sou · H3B385 · 2015-10-05 00:00:00 — Inför att den förra bostadsförsörjningslagen upphävdes 1993 uttalade bostads- utskottet att ”kommunerna även fortsättningsvis måste anses ha möjlighet att på olika sätt stödja kommunala bostadsföretag oavsett om företagen drivs som aktiebolag, stiftelser eller i annan företags- form.”29 Frågan om kommunernas möjligheter att ge stöd utreds i betänkandet ”EU och kommunernas bostadspolitik”. Där påpekas att regeringsrätten senare har konstaterat att ändringar av kommunernas kompetens på bostadsförsörjningsområdet inte påverkade möjligheten att stödja kommunens egna bolag eller stiftelser. Utredaren anför att även om det saknas aktuella kom- munalrättsliga avgöranden så har de kommunalrättsliga grund- läggande principerna inte förändrats. Man konstaterar också att kommuner med stora marktillgångar har ansetts kunna bestämma hur mark fördelas mellan olika kategorier av bostadsföretag och byggherrar. En kommun har ansetts ha befogenhet att gynna kooperativa bostadsföretag, förutsatt att det är motiverat utifrån bostadsförsörjningen.30 Men kommunerna måste också följa , som alltid är överordnade. Kommunallagsutred- ningen konstaterar att statsstödsreglerna inskränker den kommu- nala kompetensen men ger också större möjligheter att lämna stöd än kommunallagen31. I avsnitt 4.5 ges en kortfattad beskrivning av hur statsstödsreglerna fungerar när det gäller stöd till bostadsmark- nadsåtgärder. 282 kap. 1 § kommunallagen (1991:900). 29BoU1992/93:19 s. 8. 30SOU 2015:58 EU och kommunernas bostadspolitik, s. 61 ff. 31SOU 2015:24 En kommunallag för framtiden. Statens och kommunernas ansvar när det gäller bostäder för äldre 7.2.6Ökade befogenheter enligt befogenhetslagen I lag (2009:47) om vissa kommunala befogenheter finns bestäm- melser som ger kommuner och landsting ökade befogenheter i förhållande till vad som gäller enligt kommunallagen. Där framgår bland annat att en kommun har rätt att lämna ekonomiskt stöd till enskilda hushåll för bostadsutgifterna. Det är också möjligt för kommunen att gå i borgen för hyran om det krävs för att ett enskilt hushåll ska kunna få ett hyresavtal. 6 § Kommuner får lämna enskilda hushåll ekonomiskt stöd i syfte att minska deras kostnader för att skaffa eller inneha en permanentbostad. Kommuner får också ställa säkerhet för att ett avtal om hyra av en bostadslägenhet fullgörs i syfte att enskilda hushåll ska få en per- manentbostad med hyresrätt som är förenad med rätt till förlängning, om det enskilda hushållets behov av en sådan bostad inte kan tillgodo- ses på annat sätt.32 Befogenhetslagen ger däremot inget utrymme för att lämna stöd till ägare av hyreshus eller till bostadsrättsföreningar. Här gäller kom- munallagens bestämmelser. 32 Lag (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar Kommunens riktlinjer för bostadsförsörjningen ska minst innehålla följande uppgifter: 1.kommunens mål för bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet, 2.kommunens planerade insatser för att uppnå uppsatta mål, 3.hur kommunen har tagit hänsyn till relevanta nationella och regionala mål, planer och program som är av betydelse för bostads- försörjningen. Uppgifterna ska särskilt grundas på en analys av den demo- grafiska utvecklingen, av efterfrågan på bostäder, bostadsbehovet för särskilda grupper och marknadsförutsättningar. ska medverka i planeringen av bostadsförsörj- ningen och tillföra kunskaper och erfarenheter om levnadsförhållan- dena i kommunen. I 2 § har införts ett nytt tredje stycke. Den nya bestämmelsen införs för att göra det tydligt att socialnämnden ska medverka i plan- eringen av bostadsförsörjningen och tillföra kunskaper och erfaren- heter om levnadsförhållandena i kommunen. upp- gifter i planeringen av bostadsförsörjningen framgår av socialtjänstlagen (2001:453). Enligt 3 kap. 1 § socialtjänstlagen hör det till socialnämndens uppgifter bland annat att göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen, medverka i samhällsplaneringen och i samarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda främja goda miljöer i kom- munen. Av 2 § samma kapitel framgår vidare att socialnämndens medverkan i samhällsplaneringen ska bygga på nämndens sociala erfarenheter och särskilt syfta till att påverka utformningen av nya och äldre bostadsområden i kommunen. Förslaget behandlas i avsnitt 3.2.5. Kommunen ska erbjuda aktuell och lättillgänglig information om nuvarande och planerat utbud av bostäder i kommunens olika delar, särskilt i fråga om bostäder med god tillgänglighet för personer med nedsatt funktionsförmåga och boendeformer som riktar sig till sär- skilda grupper. Om det behövs för att främja bostadsförsörjningen ska en kom- mun anordna bostadsförmedling. Om två eller flera kommuner behöver gemensam bostadsförmedling, ska dessa kommuner anordna sådan bostadsförmedling. Regeringen får förelägga en kommun att anordna bostadsförmedling enligt andra stycket. I 7 § har införts ett nytt första stycke. