sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — även i rapporten att andelen kvinnor med kort vårdtid efter vaginal förlossning varierar anmärkningsvärt mellan olika landsting: från i till på . Faktorer som avstånd till sjukhus, tillgång på uppföljning i hemmet, patienthotell eller annan kvalificerad eftervård påverkar sannolikt vårdtiderna. Troligen kan skillnaderna också avspegla variation i resurstillgång och lokala vårdtraditioner, menar Socialstyrelsen.51 8.3.6Arbetsrelaterad ohälsa och sjukfrånvaro Det finns tydliga skillnader mellan kvinnor och män när det gäller arbetsrelaterad ohälsa och sjukfrånvaro. Kvinnor är i större utsträck- ning än män drabbade av arbetsrelaterade hälsoproblem och är även sjukskrivna i högre grad än män. Män dör i väsentligt högre utsträck- ning än kvinnor i arbetsplatsolyckor. För en mer utförlig beskriv- ning och analys av jämställdhetsaspekter av arbetsrelaterad ohälsa och sjukfrånvaro, se kapitel 5. Flera studier pekar också på relationen mellan kvinnors sjukfrån- varo och deras större ansvar för hem- och omsorgsarbete, vilket diskuteras i såväl kapitel 6 om det obetalda hem- och omsorgs- arbetet som nedan, avsnitt 8.3.7. 8.3.7Det obetalda hem- och omsorgsarbetet Den demografiska utvecklingen medför att befolkningen i blir allt äldre. Det medför i sin tur att många äldre människor be- finner sig i en situation där de är beroende av att andra bistår dem i deras vardag; vårdinrättningar och/eller anhöriga. Statistik från SCB:s arbetskraftsundersökningar visar att det var betydligt vanligare att kvinnor arbetar deltid av orsak som vård av vuxen anhörig/släkting 2014: kvinnor och män.52 Enligt en studie från vid är det lika vanligt att män som kvinnor ger anhörigomsorg (dvs. utan att för den skull 51Socialstyrelsen (2013a). 52Se : Jamstalldhet/Indikatorer/Jamn-fordelning-av-det-obetalda-hem--och-omsorgsarbetet/ Obetalt-arbete/Sysselsatta-20-64-ar-som-arbetar-deltid-av-orsak-som-vard-av-barn-och- vard-av-vuxen-anhorigslakting-2014/ arbeta deltid), men det är mer vanligt att kvinnor ger omfattande omsorg. Studien visar även att män och kvinnor påverkas olika av att ge anhörigomsorg. Exempelvis påverkas kvinnors välbefinnande och vardagsliv mer än mäns av att ge anhörigomsorg, då det är nästan dubbelt så vanligt att omsorgsgivandet uppfattas som fysiskt eller psykiskt påfrestande bland kvinnor som bland män. Kvinnor upp- lever också i större utsträckning svårigheter att hinna med fritids- aktiviteter eller att umgås med vänner till följd av omsorgsgivandet.53 Se vidare kapitel 6 i detta betänkande. Som även visas i kapitel 6 utgör obetalt arbete generellt sett en större del av kvinnors arbete än av mäns arbete. SKL pekar i rapporten (O)jämställdhet i hälsa och vård på att forskare inom folkhälsa och försäkringsmedicin framhåller att kvinnors obetalda arbete bidrar till deras totala arbetsbörda och kan påverka hälsa, sjuklighet och sjukfrånvaro. Forskare som har undersökt fördel- ningen av hushållsarbetet lyfter fram att belastningen handlar både om ansvaret för och utförandet av hushålls- och omsorgsarbete. Det har visat sig att ett ständigt pågående arbete med att hålla rent efter andra och ta hand om och vårda barn eller åldrande föräldrar, ger känslor av stress och sömnproblem hos kvinnor. Det är också ett arbete som inte alltid uppfattas som ett arbete, och som inte kan planeras och utföras när tid finns, utan styrs av andras behov i större utsträckning än sådant arbete som oftare utförs av män, såsom reparationer i hemmet, av bilen etc. Studier av visar även att kvinnors sjukfrånvaro påverkas av föräldraskap. efter att en kvinna har fått sitt andra barn ökar risken för sjuk- frånvaro betydligt. Kombinationen av förvärvsarbete och ansvar för hem och familj har visat sig samvariera med ökad risk för sjukskriv- ning. Studier visar även att mäns arbetsförmåga förblir oförändrad när de blir föräldrar.54 53Szebehely, Ulmanen & Sand (2014b). 54Sveriges kommuner och landsting (2014a). 