sou · H3B3106 · 2015-12-18 00:00:00 — Beräkning med kedjeprisindex innebär att branscher med fallande priser får en lägre vikt i beräkningen av utvecklingen för hela ekonomin. Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Bilaga 1 till LU15 För produkter som handlas internationellt avgör de komparativa fördelarna var produktionen utförs. Råvarutillgången i förhållande till transportkostnaderna för dessa, arbetskraftens kompetens, tidigare genomförda investeringar i kapital som är kostsamt att flytta, är alla faktorer av stor betydelse för vad som produceras inom landet. Branscher vars utveckling är beroende av råvarutillgången är framför allt skogsbruk, jordbruk och fiske, samt gruvnäringen. Branscher där befintligt kapital är av stor betydelse är metallverk, skogsindustri, raffineringsindustri, kemisk industri och energi- produktion. Dessa branscher är kapitalintensiva, det vill säga har en stor andel kapital i förhållande till arbetskraften. Det befintliga kapitalet är dyrt att flytta och i många fall långlivat. En stor del av produktionen kan därför antas förbli inom landet. Industri- branscher som är mindre kapitalintensiva och mer beroende av kostnaden för arbetskraften, relativt produktiviteten, är framför allt maskintillverkning, transportmedelsindustri och elektronik- industri. Dessa branscher är också mer utsatta för internationell konkurrens. För produkter som inte handlas internationellt är den inhemska efterfrågan avgörande. Den antagna produktivitetstillväxten i olika branscher redovisas i tabell 3.2. Särskilda förutsättningar för den framtida produktionen i respektive bransch beskrivs därefter. Bilaga 1 till LU15 Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 01-03 (A) 05-09 (B) -0,2 Järn- och andra metallverk 35-39 (D,E) El, värme, vatten, m.m. -0,7 41–43 (F) 49–53 (H) 45–47 (G) 58–63 (J) 64–82 (K,M,N) 55–56 (I), 84–98 (O,P,Q,R,S,T) 68 (L) 1Inklusive grafisk industri m.m. 2Inklusive tillverkning av läkemedel, gummivaror m.m. samt petroleumraffinering. 3Tillverkning av metall-, elektronik- och verkstadsprodukter samt fordon. Källor: SCB och . Rationaliseringar inom jordbruket har medfört att sysselsättningen har minskat och att produktivitetstillväxten har varit hög. föll dock produktiviteten (se figur 3.2). I scenariot återhämtas produktivitetsförlusten. Pro- duktivitetstillväxten i jordbruket antas bli i genomsnitt, vilket är högt jämfört med perioden –2013. Med utgångspunkt i produktivitetsnivån 2008 är dock den genomsnittliga tillväxttakten betydligt lägre; 2009–2040. Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Bilaga 1 till LU15 Figur 3.2 Produktivitet inom jordbruk och fiske Fördädlingsvärde i kronor per arbetad timme, prisnivå Avser branscherna 01 och 03 enligt SNI 2007. Källor: SCB och . Produktionen inom skogsbruket beror på lång sikt till stor del av utbudsfaktorer, dvs. Skogsbruket har goda förut- sättningar att öka utbudet de kommande 25 åren. har ökat till början av 2000-talet.99 Avverkningstakten har legat under skogstillväxten. Tillsammans blir produktivitetstillväxten i den sammansatta branschen jord- och skogsbruk 2014–2040, vilket är lägre än den historiska utvecklingen (se tabell 3.2). Gruvverksamhetens produktivitet har fallit sedan millennie- skiftet (se figur 3.3). Produktivitetsnivån var lägre 2013 jämfört med (se tabell 3.2). Det beror troligtvis på omfattande nyinvesteringar i branschen, vilka tagit mycket kapital och arbets- kraft i anspråk men ännu inte genererat motsvarande produktions- ökning. Produktiviteten förväntas stiga igen när produktionen från de nyöppnade gruvorna ökar. Därför antas en stark produktivitets- tillväxt för branschen framöver; 2014–2040. har en kraftig utbyggnad inom den kinesiska stålindustrin lett till ökade investeringar inom gruvbrytning världen över. är en liten producent av järnmalm, globalt sett, med en total produktion på ca 2013, att jämföra med Bilaga 1 till LU15 Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 