m. . I många fall är samtalet den enda åtgärd som behövs, i andra fall kan samtalet leda till en kontakt med eller att ett tillsynsärende inleds. Vissa telefonkontakter har lett till oanmälda inspektioner och förändringar i verksamheten. Möjligheten att kontakta ska, enligt ett regeringsuppdrag, även finnas för barn som vårdas inom den psykiatriska heldygnsvården.86 –2014 har en försöksverksamhet med tillsyns- ombud för barn och unga placerade i familjehem genomförts. I en slutrapport över försöksverksamheten konstaterar att barnen varit nöjda med ombuden och att de inneburit en positiv skillnad för en del barn. anser ändå inte att tillsynsombud är rätt metod för att tillförsäkra de familjehemsplacerade barnen en trygg och säker vård. Det huvudsakliga skälet är att försöksverksamheten genomförts under förutsättningar som är svåra att nå upp till om den skulle omfatta alla de cirka 13 000 barn och unga som är placerade i familjehem. Verksamheten är alltså alltför resurs- krävande. anger dock även andra skäl, t.ex. att barn i familje- hem inte behöver fler aktörer. Om barnets nätverk utökas med fler kontakter riskerar roller och uppgifter att bli otydliga. Barnets socialsekreterare måste ha tillräcklig kompetens och kunskap om barn samt en arbetssituation som gör det möjligt att vara tillgänglig för barnet och erbjuda en förtroendefull relation. framhåller även att en riskbaserad tillsyn är effektivare och att vill erbjuda barn och ungdomar flera kanaler för att nå en inspektör och få möjlighet att berätta hur de har det eller ställa frågor.87 87IVO (2014a). Försöksverksamheten har utvärderats av . Barns och ungas rätt till skydd och god vård Det finns en rad barnrättsaktörer som arbetar med barns rättig- heter med utgångspunkt från . BO är en statlig myndighet med uppdrag att företräda barns och ungas rättigheter och intressen utifrån . BO har rättsliga befogen- heter att begära information och att kalla in kommuner, lands- ting/regioner och myndigheter till överläggning men utövar ingen tillsyn. BO får inte ingripa i enskilda ärenden men har anmälnings- skyldighet till socialnämnden. Som redovisats i kapitel 3 har rekommenderat att ratificera det tredje tilläggs- protokollet om en internationell klagomekanism. menar att behöver säkerställa att barn kan slå larm om deras rättigheter kränks. föreslår också att BO ska kunna ta emot och utreda enskilda ärenden. På skolområdet finns en funktion som har till uppgift att stärka barns och elevers rättigheter, nämligen Barn- och elevombudet () som inrättades 2006 som en del av Skolinspektionen. BEO övervakar den del av skollagen som gäller kränkande behandling. BEO har möjlighet att driva individuella barns och ungas mål om skadestånd. I kommuner och landsting förekommer i viss utsträckning lokala och regionala barn- och ungdomsombud. fanns sådana i åtta av 290 kommuner. Utformningen av uppdragen varierar men generellt handlar det om information och påverkans- arbete på ett generellt plan. Exempel på barnrättsorganisationer är , (Barnens Rätt I Samhället) och organisationen . bedriver påverkansarbete och erbjuder individuell råd- givning. arbetar brett med individuell rådgivning, men enbart via telefon, mejl och chatt. Maskrosbarn vänder sig till barn och unga vars föräldrar missbrukar eller mår psykiskt dåligt. Maskros- barn erbjuder kurativt stöd samt sociala aktiviter, men inte juridisk vägledning. Barnrättsbyrån som finns i är den enda verksamhet som företräder enskilda barn i myndighetskontakter och liknande för att de ska få sina behov tillgodosedda. Barnrättsbyrån, som startade sin verksamhet 2011 vänder sig till barn och unga mellan 0 Barns och ungas rätt till skydd och god vård och som behöver praktisk hjälp, ombudsmannaliknande stöd och rådgivning. Barnrättsbyrån har utformats med brittiska som förebild. grundades och erbjuder verksamheter för utsatta barn i och . Arbetet där utgår från dels anknytningsteori (betydelsen av en nära relation lyfts fram för att den tillit ska uppstå som anses som nöd- vändig i behandlingsarbete), dels advocacy och empowerment. Advocacy kan