sou · H3B369 · 2015-08-04 00:00:00 — Av 10 kap. 21–23 §§ samma lag följer att sekretess även i vissa andra fall inte hindrar att uppgifter som angår misstanke om brott lämnas till en åklagarmyndighet, , Säkerhetspolisen eller annan myndighet som har till uppgift att ingripa mot brottet. Detsamma gäller enligt 10 kap. 19 § samma lag uppgifter som behövs för att förhindra ett förestående eller avbryta ett pågående brott som avses i den paragrafen. Av 10 kap. 18 a § samma lag fram- går att sekretess inte heller hindrar att en uppgift som rör en en- skild som inte har fyllt tjugoett år lämnas till el- ler Säkerhetspolisen i brottsförebyggande syfte under vissa angivna förutsättningar. Från ska utan hinder av sekretess lämnas 1. uppgifter om huruvida någon vistas i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem, om uppgifterna för särskilt fall begärs av en domstol, en åklagarmyndighet, , Säkerhets- polisen, eller , 2. uppgifter till som behövs i ett ärende om (1991:481), 24 Senaste lydelse 2014:761. 2. uppgifter om en studeran- de som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från högskoleutbildning eller polisprogrammet. 3. uppgifter om en studeran- de som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från högskoleutbildning eller polisprogrammet. Av 17 a § folkbokföringslagen (1991:481) framgår att social- nämnden på begä- ran ska lämna biträde vid utred- ning av frågor om skyddad folk- bokföring eller sekretessmarkering i folkbokföringen. Av 3 och 5 §§ lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter framgår att socialnämnden 1.i ärenden om fingerade per- sonuppgifter ska bistå Polismyn- digheten med de åtgärder som behövs, och 2.på begäran ska lämna Polis- myndigheten upplysning om en person som förekommer i ärende enligt den lagen. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) att 3 och 3 b §§ ska ha följande lydelse. en god hälso- och sjukvård åt en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom lands- dem som är bosatta inom lands- Detsamma gäller dem som Detsamma gäller dem som är kvarskrivna enligt 16 § folk- har skyddad folkbokföring enligt bokföringslagen (1991:481) och (1991:481) och stadigvarande Även i övrigt ska verka för en god övrigt ska verka för en god hälsa hos hela befolk- Vad som i denna lag sägs om Vad som i denna lag landsting gäller också kommu- sägs om landsting gäller också ner som inte ingår i ett lands- kommuner som inte ingår i ett ting, i den mån inte annat följer landsting, i den mån inte annat av 17 §. Vad här sagts utgör inte hinder för annan att bedriva utgör inte hinder för annan att hälso- och sjukvård. bedriva hälso- och sjukvård. ansvar omfattar dock inte sådan hälso- och sjuk- vård som en kommun inom har ansvar för enligt 18 § första och tredje styckena. Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som ansvarar för enligt denna lag och ska där- vid ange de särskilda villkor som gäller för överlämnandet. En upp- gift som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild individ. 25 Senaste lydelse 2014:572. får även träffa överenskommelse med kommun, och Arbetsförmedlingen om att inom ramen för uppgifter enligt denna lag samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. ska bidra till finansieringen av sådan verksamhet som bedrivs i sam- verkan. Enligt bestämmelser i lagen (2003:1210) om finansiell sam- ordning av rehabiliteringsinsatser får delta i finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. får granska sådan verksamhet som bedrivits i sam- verkan med och delvis finansierats av eller Arbetsförmedlingen. Vid en sådan granskning har rätt att ta del av de uppgifter som behövs för att granska verksam- heten. som är bosatta inom som är bosatta inom eller som är kvarskrivna enligt eller som har skyddad folkbokfö- ring enligt 16 § folkbokförings- (1991:481) och stadigvarande lagen (1991:481) och stadigva- rande vistas där, 1.habilitering och rehabilitering, 2.hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning, och 3.tolktjänst för vardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. ansvar omfattar dock inte habilitering, rehabilite- ring och hjälpmedel som en kommun inom har ansvar för enligt 18 b §. ansvar innebär inte någon inskränk- ning i de skyldigheter som arbetsgivare eller andra kan ha enligt annan lag. Habilitering eller rehabilitering samt tillhandahållande av hjälp- medel ska planeras i samverkan med den enskilde. Av planen ska planerade och beslutade insatser framgå. 