i global produktion.100 Det svenska utbudet kommer dock troligen öka, eftersom stora investeringar för att öka produktionen redan är påbörjade eller delvis genomförda. Dess- utom finns potential att öka brytningen av koppar och andra metaller. Figur 3.3 Produktivitet inom gruvor och mineralbrott Förädlingsvärde i kronor per arbetad timme, prisnivå Källor: SCB och . Livsmedelsindustrin har haft en stadig uppgång i produktiviteten , och utvecklingen antas fortsätta om än i lite lång- sammare takt. Ökningen antas bli framöver. Obearbetade jordbruksprodukter har ofta kort hållbarhet och är i regel dyrare att transportera jämfört med bearbetade livsmedel. lönar det sig därför att bearbeta råvarorna nära odlingen eller uppfödningen. Livsmedelsindustrins produktion är således nära kopplad till utvecklingen av jordbruket. Trävaruindustrin har genomgått stora för- ändringar genom öppnandet av några stora högeffektiva produkt- ionsanläggningar, som flera mindre anläggningar lagts ned. Livslängden på investeringarna är lång och produktivitetstill- växten, till följd av bland annat nyvinvesteringarna, antas kunna fortsätta i samma takt som den historiska utvecklingen. 100 Se U.S. Geological Survey (2014), samt minerals.usgs.gov/ /pubs/commodity/iron_ore/ Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Bilaga 1 till LU15 Även inom massa- och pappersvaruindustrin har det gjorts stora investeringar i större energieffektiva anläggningar som äldre produktionslinjer lagts ned. Produktivitetstillväxten framöver antas bli något svagare än den varit (se tabell 3.2 och figur 3.4). Den skogsnära industrins geografiska placering är beroende av råvarutillgången samt tillgången till energi. Stora investeringar är redan genomförda och det befintliga kapitalet är svårt att flytta ut ur landet. Så länge det finns god råvarutillgång i så kommer skogsindustrin med stor sannolikhet att finnas kvar i någon form. Figur 3.4 Produktivitet inom massa- och pappersvaruindustrin Fördädlingsvärde i kronor per arbetad timme, prisnivå Källor: SCB och . Kemi- och läkemedelsbranschens utveckling är svår att förutsäga. Det finns inte några tydliga indikationer på en ökning eller minskning av produktionen inom landet, utöver vissa satsningar på tillverkning av etanol och metanol baserade på träråvara. Produktivitetstillväxten förväntas bli fortsatt hög inom kemi- och läkemedelsbranschen på grund av fortsatt produkt- och process- utveckling. I kemisk industri ingår här petroleumraffinaderierna som haft en exceptionellt hög produktivitetstillväxt under 2000- talet i samband med omfattande investeringar. Stora investeringar har också gjorts i befintliga raffinaderier. Dessa anläggningar kan antas fortsätta att producera . Bilaga 1 till LU15 Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Mineralproduktindustrin producerar huvudsakligen insats- varor till byggindustrin i form av betong, cement med mera, men även glasvaror. Både bearbetade och obearbetade mineralprodukter har ett lågt värde i förhållande till vikten, vilket innebär att trans- portkostnaderna är betydelsefulla för den geografiska placeringen av tillverkningen. Tillverkningsanläggningarna är mindre jämfört med i andra branscher för att kunna vara nära både användare och råvara. Därför kommer åtminstone delar av industrin att finnas kvar i och produktionen vara nära kopplad till tillväxten i byggbranschen. Produktiviteten inom järn-, stål- och andra metallverk har inte återhämtat sig helt efter ett stort ras i samband med konjunktur- nedgången 2009 (se figur 3.5). Stålbranschen upplever nu en period av överkapacitet och låg lönsamhet efter omfattande investeringar i framför allt . Detta tillstånd kan bli långvarigt eftersom anläggningarna har lång livslängd. Rationaliseringar och ned- läggningar av mindre enheter antas därför ske framöver. Konkurrensen från innebär att de kvarvarande metallverken troligen kommer att vara större enheter inriktade mot special- produkter som har en högre produktivitetsnivå. Det ger högre produktivitet för branschen som helhet framöver. Därför antas en betydligt högre produktivitetstillväxt framöver än genomsnittet på 1994–2013. Ett liknande mönster gäller för produkt- ionen av bearbetade metallprodukter (en del av den sammansatta branschen ”övrig tillverkningsindustri”). Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Bilaga 1 till LU15 Figur 3.5 Produktivitet inom järn- och andra metallverk Förädlingsvärde i kronor per arbetad timme, prisnivå Källor: SCB och . Den höga produktivitetstillväxten i näringslivet beror mycket på bidraget från tillverkningen av elektronikprodukter, som innefattar bland annat produktionen av telekommunikationsutrustning. har en stark ställning på området och flera internationella företag har verksamhet förlagd i . Branschen har haft en genomsnittlig produktivitetstillväxt på så mycket som . Under de senaste två, tre åren har tillväxten legat . I scenariot antas en produktivitetstillväxt som är något lägre än detta (se figur 3.6). Bilaga 1 till LU15 Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Figur 3.6 Produktivitet inom elektronik och optik Förädlingsvärde i kronor per arbetad timme, prisnivå Avser branscherna 26 och 27 enligt SNI 2007. Källor: SCB och . Inom fordonstillverkningen har en mycket stark ställning inom lastbilstillverkning. Personbilsindustrin har en mer utsatt position. Eftersom fordonsbranschen är mindre beroende av närhet till naturresurser än många andra industribranscher, och kapital- stocken är lättförflyttad så är branschen särskilt känslig för utländsk konkurrens. I framskrivningen antas att produktionen stannar i och att produktivitetstillväxten är fortsatt hög. Elproduktionen sker till största delen i vatten- och kärnkraft- verk. Tillkommande produktion baseras främst på förnybar energi, exempelvis vindkraft. Någon större utbyggnad av vattenkraften väntas inte. Effekthöjningar har genomförts i några av de svenska kärnkraftverken.101 Resultaten av den höjda effekten har ännu inte synts i produktionsdata för branschen el, gas och fjärrvärme eftersom de uppgraderade reaktorerna mestadels varit i provdrift än så . Tillstånd finns för fortsatta effekthöjningar men som är i planeringsstadiet. Det finns en osäkerhet om dessa effekthöjningar kommer till stånd. Effekthöjningar bör ha en positiv effekt på produktiviteten i branschen. Byggbranschen har haft en mycket låg produktivitetstillväxt historiskt sett. Utvecklingen framöver antas bli lite högre. 101 Se (u.å. Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Bilaga 1 till LU15 av nya bostäder är stort i framför allt storstadsregionerna vilket talar för en stark utveckling i byggbranschen. Förutsättningar finns för ett ökat utbud i och med tillgången till utländsk arbetskraft och politiska initiativ som syftar till att underlätta byggandet. Möjligheterna att öka utbudet av spårbundna transporttjänster begränsas av den befintliga spårkapaciteten. Poli- tiska initiativ för att bygga ut spårkapaciteten gör det möjligt att öka utbudet . Därför antas järnvägen kunna öka sin andel av resandet och godstransporter något i förhållande till nuvarande nivå. Utbudet av lastbilstransporter liksom sjötran- sporter har inte samma begränsningar, utan produktionen på lång sikt styrs av efterfrågan. Likaså för lufttransporter förväntas inga större utbudsbegränsningar. Produktivitetstillväxten inom tran- sportverksamhet antas bli något lägre än det historiska genom- snittet. Produktiviteten inom handeln förväntas växa ungefär i takt med den historiska utvecklingen. En fortsatt övergång till handel över internet är en förklaring till den starka produktivitetstillväxten inom branschen. En fortsatt stark utveckling inom informations- och kommu- nikationsteknik (IKT) antas leda till något högre produktivitets- tillväxt jämfört med den historiska utvecklingen inom branschen kommunikation. Utvecklingen av IKT sätter även spår i andra tjänstebranscher