ungefärligen översättas med att företräda medan empowerment handlar om att stärka människors egenmakt.88 Barn- rättsbyrån kommer enligt uppgift att ansöka om medel hos Arvs- fonden för ett försöksprojekt om att sprida modellen till andra delar av . När det gäller övriga nordiska länder är det endast som erbjuder ett oberoende stöd för barn och unga i kontakten med myndigheter. I den danska Serviceloven89 finns bestämmelser om att barn och unga har rätt till eller en bisidder som ska stödja barnet och se till att barnets rättigheter tas tillvara i den kommu- nala handläggningsprocessen (§ 48 a). Vidare kan en støtteperson tillsättas för barn och unga som är placerade utanför det egna hemmet (§ 68 b). Støttepersonen ska fungera som en stabil vuxenkontakt med positiv betydelse för barnets eller den unges utveckling. 5.8Utredningens överväganden och förslag Som redovisats inledningsvis i detta kapitel har på utredningens uppdrag analyserat hur barnrättsperspektivet kan stärkas i den nya omarbetade LVU som utredningen föreslår. förordar att det av lagen tydligt ska framgå vilka rättig- heter som barn har inför och i samband med en placering, dvs. Syftet med en rättighetslista är att det ska vara tyd- ligt för såväl barn och unga som för de som tillämpar lagen, vilka centrala rättigheter som gäller enligt lagen. En inledande rättighets- lista kan följas av de undantag som bör gälla. 88Forssell E m.fl. (2015) s. 12. 89Bekendtgørelse af lov om social service. Barns och ungas rätt till skydd och god vård rättighetslista spänner över ett brett fält, med allt från medborgerliga och politiska rättigheter till ekonomiska, sociala och kulturella sådana. Ett exempel på en svensk lagstiftning som har en sådan inledande struktur är FB som anger barns rättigheter samt vårdnadshavarens ansvar att tillgodose dessa. Enligt 6 kap. 1 § FB har barn rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Vidare framgår att barn inte får utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling. Ett annat exempel på en lagstiftning som har en sådan struktur är den nya patientlagen (2014:821) som trädde i kraft . Syftet med patientlagen är att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Utredningen kan konstatera att det inte tydligt framgår av nuva- rande LVU vad barn och unga och deras föräldrar kan förvänta sig av vården. Genom nuvarande regelverk anges kvalitetskraven på vården i olika bestämmelser i , SoL, SoF samt i föreskrifter från . Det finns därför behov av att både tydliggöra syftet med lagen och på ett samlat sätt ange vilka grundläggande krav som gäller för vården. I det följande föreslår därför utred- ningen att den nya LVU ska kompletteras med en bestämmelse som anger syftet med lagen samt ett kapitel med ett antal bestäm- melser som anger vilka grundläggande kvalitetskrav som gäller för vården. En sådan konstruktion syftar till att synliggöra barns och ungas grundläggande rättigheter och uppmärksamma de som ska tillämpa lagen på deras skyldighet att se till att dessa rättigheter till- godoses. Enligt utredningen är det ett viktigt steg för att genom- föra barnrättssyn i den nya lagen. Barnets eller den unges rätt att få och ge information samt deras möjligheter att kunna påverka sin tillvaro under en placering är en grundläggande rättighet under vårdens genomförande. Som redo- visats inledningsvis har barnets rätt till information och delaktighet stärkts avsevärt i lagstiftningen . Trots detta visar återkommande rapporter att barn och unga upplever att de inte har fått tillräcklig information och att deras synpunkter inte har beaktats. Utredningen anser därför att bestämmelsen om barnets rätt till information, rätt att komma till tals och få sina syn- punkter beaktade behöver lyftas fram och tydliggöras i den nya LVU. I det följande föreslås därför att delaktighetsbestämmelserna Barns och ungas rätt till skydd och god vård ska samlas i ett eget kapitel i den nya LVU och att bestämmelserna ska förtydligas och kompletteras i vissa delar. 