26 Senaste lydelse 2014:822. ska ge den enskilde möjlighet att välja hjälpmedel enligt vad som anges i 7 kap. 2 § patientlagen (2014:821). Denna lag träder i kraft . lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Härigenom föreskrivs i fråga om tandvårdslagen (1985:125) att 5 § ska ha följande lydelse. Varje landsting ska erbjuda en god tandvård åt dem som är en god tandvård åt dem som är samma gäller dem som är kvar- samma gäller dem som har skyd- ringslagen (1991:481) och stadig- Även i övrigt ska Även i övrigt ska verka för en god tandhälsa hos verka för en god tand- hälsa hos befolkningen. vård som självt be- nämns i denna lag folktandvård. driver benämns i denna lag folk- Vad som i denna lag sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting. Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som och dess folktandvård ansvarar för enligt denna lag. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild individ. Denna lag träder i kraft . 27 Senaste lydelse 2014:575. lag om ändring i lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2013:514) om lands- tingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet att 2 § ska ha följande lydelse. Ett landsting har, om inget annat sägs i denna lag, kostnads- ansvar för ersättningar som har bestämts enligt 1.7, 8 eller 9 § lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet, eller 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghets- systemen. Första stycket gäller endast ersättningar som har betalats ut till en patient som vid tiden för den vård ersättningen avser var 2.kvarskriven enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistades i . Första stycket gäller endast ersättningar som har betalats ut till en patient som vid tiden för den vård ersättningen avser 1.var bosatt inom lands- tinget, eller 2.hade skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistades i . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) att 29 kap. 6 § ska ha följande lydelse. Med en persons hemkommun avses i denna lag den kommun som personen är folkbokförd i. För den som är bosatt i lan- För den som är bosatt i lan- det utan att vara folkbokförd det utan att vara folkbokförd här avses med hemkommun den här avses med hemkommun den kommun som han eller hon sta- kommun som han eller hon sta- digvarande vistas i eller, om han digvarande vistas i eller, om han han eller hon för tillfället uppe- han eller hon för tillfället uppe- håller sig i. håller sig i. som är kvarskriven i en kommun som har skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). (1991:481). Med hemlandsting avses det landsting som hemkommunen hör till. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverk- samhet att det ska införas två nya paragrafer, 9 a och 12 b §§, av följande lydelse. Hemkommunen enligt 29 kap. (2010:800) ska underrättas om ett skol- pliktigt barn som efter flyttning har medgetts skyddad folkbok- föring enligt 16 § folkbokförings- lagen (1991:481). ter om en person som har skyddad folkbokföring till en myndighet, om myndigheten enligt lag eller förord- ning får behandla uppgifterna och får lämna ut upp- lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter verksamhet och denna förord- Denna förordning träder i kraft . Sekretess enligt 21 kap. 3 § första stycket och 3 a § första stycket offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400) gäller inte för uppgifter i följande register: förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretess- förordningen (2009:641) att 5 § och rubriken närmast före 5 § ska ha följande lydelse. 21 kap. 3 § Föreskrifter med stöd av 21 kap. 3 och 3 a §§ offent- lighets- och sekretesslagen Sekretess enligt 21 kap. 3 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller inte för uppgifter i följande register: –bankregistret som förs av , –biträdesförbudsregistret som förs av , –diarium som avses i 6 § mönsterskyddsförordningen (1970:486), –diarium som avses i 7 § patentkungörelsen (1967:838), –diarium som avses i 1 kap. 1 § andra stycket varumärkesför- ordningen (2011:594), –som förs av , –europabolagsregistret som förs av , –europakooperativsregistret som förs av , –filialregistret som förs av , –föreningsregistret som förs av , –företagsinteckningsregistret som förs av , –försäkringsregistret som förs av , –försäkringsförmedlarregistret som förs av , –mönsterregistret som förs av , –näringsförbudsregistret som förs av , –patentregistret som förs av , 28 Senaste lydelse 2011:673. –registret över anknutna ombud enligt lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden som förs av , –registret över fysiska personers och dödsbons konkurser som förs av , –stiftelseregister som förs av länsstyrelserna, och –varumärkesregistret som förs av Patent- och registrerings- verket. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2014:1102) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2014:1102) med instruktion för dels att 55 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 9 a och 25 a §§, av följande lydelse. till regeringen redogöra för den verksamhet som har bedrivits i samordningen av arbetet med att utvärdera och följa upp verksam- heten med skydd för hotade och för hotade och förföljda personer ansvara för att samordna arbetet med att utvärdera och följa upp och metodstöd samt utveckla och informera om hot- och riskbedöm- Arbetet ska ske i samverkan och organisationer får bjudas in att delta i samverkan. får meddela föreskrifter om sådan polisiär verksamhet som bedrivs vid får också meddela föreskrifter om hot- och riskbedömningar i ärenden om skydd för hotade och förföljda per- soner hos , och Skatte- verket. Föreskrifterna ska beslutas i samråd med de berörda myn- digheterna. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2007:780) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:780) med instruktion för att 5 § ska ha följande lydelse. ska samverka med avse- ende gemensamt utnyttjande av administrativt och tekniskt stöd inom . Förordning (2011:1549). ska samverka med , Åklagar- myndigheten och i i frågor om skydd för hotade och förföljda personer enligt 25 a § förord- ningen (2014:1102) med instruk- tion för . Denna förordning träder i kraft . 29 Senaste lydelse 2011:1549. förordning om ändring i förordningen (2007:971) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:971) med instruktion för att det ska införas en ny paragraf, 2 §, och närmast före 2 § en ny rubrik, av följande lydelse. ska sam- verka med , och i i frågor om skydd för hotade och förföljda personer enligt 25 a § förordnin- gen (2014:1102) med instruktion för . Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion att 6 § ska följande lydelse. Vissa länsstyrelser har särskilda uppgifter. 1.Länsstyrelserna i , och har uppgifter i fråga om rennäring m.m. 2.Länsstyrelserna i , , och har uppgifter i fråga om fjällförvaltningen i länen. 3.Länsstyrelserna i , och är förvaltande och attesterande myndighet för vissa program inom målet europeiskt territoriellt samarbete inom EU:s struktur- fonder enligt rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utveck- lingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 och enligt förordningen (2007:14) om förvaltning av . 4.Länsstyrelserna i , och är ansvariga för kontroller enligt artikel 16 i Europaparlamen- tets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 av om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1783/1999 och enligt förordningen om förvalt- ning av . 5.Länsstyrelserna i och har upp- gifter i fråga om . 6.Länsstyrelsen i har uppgifter i fråga om valen till Sametingen enligt sametingslagen (1992:1433). 7.Länsstyrelsen i län prövar frågor om tillstånd att an- ordna kampsportsmatch och utövar tillsyn enligt lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher. 30 Senaste lydelse 2013:981. 8.Länsstyrelserna i , och län är ansvariga för viss tillsyn enligt förordningen (2009:92) om åtgär- der mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 9.Länsstyrelserna i , , och prövar frågor om auktorisation och godkännande samt utövar tillsyn enligt lagen (2010:1933) om auktorisation av delgivningsföretag. 10.Länsstyrelsen i ska vara medlem i en sådan ideell förening som avses i 2 § Laponiaförordningen (2011:840). 11.Länsstyrelserna i , och ska göra de utredningar om det allmänna fiske- intresset som begärs av andra myndigheter i ansökningsmål enligt 22 kap. . 12.Länsstyrelsen i är centralmyndighet för internationella delgivningsfrågor samt mottagande organ för vissa ansökningar om bistånd med delgivning i på utländsk begäran. 