8.3.8Idrott, fritid, rekreation – och hälsa Ämnet gymnastik har varit en del av skolundervisningen . bytte ämnet namn till idrott, för att 1994 ändras till idrott och hälsa. Enligt en rapport från Gymnastik- och (), Jämställda villkor i idrott och hälsa – med fokus på flickors och pojkars måluppfyllelse, speglar dessa namn- ändringar en förskjutning av såväl ämnets syfte, mål och innehåll som dominerande perspektiv på ämnet.55 visar forskning att det råder en diskrepans kring hur hälsoaspekten ska tas om hand inom ämnet och det tycks råda en oklarhet kring vad undervis- ningen egentligen ska bestå av, och hur den ska utvärderas och betyg- sättas. Lärare inom idrott och hälsa lägger mer fokus på fysisk akti- vitet än lärande om hälsa och livsstilsvanor.56 , som i stor utsträckning bygger på ovan nämnda studie från GIH, fram- kommer att undervisningen i idrott och hälsa inte alltid utformas på båda könens villkor. Föreningsidrotten utövar ett stort inflytande på utformningen av ämnet, vilket gynnar de elever som är förenings- aktiva inom någon idrott på sin fritid. Pojkar är mer aktiva inom föreningsidrotten än flickor, men flickor med utländsk bakgrund deltar i föreningsidrott i betydligt lägre utsträckning än såväl pojkar med utländsk bakgrund som pojkar och flickor med svensk bak- grund. Pojkar är överlag något mer positivt inställda till ämnet än flickor, och idrotter som är mer populära bland pojkar förekommer oftare i undervisningen än idrotter som är mer populära bland flickor. När ämnets innehåll får ett stort fokus på bollsporter tenderar det att gynna pojkars intresse och prestationer i ämnet. Studien visar även att pojkar i högre utsträckning anger att de får ”visa vad de kan” på lektionerna. Det har också visat sig att undervisningen i ämnet domineras av en ”maskulin norm”, där fysiska egenskaper som brukar förknippas med maskulinitet, såsom styrka, uthållighet, snabbhet, spelförståelse och bollkontroll, värderas högre än egenskaper som brukar förknippas med femininitet, såsom rörlighet, koordination, expressivitet och estetik. Vidare pekar studien på att pojkar oftare fick demonstrera svåra moment inom undervisningen och att under- 55Larsson m.fl. (2009). 56Skolverket (2010). visningen ibland präglades av en ”hämmande välvillighet” gentemot flickor, som ibland t.ex. undslapp att göra vissa övningar.57 Se även betänkandets kapitel 5 om ekonomisk jämställdhet, som avser utvecklingen mot jämställdhet inom utbildning. Flera faktorer samspelar med kön i hur hälsoläget ser ut hos olika grupper, där framför allt utbildningsbakgrund, könsidentitet och könsuttryck, socioekonomisk situation samt huruvida en person är utrikes eller inrikes född spelar en avgörande roll. Personer som har varit utsatta för fysiskt, psykiskt eller sexuellt våld uppvisar också betydligt sämre hälsoläge än övriga befolkningen. I alla dessa fall är dock kön en fortsatt viktig faktor, då könsskillnader kvarstår även satt i relation till andra faktorer. När olika faktorer samvarierar riskerar de att förstärka varandra, som t.ex. utbildning och kön där kvinnor med förgymnasial utbildning har en mycket ogynnsam hälso- situation. Analysen av utvecklingen på området hälsa visar att det finns könsskillnader mellan kvinnor och män på en rad områden, såsom vad gäller självskattad hälsa, sjukdomar, läkemedelsförskrivning och bemötande i vården. Stora skillnader kan ses mellan könen både i hur personer upplever sin egen hälsosituation och hur hälso- och sjuk- vården behandlar män respektive kvinnor. Exempelvis befaras att män underdiagnosticeras för depressioner och att flickor och kvinnor underdiagnosticeras för ADHD och autism. Det förstnämnda kan vara en (av flera) förklaringsfaktorer till mäns högre självmords- frekvens. De könsskillnader som sågs i läkemedelsförskrivning kvarstår . Kvinnor drabbas av fler kvalitetsbrister i vården och dessa skillnader minskar inte . Homosexuella, bisexuella och framför allt transpersoner har ett sämre hälsotillstånd och sämre psykisk ohälsa än den övriga befolkningen. Utredningens