där teknologin utnyttjas, inte minst inom finansiella tjänster (banker) och olika företagstjänster. Hushållstjänster står för en allt större del av näringslivets förädlingsvärde och andel av sysselsättning. Inom branschen ingår hotell och restauranger, utbildningsväsendet, enheter för vård och omsorg, enheter för kultur, nöjen och fritid, intresseorganisationer samt reparationsverkstäder. Produktivitetsutvecklingen inom hushållstjänster är svag, både historiskt och i det framåtblickande basscenariot. Branschen fastighetsverksamhet är mycket speciell. I branschen ingår ett beräknat förädlingsvärde för små- och fritidshus som inte är associerat till någon arbetsinsats. Fastighetsbranschen har haft sjunkande produktivitet , vilket är en utveckling som inte antas fortsätta. Därför blir produktivitets- tillväxten högre framöver än vad den varit . Bilaga 1 till LU15 Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 branschens utbud hänger samman med antalet byggnader inom landet, som i sin tur bestäms av bygginvesteringarna. 3.4Efterfrågan, produktion och sysselsättning Den aggregerade efterfrågan ges av försörjningsbalansens kom- ponenter som den beskrivs i tabell 2.1. Exportefterfrågan stiger snabbare än BNP vilket innebär att i genomsnitt måste export- andelen av branschernas förädlingsvärde öka. I modellberäkningen antas att exportefterfrågan stiger kraftigt för alla produkter så att exportandelen ökar relativt sett ungefär lika mycket för varje produkt.102 I basscenariot är summan av exporterade produkter och tjänster, räknat i kronor, lika med den givna exporten enligt försörjningsbalansen. Likaså antas importen öka i förhållande till den inhemska produktionen av de flesta produkter, för att generera den önskade importen på aggregerad nivå. EMEC-modellen ser också till att efterfrågan på realkapital i branscherna korresponderar till den aggregerade investeringsnivån enligt försörjningsbalansen. Efterfrågan på kapital bestäms av produktionsvolymen och relativpriset mellan kapital och arbete. En förändring av produktionen i en bransch, eller mer generellt en förändring av produktionsstrukturen i näringslivet, påverkar så- ledes de aggregerade investeringarna. Den offentliga konsumtionen bestäms helt utanför modellen. Hushållens konsumtion i modellen bestäms av förändringar i relativpriser på konsumtionsvarorna och av hushållens inkomster samt eventuella förändringar i dess preferenser. Konsumtionen påverkar branschstrukturen vilket fångas i modellen. Arbetsutbudet är givet liksom sysselsättningen i den offentliga sektorn, vilket ger ett begränsat antal arbetade timmar till för- fogande för näringslivet. Fördelningen av sysselsättningen mellan branscherna bestämmer produktionsvolymen i branschen, givet den antagna produktivitetstillväxten. Sammantaget ser modellen till att det råder en allmän jämvikt sådan att efterfrågan är lika med utbudet av varor och tjänster. 102 Export- och importstatistiken är fördelad på produkt och inte på bransch. Varje bransch producerar flera olika produkter och tjänster, och samma produkt kan i princip produceras i olika branscher. Men varje bransch är normalt specialiserad på en eller ett fåtal produkter. Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Bilaga 1 till LU15 I detta avsnitt beskrivs utvecklingen av förädlingsvärde (produktionsvärde minus kostnaden för insatsvaror) och syssel- sättning på branschnivå. Resultaten sammanfattas i tabell 3.3 och kommenteras i den följande texten. Förädlingsvärde och antal arbetade timmar i näringslivet 01-03 (A) -1,7 05-09 (B) -0,3 -0,1 -1,8 -0,5 -0,6 -0,2 -2,5 -1,4 -0,4 -0,5 -0,4 Järn- och andra metallverk -0,5 -1,2 -1,5 35-39 (D,E) El, värme, vatten, m.m. -0,5 41–43 (F) 49–53 (H) -0,4 45–47 (G) 58–63 (J) (K,M,N) 55–56 (I), (O,P,Q,R,S,T) 68 (L) -0,8 1Inklusive grafisk industri m.m. 2Inklusive tillverkning av läkemedel, gummivaror m.m. samt petroleumraffinering. 