13.Länsstyrelsen i Östergöt- lands län ska inom ramen för sitt uppdrag att motverka hedersrela- terat våld och förtryck samverka med , Åklagar- myndigheten och i frågor om skydd för hotade och förföljda personer enligt 25 a § förordningen (2014:1102) med instruktion för . Denna förordning träder i kraft . Vi har i uppdrag att föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter. Direktiven finns i bilaga 1. Följande punkter ingår i vårt uppdrag: lämna förslag på hur personer som lever under hot eller förföl- jelse eller som i övrigt har behov av skydd kan få ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringsregistret lämna förslag på hur det kan skapas en mer sammanhållen ord- ning för hot- och riskbedömningar samt för olika skyddsåtgär- der lämna förslag på hur reglerna om fingerade personuppgifter kan förändras så att skyddsåtgärden kan medges i något större omfattning än ta ställning till om undantaget från sekretesskydd för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt bör slopas eller för- ändras på annat sätt ta ställning till om det bör införas särskilda forumregler, dels i allmän domstol med undantag för familjemål, dels i allmän förvaltningsdomstol för situationer när en part har skyddade personuppgifter ta ställning till om det finns ett behov av förändring av sekre- tessreglerna för att förstärka skyddet för hotade eller förföljda personers adressuppgifter som angetts i en förundersökning ta ställning till om någon annan än en vårdnadshavare i vissa fall ska kunna ansöka om skyddsåtgärder för ett barn ta ställning till om det finns behov av och i övrigt kan anses lämpligt att , när ett barn medges kvarskrivning, lämnar underrättelse till socialnämnden i den kommun där barnet är bosatt. Utöver vad som framgår av kommittéförordningens bestämmelser om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar har vi haft i uppdrag att göra följande: en noggrann konsekvensanalys av förslagen om ändringar i regler om fingerade personuppgifter analysera konsekvenserna för de som har ett berättigat intresse att komma i kontakt med fastighets- och tomträttshavare, om vi föreslår att undantaget i 21 kap. 3 § andra stycket OSL slopas redovisa vilka konsekvenser de lämnade förslagen får för barn i övrigt bedöma de kostnader och konsekvenser som förslagen kan komma att medföra föreslå hur eventuella kostnadsökningar för det allmänna ska finansieras. Arbetet har bedrivits i nära samråd med den sakkunnige och exper- terna. Vi har haft åtta sammanträden, varav sju endagarssamman- träden och ett tvådagarssammanträde. Vi har samrått med , Lantmäteriet, utredningen som ska utvärdera vårdnadsreform (dir. 2014:84) och utredningen om tvångsvård för barn och unga (dir. 2012:79). Vi har besökt eller på annat sätt haft möten med Försäkrings- kassan, , och en kvinnojour inom för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks). Vi har hämtat in uppgifter från andra myndigheter och privata organ som Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , i Östergöt- land, för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), , och . 3Skydd för hotade och förföljda personer 3.1Flera typer av åtgärder Flera myndigheter medverkar till att skydda personer som riskerar hot eller förföljelse. I detta kapitel beskriver vi kortfattat de åtgär- der som finns. Åtgärderna kan antingen syfta till att minska hotet, det vill säga riktas mot den hotande eller förföljande personen, eller syfta till att minska den enskildes sårbarhet, det vill säga riktas mot den hotade eller förföljda personen. Utöver de åtgärder som riktar sig mot den hotande eller förföljande personen och som vi redovisar nedan finns straffrättsliga bestämmelser. Åtgärderna som rikta riktar sig mot den hotade eller förföljda personen kan syfta till att stödja den enskilde att ändra sin livs- föring så att risken för att utsättas för brott minskar. Åtgärderna kan också innebära skyddade personuppgifter eller andra åtgärder av fysiskt, administrativt eller tekniskt slag. Skyddade personuppgifter finns av tre slag: sekretessmarkering och kvarskrivning som prövas av samt fingerade personuppgifter som prövas av . Skydd för hotade och förföljda personer Att skydda hotade personer är i första hand en fråga för Polismyn- digheten.1 Bestämmelser om ansvar finns i bland annat polislagen.2 arbete syftar till att upprätthålla allmän ord- ning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Detta är ett led i samhällets verksamhet för att främja rättvisa och trygghet. Till uppgifter hör att förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet och andra störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten samt att lämna allmänheten skydd, upplysningar och annan hjälp, när sådant bistånd lämpligen kan ges av . Av detta följer att ska ge den enskilde skydd och annan hjälp om inte andra myndigheter och samhällsorgan har i uppdrag att vidta åtgärder. får också bedriva person- säkerhetsarbete enligt förordningen om särskilt personsäkerhets- arbete. 