5.8.2Lagen ska syfta till skydd och en god vård Utredningens förslag: Den nya lagen ska syfta till att tillför- säkra barn och unga skydd och en god vård. I förarbetena till LVU anges att syftet med LVU är att samhället ska kunna fullgöra sin skyldighet att tillgodose barns och ung- domars behov av vård och behandling. LVU utgör på så sätt ett komplement till SoL i situationer när frivilliga insatser inte kan komma till stånd eller inte kan bedömas som tillräckliga.90 Utredningens uppdrag är bl.a. att analysera behovet av för- tydliganden av regelverket. Tydlighet bidrar till att öka rättssäker- heten för den enskilde. Ur ett rättssäkerhetsperspektiv är det av grundläggande betydelse att den som vårdas med tvång och hans eller hennes anhöriga tydligt kan utläsa av lagstiftningen vad syftet med vården är. Utredningen anser därför att den nya LVU ska kompletteras med en bestämmelse som ger uttryck för det sär- skilda syfte som ska gälla för tvångsvården. Utredningen föreslår att syftet med tvångsvården ska vara att tillförsäkra barn och unga skydd och en god vård. Ordet skydd markerar att det är fråga om en allvarlig situation eller en situation som hotar att förvärras. Med ordet tillförsäkra markeras socialnämndens befogenhet och skyldighet att ge skydd och vård till barnet eller den unge mot vårdnadshavarens eller barnet eller den unges vilja. Att barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet ska få en god vård följer redan av 6 kap. 1 § SoL. Den bestämmelsen gäller även den vård som ges med stöd av LVU (10 § andra stycket LVU). Kravet på god vård i 6 kap. 1 § SoL gäller dock enbart placeringar utanför hemmet. LVU reglerar tvångsingripanden mot enskilda vilket innebär att kraven måste vara högt ställda. Enligt utred- ningen är det därför rimligt att kravet på god vård inte enbart ska omfatta vård utanför det egna hemmet utan även gälla öppna 1989/90:28 s. 38. Barns och ungas rätt till skydd och god vård insatser utan samtycke. Utredningen vill betona att kravet på god vård gäller både för offentligt och enskilt bedriven verksamhet. Syftesbestämmelsen i den nya LVU harmonierar med artikel 20 i som stadgar att ett barn som tillfälligt eller varaktigt berövats sin familjemiljö eller som för sitt eget bästa inte kan tillåtas stanna kvar i denna miljö ska ha rätt till särskilt skydd och bistånd från statens sida. 5.8.3Tydligare krav på tvångsvården Utredningens bedömning: Barns och ungas grundläggande rättigheter i samhällsvården måste synliggöras i den nya LVU. Utredningens förslag: Det ska införas ett nytt kapitel i den nya LVU med bestämmelser om vilka krav barn och unga kan ställa på vården. Följande krav ska gälla Vården ska vara av god kvalitet. Kvaliteten i vården ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Vården ska särskilt vara trygg, säker, ändamålsenlig och präglad av kontinuitet. Vården ska ges med omtanke och bygga på respekt för barnets eller den unges människovärde och integritet samt med aktning för barnets eller den unges person och egenart. Vården ska ges utifrån en helhetssyn på barnet och bedrivas i samverkan med andra berörda samhällsorgan och myndig- heter. Ett barn eller en ung person som vårdas utanför det egna hemmet har rätt till samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmiljön. Ett barn eller en ung person som vårdas utanför det egna hemmet ska ges möjlighet till en fritid som är anpassad till hans eller hennes ålder och intressen. Genom LVU:s nuvarande konstruktion framgår kraven på vården indirekt genom att 10 § andra stycket LVU stadgar att bestäm- Barns och ungas rätt till skydd och god vård melserna i SoL gäller för vårdens innehåll och utformning. Enligt 6 kap. 1 § andra stycket SoL ansvarar den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. Vidare framgår av tredje stycket att vården bör utformas så att den främjar den enskildes samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmiljön. Det enda krav som särskilt nämns i LVU är att insatserna ska präglas av respekt för den unges människovärde och integritet (1 § LVU). Det framgår således inte direkt av nuvarande LVU vad barn och unga och deras föräldrar har rätt att förvänta sig av