3Tillverkning av metall-, elektronik- och verkstadsprodukter samt fordon. Källor: SCB och . Antalet arbetade timmar inom jord- och skogsbruk har minskat . Denna utveckling antas inte fortsätta. Efterfrågan på livsmedel och skogsråvara antas vara tillräcklig för att ge en svag ökning av antalet arbetade timmar i branschen framöver. Bilaga 1 till LU15 Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Förädlingsvärdet ökar något snabbare 2014–2040 jämfört med perioden –2013. Inom gruvindustrin har både sysselsättningen och produkt- ionen minskat den senaste , bland annat på grund av den svaga konjunkturutvecklingen . Produktionen antas ta fart då efterfrågan på stål och andra metaller återhämtat sig och nya gruvor sätts i drift. Produktionsnivån 2013 är låg vilket talar för höga tillväxttal framöver när återhämtningen sker. Livsmedelsindustrin har haft en svag utveckling när det gäller antalet arbetade timmar. En viss ökning av efterfrågan på livsmedel kan vara rimlig att anta , i beräkningarna ger det en ökad tillväxt i förädlingsvärdet, men produktionsökningen är inte tillräcklig för att sysselsättningen ska öka. Skogsindustrin, det vill säga industrin för trävaror, massa och papper, har potential att öka produktionen. Som nämnts har uttaget av skog varit mindre än skogstillväxten. Samman- sättningen av produktionen inom skogsindustrin kan dock komma att förändras i takt med förändringar i varuefterfrågan. Nya användningsområden för skogen är bland annat biobränslen. Effektiviseringar leder dock till att antalet arbetade timmar fort- sätter att falla i scenariot. Om även kan behålla och utveckla den kemiska industrin kan den fortsätta att bidra med en stark tillväxt i förädlingsvärdet. Sysselsättningen i branschen fortsätter att minska till följd av rationaliseringar. Mineralproduktindustrin har haft en stark utveckling och till- växten kan fortsätta, men i något lugnare takt. över hela den historiska perioden –2013 har utveckl- ingen i järn- och andra metallverk varit svag. Det är som nämnts tidigare framför allt en följd av konjunkturnedgången som följt efter finanskrisen. Framöver väntas den genomsnittliga förädlings- värdestillväxten bli högre. Sysselsättningen minskar dock i branschen. Övrig tillverkningsindustri fortsätter att växa starkt i fram- tiden, men även här sker det utan någon ökning i sysselsättningen. Efterfrågan på energi har vuxit betydligt långsammare än BNP i takt med att det skett energieffektiviseringar inom många områden. Utvecklingen kan antas fortsätta för att de svenska klimat- och Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Bilaga 1 till LU15 energimålen ska nås. Det ger en svag tillväxt i förädlingsvärdet inom el- och värmeproduktionen. Efterfrågan på byggproduktion antas följa det demografiskt givna behovet på lång sikt. Just nu råder det dock bostadsbrist i storstadsregionerna vilket talar för att byggbranschen kan utvecklas ännu starkare . Dessutom behöver branschen växa om de planer som finns på en utbyggnad av transportinfrastrukturen inom landet blir verklighet. Utrymme finns således för att syssel- sättningen i byggbranschen kan fortsätta att öka. Ökad handel leder normalt till ökat behov av transporter. Transportbranschen kan därför komma att växa och sysselsätta fler personer än . Efterfrågan på handelstjänster har ökat snabbare än både hushållens konsumtion och total användning i ekonomin, snabbare än total användning 1993. En liknande, om än svagare, tendens finns i framtidsscenariot. Den totala användningen ökar med och ökningen i handelns förädlingsvärde blir . En ökning av antalet arbetade timmar förväntas inom handeln. Förädlingsvärdet inom informations- och kommunikations- tjänster har ökat kraftigt . Användingen av internet och mobiltelefoner har exploderat vilket är huvudförklaringen till branschens utveckling. En stark utveckling väntas även . I scenariot sker dock ingen ökning av sysselsättningen i . Banker och företagstjänster utvecklas ungefär i takt med det övriga näringslivet. Antalet arbetade timmar kan