analys visar att den arbetsrelaterade ohälsan skiljer sig åt mellan könen, där kvinnor oftare drabbas av arbetsrelaterade sjukdomar medan män oftare drabbas av arbetsplatsolyckor. Sjuk- frånvaron är högre för kvinnor än för män, och antas bero på en rad 57 m.fl. (2009); (2010). faktorer där ett större ansvar för det obetalda hem- och omsorgs- arbetet inte är en obetydlig faktor. Den psykiska ohälsan är större hos kvinnor än hos män, och utvecklingen är särskilt allvarlig för yngre kvinnor. Som en följd av det ökar också förskrivningen av antidepressiva läkemedel i denna grupp. Självmord är dock fortsatt högre i gruppen män än i gruppen kvinnor, men även gruppen transpersoner uppvisar en alarmerande hög nivå av självmordstankar och -försök. Medellivslängden ökar i , och könsskillnaden minskar. Detta beror främst på att mäns medelivslängd ökar och således när- mar sig kvinnors livslängd. Mäns ökade livslängd beror i sin tur främst på en minskad dödlighet i hjärt- och kärlsjukdomar. Kvinnor med endast grundskoleutbildning har haft den minst gynnsamma utvecklingen, för vilka medellivslängden nästan inte har ökat alls . Lågutbildade kvinnor har även haft sämst hälsoutveckling och hälsoklyftorna mellan hög- och lågutbildade minskar inte. III Hur jämställdhetspolitiken har genomförts – erfarenheter och resultat 9Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 och regeringens styrning av jämställdhetspolitiken I de följande kapitlen 9–11 redogör vi för erfarenheter och resultat av regeringens jämställdhetspolitik och särskilda jämställdhetssats- ning –2014. I kapitel 9 görs dels en redovisning av hur regeringens medel har fördelats och utformats med avseende på olika insatser, dels en redogörelse för erfarenheter och effekter av dessa insatser. I kapitel 10 återges särskilt resultat som rör länssty- relsernas uppgifter med undantag för de nationella kompetens- och samordningsuppdrag som i och Läns- styrelsen i har inom området mäns våld mot kvin- nor. Dessa uppgifter behandlas i kapitel 9. I kapitel 11 behandlas jämställdhetsarbetet i kommuner, landsting och regioner och resultat av programmet Hållbar utveckling (HåJ) som kommuner och landsting (SKL) har ansvarat för. I detta kapitel redogör vi för hur regeringens särskilda jämställdhets- satsning –2014 har genomförts. Vi redovisar hur medlen har fördelats på olika delmål och ändamål och vilka resultat som nåtts. I satsningen har ingått över 200 olika insatser som i huvudsak har genomförts av myndigheter. I den särskilda jämställdhetssatsningen ingick också regeringens program för jämställdhetsintegrering i myn- digheter (JiM), ett program som pågår fortfarande, och en satsning Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … på jämställdhetsintegrering i kommuners, landstings och regioners verksamheter Program för hållbar jämställdhet (HåJ). Även ett upp- drag till länsstyrelserna, Länsstyrelserna utvecklar jämställdhet (LUJ), har ingått i satsningen. Erfarenheter och resultat som rör HåJ respek- tive LUJ redovisas i kapitel 11 respektive 10. I detta kapitel 9 redo- visar vi också erfarenheter och resultat som rör insatser för att motverka mäns våld mot kvinnor. 9.2Hur har medlen fördelats1 9.2.1Främst till myndigheter men även till organisationer Nästan 70 myndigheter har fått uppdrag inom ramen för jämställd- hetssatsningen. Flera myndigheter har fått flera uppdrag under peri- oden –2014. En del av regeringens beslut har också avsett bidrag och medel till organisationer. Hit räknas bl.a. , Kvinno- lobby, , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL), och samt Kommuner och Landsting (SKL). Mest medel har till- delats SKL som sammanlagt har fått . Medel till övriga nämnda organisationer har uppgått till ca . 