3.2.2Åtgärder som riktar sig mot den hotande eller förföljande personen kan övervaka den hotande eller förföljande per- sonen. Detta kan göras mer eller mindre kontinuerligt men vanli- gast är att det görs vid särskilt kritiska tidpunkter, exempelvis i samband med att den hotande eller förföljande personen friges från ett fängelsestraff eller framför nya hot mot den hotade eller för- följda personen. I samband med att den hotande eller förföljande personen del- ges ett beslut om kontaktförbud, som vi beskriver närmare nedan, genomför ofta ett så kallat klargörandesamtal. Avsikten med detta är att den som har belagts med ett kontakt- 2005/06:138 Personsäkerhet s. 15. 21 §, 2 § 1 och 4 samt 2 a § polislagen (1984:387), förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. samt allmänna råd till 2 § föreskrifter och allmänna råd (RPSFS 2013:7) om polismyndigheternas lokala personsäkerhetsverksamhet. Skydd för hotade och förföljda personer förbud ska förstå innebörden av förbudet och vara medveten om att en överträdelse av det är ett brott.3 3.2.3Åtgärder som riktar sig mot den hotade eller förföljda personen bedriver brottsoffer- och personsäkerhetsarbete som handlar om att stödja och skydda hotade personer och deras anhöriga. Den som utsätts för hot ska känna sig trygg och få pro- fessionell hjälp som innefattar skyddsåtgärder med hög kvalitet. Alla skyddsåtgärder utgår från en strukturerad hot- och riskbe- dömning och anpassas efter individens behov, miljö och situation. Skyddsarbetet innebär en avvägning mellan att ge personer tillräck- ligt skydd och att göra det möjligt för dem att leva ett så normalt liv som möjligt.4 ansvarar även för fingerade personuppgifter. brottsoffer- och personsäkerhetsarbete ger i första hand information, stöd och skydd till den hotade eller för- följda personen. Det saknas dock närmare regler om vilka åtgärder som kan vidtas inom detta arbete. Skyddet till hotade och förföljda personer kan ges på olika sätt. Med undantag för medgivande av fingerade personuppgifter är det framför allt olika typer av fysiska åtgärder och säkerhetshöjande samtal. kan exempelvis tillhandahålla en mobil larmtelefon med inbyggd GPS-funktion och inspelningsutrustning som spelar in samtliga ingående och utgående samtal. Polismyndig- heten kan också tillhandahålla ett portabelt akustiskt larm som avger ett ljud när det aktiveras. kan även genomföra rondering. Det innebär att poliser ägnar en adress särskild tillsyn. kan därutöver erbjuda personskydd. Det innebär att personen åtföljs av 3Inspektion av polismyndigheternas hantering av det lokala personsäkerhetsarbetet, inspek- tionsrapport 2012:8, , s. 14. 4Riktlinjer för polisiära riskanalyser vid våld på individnivå s. 9. Skydd för hotade och förföljda personer en person, livvakt, exempelvis i samband med transporter till och från en rättegång. Den hotade eller förföljda personen kan vidare byta till ett hemligt telefonnummer och få en anonym e-postadress för att själv minska sin exponering i sociala medier. I vissa fall tvingas den hotade eller förföljda personen att flytta till en hemlig adress eller till ett skalskyddat boende eftersom en rimlig säkerhetsnivå inte kan upprätthållas i den gamla bostaden. I vissa fall handlar det om en permanent flytt inom landet eller till ett annat land. När det gäller skyddat boende finns en skillnad mellan skyddat boende och hemligt boende. Ett skyddat boende innebär att det finns ett skalskydd, exempelvis förstärkta dörrar och fönster och larm. I ett hemligt boende utgörs skyddet av att den hotande eller förföljande personen inte vet var den hotade eller förföljda personen befinner sig. genomför vidare olika typer av samtal med hotade eller förföljda personer i syfte att stärka skyddet. Ett säker- hetssamtal ger den hotade eller förföljda personen en bild av sin situation, vad denne själv kan göra och vilket stöd som hen kan förvänta sig i övrigt och då särskilt från sida. Motiverande samtal ska motivera personer att komma till positiva beslut eller förändra livsstilen. Det kan exempelvis handla om att motivera en person att vittna i en rättegång. När det inte längre finns någon hotbild eller den har minskat kan skyddsåtgärderna avvecklas och i samband med det hålls ett avslutningssamtal. Det samtalet rör varför ärendet avslutats, hur hotbilden ser ut och vad som har gjorts i ärendet.5 Det är också möjligt att få en kontaktper- son hos Polismyndigheten.6 Förordningen om det särskilda personsäkerhetsarbetet Det finns ett litet antal personer som har ett särskilt stort skydds- behov. Dessa personer kan få skydd med stöd av förordningen om särskilt personsäkerhetsarbete.7