fortsätta att öka även om det sker rationaliseringar och utflyttning till andra länder. Hushållens efterfrågan på olika tjänster antas fortsätta öka snabbare än efterfrågan på varor. Branschen hushållstjänster får därför en fortsatt stark utveckling och antalet arbetade timmar i branschen växer snabbt. Branschen består bland annat av hotell och restauranger. I branschen fastighetsverksamhet, slutligen, antas effektivise- ringar leda till lägre sysselsättning. Bilaga 1 till LU15 Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 3.5Sammanfattning – strukturomvandling i näringslivet Utvecklingen av förädlingsvärde och antalet arbetade timmar skiljer sig åt mellan olika branscher i basscenariot, vilket beskrivits i föregående avsnitt. Det får till följd att branschstrukturen i näringslivet förändras. I tabell 3.4 visas dels branschernas andel av det sammantagna förädlingsvärdet i näringslivet, dels andelen av det totala antalet arbetade timmar i näringslivet. Tabellen visar hur andelarna har förändrats och hur de förändras till 2040 i basscenariot. Många av trenderna fortsätter in . Exempelvis fortsätter jord- och skogsbrukets andel av näringslivets förädlings- värde minska, liksom dess andel av det totala antalet arbetade timmar. Gruvorna ökar sin andel av förädlingsvärdet men syssel- sättningsandelen ökar inte. Andelarna inom tillverkningsindustrin (SNI 10-33 (C)) fortsätter att minska i de flesta fall. Undantaget är kemisk industri, där andelen av det sammantagna förädlingsvärdet ökar något. Byggbranschen ökar i betydelse både vad gäller förädlingsvärde och sysselsättning. Men det är inom de olika tjänstebranscherna som det mesta av sysselsättningsökningen återfinns. Det har alltså funnits och kommer att finnas en tendens till att tjänstebranscherna ökar på bekostnad av varuproduktionen. Inom information- och kommunikationstjänsterna sker dock en minskning av sysselsättningsandelen i scenariot. Även inom fastighetsverksamheten sjunker sysselsättningsandelen. I scenariot är det framför allt inom hushållstjänsterna som det sker en kraftig ökning av andelen arbetade timmar. Andelen arbetade timmar i denna bransch steg från , det vill säga . En möjlig orsak till denna kraftiga ökning är förändrade preferenser i hushållen, mot mer tjänster och mindre varukonsumtion. En annan förklaring är att hushållen har fått ekonomiska incitament i form av skattelättnader för tjänstekonsumtion, exempelvis RUT-avdrag och sänkt restaurangmoms. Till 2040 antas hushållens preferenser fortsätta att förändras i riktning mot mer tjänster och mindre varukonsumtion. I basscenariot sker det en ökning av andelen sysselsatta till av totala antalet arbetade timmar i näringslivet. I nästa kapitel undersöker vi hur en Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Bilaga 1 till LU15 ytterligare ökning av hushållens tjänstekonsumtion påverkar ekonomin. Tabell 3.4 Förädlingsvärde och antal arbetade timmar i näringslivet Procent av totala näringslivet, förädlingsvärden i löpande priser 01-03 (A) 05-09 (B) 35-39 (D,E) El, värme, vatten, m.m. 41–43 (F) 49–53 (H) 45–47 (G) 58–63 (J) (K,M,N) 55–56 (I), (O,P,Q,R,S,T) 68 (L) 1Inklusive grafisk industri m.m. 2Inklusive tillverkning av läkemedel, gummivaror m.m. samt petroleumraffinering. 3Tillverkning av metall-, elektronik- och verkstadsprodukter samt fordon. Källor: SCB och . I basscenariot växer de offentliga konsumtionsutgifterna med i genomsnitt 2014–2040, mätt i fasta priser (se tabell 2.1). I löpande priser antas utgifterna per brukare växa i samma takt som BNP per capita (se del 1 i denna bilaga). Det leder till att de offentliga konsumtionsutgifterna som andel av BNP ökar när antalet brukare ökar snabbare än den totala befolkningen. Det senare är fallet när andelen äldre personer i ökar . De offentliga konsumtionsutgifterna som andel av BNP hamnar kring 2040 (se figur 4.1). Hänsyn har då tagits till den demografiska utvecklingen med bland annat en växande andel äldre personer.