9.2.2Flera myndigheter som fått flera uppdrag Det sammanlagda antalet regeringsbeslut har uppgått till 233 be- slut, vilket är fler än antalet myndigheter och organisationer som har fått uppdrag eller tagit emot bidrag för att genomföra olika projekt.2 Ett trettiotal myndigheter och organisationer har fått medel för att genomföra mer än ett uppdrag. I detta sammanhang utmärker sig myndigheterna Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 1Redovisningen av hur den särskilda satsningen har fördelats baseras på dels Rambölls rap- port (2015a), dels (2015). Dessa rapporter skiljer sig i viss utsträckning när det gäller hur fördelningen av regeringens jämställdhetssatsning har sett ut på olika områden. Skillnaderna är små. I huvudsak visar rapporterna i stort sett samma fördelning. 2En del insatser har tilldelats medel i flera omgångar, vilket innebär att antalet regeringsbe- slut är något fler än antalet insatser. Antalet insatser som fått medel i flera omgångar är dock förhållandevis få. Fördelningen av regeringsbeslut stämmer därför relativt väl överens med fördelningen av insatserna på de olika delmålen. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … (MUCF) och som båda har fått ett förhållandevis stort antal uppdrag (32 respektive 25). Även Statistiska central- byrån (SCB), och i och i har fått flera regeringsupp- drag.3 Bland de övriga organisationer som har fått flera uppdrag kan SKL, och Kvinnolobby särskilt nämnas. 9.2.3Mest medel till att bekämpa mäns våld mot kvinnor Ungefär hälften av den särskilda jämställdhetssatsningen har avsett delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Det gäller både sett till antal regeringsbeslut och tilldelade medel. –2014 för- delades för ändamål med anknytning till delmål 4 och antalet regeringsbeslut uppgick till 120, se tabell 9.1 och figur 9.1. Delmål 3, Jämn fördelning av det obetalda hem- och om- sorgsarbetet, har fått minst medel . Tabell 9.1 Antal regeringsbeslut och tilldelade medel fördelat på respektive delmål 2007–2014 Delmål 1 En jämn fördelning av makt och inflytande Delmål 2 Ekonomisk jämställdhet Delmål 3 Jämn fördelning av det obetalade hem- Delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Källa: Ramböll (2015). 3 Underlag från Ramböll (2015a). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … SOU 2015:86 Fördelning av medel per delmål och jämställdhetsintegrering Källa: Ramböll (2015a). En del av insatserna som har rört delmål 4 har även omfattat insat- ser mot prostitution och människohandel samt stöd till bl.a. hbt- jourer. Insatserna har haft en grund i delmålet, men genomförandet har haft en bredare ansats. De har i vissa fall även finansierats med anslag från andra utgiftsområden än utgiftsområde 13 Jämställdhet. Ett exempel är uppdraget till att fördela utveck- lingsmedel och stödja det lokala arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som bevittnat våld och våldsutövare.4 9.2.4Länsstyrelserna har fått mest medel Länsstyrelserna är de myndigheter som har tilldelats mest medel, sammanlagt ca . Medlen har i huvudsak gått till projekt som har handlat om att stödja och samordna organisatio- ners arbete med att motverka mäns våld mot kvinnor och insatser för att motverka prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål samt insatser som rör hedersrelaterat våld och för- tryck. 4 (2011b). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Tabell 9.2 Aktörer som har tilldelats mest medel () Tilldelade medel () Kommuner och Landsting (SKL) /Myndigheten för ungdoms- Myndigheten för skolutveckling/ för arbetsliv och socialvetenskap Delegationen för jämställdhet i högskolan Källa: (2015). Tabellen visar endast de myndigheter eller aktörer som har tilldelats mer än –2014. i och i har fått medel för sina nationella samordningsuppdrag i fråga om prostitution och människohandel respektive hedersrelaterat våld och förtryck, se också kap 9.9.5. är den enskilda myn- dighet som har tilldelats mest medel , totalt . Merparten av uppdrag har rört insatser inom delmålet 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra, och har handlat om att både fördela medel till bl.a. kvinno- och brotts- offerjourer och utvärdera och följa upp arbetet i kommuner och landsting. Flera av uppdragen kan kopplas till förändringen i social- tjänstlagen 2007, som innebar att socialnämndens ansvar för vålds- utsatta kvinnor och barn förtydligades.5 Nämnas bör i sammanhanget att utöver det uppdrag som har ingått i jämställdhets- satsningen, också har haft regeringens uppdrag att fördela utveck- lingsmedel till kommuner och ideella utförare i syfte att kvalitets- 5 Se bl.a. SOU (2006:65), prop. 2006/07:38. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … SOU 2015:86 utveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn som har bevittnat våld och våldsutövare.6 Den enskilt största satsningen har varit programmet HåJ som SKL har ansvarat för, se vidare kapitel 11. MUCF fick totalt nästan för ett stort antal projekt med fokus på olika aspekter av ungdomar och jämställdhet. Delegationen för jämställdhet i högskolan (SOU 2011:1) för- delade bidrag till jämställdhetsprojekt vid universitet och högskolor. Nämnas kan också delegationen för jämställdhet i arbetslivet, JA- delegationen (SOU 2015:50) som finansierades av jämställdhetssats- ningen. för arbetsliv och socialvetenskap, FAS (numera för hälsa, arbetsliv och välfärd, Forte), tilldelades för att bl.a. genomföra en satsning på forskning om kvinnors hälsa. 9.3Hur uppdragen har utformats 9.3.1Fokus på att öka kunskap och utveckla verksamheten Merparten av de uppdrag som har ingått i jämställdhetssatsningen har syftat till att öka kunskapen om jämställdhet och utveckla metoder och rutiner för jämställdhetsarbete. En indelning kan göras i följan- de kategorier:7 –Kunskapsutvecklande insatser, dvs. insatser som syftar till att samla och analysera kunskap, dvs. forskning, analys, utvärderingar, uppföljningar och kartläggningar. –Verksamhetsutvecklande insatser, dvs. insatser som handlar om att utveckla arbetssätt eller verksamheters funktionssätt genom nya metoder, verktyg, rutiner eller samordning. 6Socialdepartementet (2014b). 7Ramböll (2015a) har i sin underlagsrapport till utredningen delat in de olika insatserna i de kategorier som redovisas i detta betänkande. Ramböll har bedömt regeringsbeslutens huvud- sakliga inriktning, det vill säga vad som har varit insatsens huvudsakliga syfte. Det är dock viktigt att framhålla att en stor del av insatserna har omfattat flera olika typer av insatser, exempelvis både utbildning och verksamhetsutveckling. Följande redovisning av hur jämställd- hetssatsningen fördelats på de olika kategorierna baseras på Rambölls underlagsrapport till utredningen. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … –Utbildningsinsatser, dvs. insatser som innehåller utbildning inom ett specifikt ämne för en särskild målgrupp. –Information- och spridningsinsatser, dvs. insatser som har syftat till att sprida information om eller väcka uppmärksamhet kring en fråga, exempelvis genom kampanjer eller framtagande av infor- mationsmaterial. –Bidragsfördelning, dvs. insatser som syftar till att ge bidragsstöd till existerande verksamheter för att främja jämställdhet och stärka organisationens kapacitet. Flest antal regeringsbeslut har avsett kunskapsutvecklande insatser, men mest medel har gått till verksamhetsutvecklande insatser, se figur 9.2 och 9.3. Fördelning av regeringsbeslut per insatstyp Källa: Ramböll (2015a). Fördelning av medel per insatstyp Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Källa: Ramböll (2015a). Totalt har 87 insatser avsett kunskapsutveckling. Dessa har tilldelats medel om ca . Flera uppdrag som har tilldelats MUCF, SCB och har handlat om att bidra till ökad kunskap till berörda målgrupper genom att genomföra kartlägg- ningar och analyser. Exempelvis har MUCF haft i uppdrag att kartlägga förekomsten av arrangerade äktenskap och att genomföra en nationell studie av pojkars värderingar, manlighet, våld och jäm- ställdhet. Myndigheten har också haft i uppdrag att öka kunskapen om sexuell exploatering av barn och ungdomar. SCB har till exem- pel haft i uppdrag att genomföra en tidsanvändningsstudie för att ge en bild av kvinnor och mäns tidsanvändning. har gjort flera