vården. Utredningen föreslår därför att den nya LVU ska kompletteras med ett inledande kapitel som samlar de bestämmelser som anger vilka grundläggande krav som gäller för vården. Det bidrar till att synliggöra barns och ungas grundläggande rättigheter och uppmärk- samma socialnämnden och de som har det direkta ansvaret för vården på deras skyldighet att se till att dessa rättigheter tillgodo- ses. Som anförts i de inledande övervägandena anser utredningen att en sådan konstruktion av lagen är ett viktigt steg för att genom- föra barnrättssyn i den nya lagen. Vården ska vara av god kvalitet Utredningen föreslår att det nya kapitlet ska inledas med en bestäm- melse som stadgar att vård enligt lagen ska vara av god kvalitet. Vidare ska det framgå av bestämmelsen att kvaliteten i vården systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Kravet på att insatser inom ska vara av god kvalitet och att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fort- löpande ska utvecklas och säkras följer redan av 3 kap. 3 § SoL och gäller med stöd av 10 § andra stycket nuvarande LVU även den vård som ges med tvång. Eftersom den grundläggande regleringen i SoL även fortsättningsvis ska gälla för tvångsvården av barn och unga medför bestämmelsen en viss dubbelreglering. Utredningen anser emellertid att kravet på tydlighet, framför allt gentemot de barn och unga som bereds vård enligt lagen, uppväger nackdelarna med en sådan konstruktion. I sammanhanget kan erinras om att även den nya patientlagen innehåller ett antal dubbelregleringar. Barns och ungas rätt till skydd och god vård förarbetena uttalas dock att nackdelarna i lagtekniskt hänseende uppvägs av att bestämmelserna är av grundläggande betydelse för såväl patienter som vårdgivare och hälso- och sjukvårdspersonal.91 Med kvalitet avses här att en verksamhet uppfyller de krav och mål som gäller för verksamheten enligt lagar och andra föreskrifter och beslut som har meddelats med stöd av sådana föreskrifter. Definitionen är densamma som använder i sina före- skrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete (2 kap. 1 § SOSFS 2011:9). Se vidare kapitel 16. Vården ska särskilt vara trygg, säker, ändamålsenlig och präglad av kontinuitet Som redovisats tidigare i detta kapitel är begreppet god vård inte preciserat i SoL. Däremot har i föreskrifter som gäller socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jour- hem och HVB, angett att vården ska vara trygg, säker, ändamåls- enlig och präglad av kontinuitet. Inom hälso- och sjukvården preciserar lagstiftningen vad som ska känneteckna en god vård. I 2 a § HSL anges i fem punkter de särskilda krav som lagstiftaren har velat ställa på en god vård inom den offentliga och enskilda hälso- och sjukvården. Utredningen anser att det på motsvarande sätt ska preciseras i lag vilka krav barn och unga kan ställa på den vård som ges med stöd av LVU och att föreskrifter ska utgöra grunden. Utredningen föreslår således att det ska framgå av den inledande bestämmelsen i kapitlet att vården särskilt ska vara trygg, säker, ändamålsenlig och präglad av kontinuitet. Med ordet särskilt markeras att uppräkningen inte är uttömmande. En trygg och säker vård innebär bl.a. att vården präglas av stabila och förutsägbara förhållanden som gör att barnet eller den unge kan lita på vuxna i sin omgivning. Det får inte förekomma missför- hållanden såsom övergrepp, kränkningar eller försummelse. En ändamålsenlig vård utformas så att den svarar mot det enskilda barnets eller den unges förutsättningar och behov. Arbetssätt, kompetens hos personalen m.m. ska vara adekvata i förhållande till 2013/14:106 s. 43. Barns och ungas rätt till skydd och god vård det mål som gäller för placeringen. Att vården präglas av kontinui- tet innebär att onödiga omplaceringar undviks och att kontakten med barnets hemmiljö upprätthålls. Det innebär också att barnet eller den unge får möjlighet att bygga upp varaktiga relationer även utanför den egna familjen, med socialsekreteraren och de som svarar för insatserna. Att vården präglas av kontinuitet innebär också att vårdens inledande