utvärderingar, t.ex. en utvärdering av ideella kvinno- jourer. Till kunskapsutvecklande insatser kan också räknas uppdragen till social utvärdering (SBU) och dåvarande FAS, numera Forte. social utvärdering (SBU) har haft i uppdrag att särskilt beakta kvinnors arbetsmiljöer i olika uppdrag om arbetsmiljöns betydelse Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … för uppkomsten av sjukdom. FAS finansierade ett program för forskning om kvinnors hälsa. Även regeringens beslut att inrätta JA-delegationen kan räknas till de kunskapsbildande insatserna. Totalt 79 insatser har avsett verksamhetsutvecklingsinsatser med en finansiering på totalt nästan . Exempel på sådana insatser är samverkansprojekt, jämställdhetsintegrering samt utveck- ling av kanaler för stöd och rådgivning. Länsstyrelserna, Socialstyrel- sen och SKL är exempel på uppdragstagare som haft i uppdrag att genomföra insatser som syftar till verksamhetsutveckling. Exempelvis har länsstyrelserna haft i uppdrag att genomföra samordningsinsatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. har bl.a. haft i uppdrag att utveckla och implementera metoder för att fråga om våldsutsatthet inom hälso- och sjukvård samt att ut- veckla verksamhet i missbruks- och beroendevården. SKL har genom- fört programmet Hållbar Jämställdhet (HåJ) som har handlat om att utifrån ett jämställdhetsperspektiv stödja kvalitetssäkring av offent- ligfinansierade verksamheter på kommunal- och landstingskommu- nal nivå, se vidare kapitel 11. Totalt 30 insatser har varit utbildningsinsatser. Exempel på sådana är konferenser eller utbildningar för myndighetspersonal och fram- tagande av utbildningsmaterial. Totalt har dessa insatser finansierats med medel om nästan . har svarat för flera utbildningsinsatser genom att till exempel genom- föra utbildningsprogram för rättsväsendet vad gäller bemötande av sexualbrottsoffer samt utbildningsinsatser för att synliggöra barn som har bevittnat våld. MUCF har till exempel, inom ramen för sitt uppdrag att motverka sexuell exploatering, tagit fram kunskaps- underlag, högskoleutbildningar för professionella och utbildningar för tjej- och killjourer. Ett annat exempel är som har genomfört kompetensutvecklingsaktiviteter för att främja jämställd- hetsarbete i skolan. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Totalt 21 informations- och spridningsinsatser har genomförts under båda mandatperioderna för sammanlagt . har till exempel genomfört en informationskam- panj om brott i nära relationer. Ett annat exempel är Nationella sekretariatet för genusforskning vid som genom sitt ansvar för webbportalen ger fakta och nyheter om jämställdhet, praktiska exempel och konkreta verktyg för jämställdhetsarbete. Sammanlagt 17 insatser har avsett bidragsfördelning och organisa- tionsutveckling med en finansiering om nästan . MUCF har haft flera uppdrag som har handlat om att ge bidrags- stöd till organisationer. Myndigheten har till exempel fördelat medel till organisationer för att arbeta med engagemangsguider samt till jämställdhetsprojekt. Myndigheten har också fördelat medel till civil- samhällesorganisationers arbete med jämställdhetsintegrering samt till nationella minoriteters organisationer för att arbeta med jämställd- het. Ett annat exempel på uppdragstagare som har fördelat medel är , som har delat ut projektbidrag till folkhögskolor och studieförbund i syfte att förbättra romska kvinnors möjligheter till egen försörjning eller vidareutbildning. 9.3.2Kommuner, landsting och organisationer har varit mottagare Flera av uppdragen har handlat om att fördela medel till kommu- ner, landsting och organisationer. Det gäller i hög grad uppdragen till länsstyrelserna, , och samt Bo- verket och medlen till SKL. Exempelvis fördelade medel till kvinno- och brottsofferjourer och brottsofferverksamhet för hbt-personer. MUCF fördelade medel till insatser för engagemangsguider, natio- nella minoriteters organisationer och organisationer och stiftelsers arbete med att främja jämställdhet.