och avslutande förbereds noga. Som konstaterats i föregående avsnitt ska även de barn och unga som får öppna insatser med stöd av lagen ges en god vård. Det ligger dock i sakens natur att inte alla krav har samma relevans när det inte är fråga om heldygnsvård. Vården ska ges med omtanke och bygga på respekt för barnets eller den unges människovärde och integritet Enligt 1 § LVU ska insatserna präglas av respekt för den unges människovärde och integritet. Utredningen föreslår att den bestäm- melsen ska ingå som en del i de särskilda krav som ska ställas på vården. Vikten av ett respektfullt bemötande är också något som de barn och unga som utredningen träffat lyft fram som väldigt vik- tigt. De understryker att barn och unga måste kunna känna tillit till sin socialsekreterare eller till personalen på för att kunna berätta om svåra saker. De betonar också betydelsen av värme och engagemang. I utvärderingen av den nationella försöksverksam- heten med tillsynsombud var det uppenbart hur mycket barnen värderade möjligheten att få utveckla förtroendefulla relationer och många framhöll betydelsen av kontinuitet. De vill ha en personlig relation till sin socialsekreterare. Ett respektfullt bemötande kännetecknas av hänsyn och respekt för barnets eller den unges människovärde och integritet. Ett respektfullt bemötande kan emellertid förenas med en distanserad och reserverad hållning. Det innebär att i de flesta bemötande- situationer är det inte tillräckligt med enbart respekt. Till ett gott bemötande hör även vänlighet, lyhördhet, tillit, stöd och upp- muntran. Utredningen anser att ordet omtanke kan vara ett sam- manfattande uttryck för det. Det kan anföras att begreppet omtanke är subjektivt och värdeladdat och därmed främmande i författningstexter. Utredningen vill dock erinra om att uppdraget Barns och ungas rätt till skydd och god vård bl.a. är att stärka rättssäkerheten för de barn och unga som vårdas med stöd av lagen. Utredningen har i kapitel 3 redogjort för två olika rättssäkerhetsdefinitioner: formell rättssäkerhet och materiell rättssäkerhet. Den formella rättssäkerheten har att göra med själva förfarandet (förutsägbarhet, kontrollerbarhet och likhet inför lagen) medan den materiella rättssäkerheten ska garantera materiell rättvisa ur ett etiskt och moraliskt perspektiv. Med materiell rätts- säkerhet menas alltså att utöver det formella kravet på förutse- barhet så ska rättsliga avgöranden även motsvara andra etiska krav. Enligt utredningen kan ordet omtanke spegla denna dimension av rättssäkerhet. Utredningen föreslår att nuvarande 1 § första stycket andra meningen LVU flyttas till det nya kapitlet om krav på vården. Vidare föreslås att bestämmelsen kompletteras med att vården ska ges med omtanke och bygga på respekt för barnets eller den unges människovärde och integritet samt med aktning för barnets eller den unges person och egenart. Att barn ska behandlas med aktning för sin person och egenart framgår av 6 kap. 1 § FB. Bestämmelsen i den nya LVU markerar att barns rättigheter även ska respekteras när barnet får insatser enligt LVU. Vården ska ges utifrån en helhetssyn på barnet eller den unge Vården ska ges utifrån en helhetssyn på barnet eller den unge vilket förutsätter att hälso- och sjukvården vid behov erbjuder nödvändig behandling och att förskolan och skolan ger lämplig utbildning och det stöd som behövs. Om berörda verksamheter bidrar med kom- pletterande resurser, kunskap och kompetens för att ge stöd till barnet ökar kvaliteten i insatsen och den splittring som ökad speci- alisering annars kan leda till motverkas.92 För att kunna uppnå syftet med lagen, dvs. att tillförsäkra barn och unga skydd och en god vård, krävs således även insatser från andra huvudmän och verksamheter. I syfte att erinra om detta före- slår utredningen att en bestämmelse förs in i det nya kapitlet om krav på vården, som stadgar att vården ska ges utifrån en helhetssyn på barnet eller den unge och bedrivas i samverkan med andra 92 m.fl. (2006) s. 29. Barns och ungas rätt till skydd och god vård berörda samhällsorgan och myndigheter.