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för kommunen att informera om nuvarande och planerat utbud av bostäder i kommunens olika delar. Kommunen ska särskilt informera om var det finns bostäder med god tillgäng- lighet för personer med nedsatt rörlighet och vart man kan vända sig för att få tag i en sådan bostad. Kommunen ska också särskilt informera om boendeformer som riktar sig till olika grupper, såsom äldre, studenter och ungdomar. I kommunens information bör ingå kontaktuppgifter till berörda fastighetsägare, boendeföreningar och intresseorganisationer. Be- stämmelsen innebär inte att lediga lägenheter måste annonseras på kommunens webbplats, men det bör finnas information om ut- budet av bostäder i olika delar av kommunen, till exempel trygg- hetsbostäder, och vart man kan vända sig för att anmäla intresse. På grund av det nya första stycket har hänvisningen i tredje stycket ändrats till att avse andra stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 3.3.3. 8.2Förslaget till lag om ändring i (2010:900) Om inte annat följer av detta kapitel eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 2 § ska kraven i 1 § uppfyllas på så sätt att de, 1.vid nybyggnad uppfylls för hela byggnaden, 2.vid ombyggnad uppfylls för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggnaden som påtagligt förnyas genom ombyggnaden, och 3.vid annan ändring av en byggnad än ombyggnad uppfylls i fråga om ändringen. När det gäller kravet i 1 § 3 ska hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av a) lokaler dit allmänheten har tillträde, b) entréer och trapphus i flerbostadshus trots första stycket alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. I paragrafens andra stycke har genom punkten b införts en ny bestäm- melse som innebär att kravet i (2010:900), PBL, på att avhjälpa hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde utsträcks till att omfatta även krav på att avhjälpa hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av entréer och trapphus i flerbostadshus. Andra stycket har också ändrats redaktionellt genom att punkterna a och b har införts. finns ett lagkrav att fastighetsägare och närings- idkare ska undanröja enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser. Av 8 kap. 1 § 3 PBL framgår att en byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. samma kapitel stadgas att när det gäller detta krav ska hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. Ett hinder mot tillgänglighet eller användbarhet ska också alltid avhjälpas, under dessa förutsättningar, om hindret finns på en allmän plats. Detta framgår av 12 § andra stycket samma kapitel. Enligt 16 kap. 3 § PBL får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om att vissa slags hinder mot till- gänglighet eller användbarhet vid tillämpningen av 8 kap. 2 eller 12 § ska anses vara enkla att avhjälpa. har med stöd av 10 kap. 2 och 10 §§ plan- och byggförordningen (2011:338), PBF, meddelat föreskrifter och allmänna råd om avhjälpande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser (BFS 2011:13). Den nya bestämmelsen innebär att ägare av flerbostadshus ska vara skyldiga att ta bort sådana hinder i eller i anslutning till entréer och trapphus som är enkla och mindre kostsamma att avhjälpa. Det kan till exempel handla om mindre nivåskillnader, dörrmattor och skrapgaller som är tunga att passera eller som medför risk att snubbla, avsaknad av handledare eller kontrastmarkeringar eller bristfällig belysning i anslutning till entrén. Vilka hinder som ska anses vara enkla att avhjälpa får utvecklas av i föreskrifter genom bemyndigandet i 16 kap. 3 § PBL och 10 kap. 2 § PBF. Förslaget behandlas i avsnitt 3.1.3. 8.3Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2013:922) om stöd till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet Enligt 1 § förordningen (2013:922) om stöd till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshus- beståndet får stöd ges till en kommun som –2015 genomför sådana inventeringar. Utredningen föreslår att stödet förlängs till och med . Dessutom föreslår utredningen vissa förändringar i sak genom ändringar i 1 och 2 §§. Enligt denna förordning får statligt stöd, i mån av tillgång på medel, ges till kommuner för inventeringar av den fysiska tillgäng- ligheten i flerbostadshusbeståndet i kommunen. Stödet får ges till en kommun som –2020 genomför sådana invente- ringar. Kommunen ska erbjuda fastighetsägarna att delta i kom- munens inventering. Ändringen innebär att stödet förlängs och ges till en kommun som –2020 genomför inventeringar av den fysiska till- gängligheten i flerbostadshusbeståndet i kommunen. I paragrafen har vidare gjorts ett tillägg som innebär att kom- munen ska erbjuda fastighetsägarna i kommunen att delta i kom- munens inventering. Erbjudandet ska omfatta alla fastighetsägare av flerbostadshus oavsett ägarkategori och upplåtelseform. Detta är viktigt av flera skäl. Det kan behövas en övergripande inventering av flerbostadshusen som underlag för konkreta åtgärdsplaner och det är en rättvisefråga att alla fastighetsägare ska kunna ha möjlig- het att delta. Mot bakgrund av att statligt stöd till installation av hiss enligt utredningens förslag bara ska lämnas till fastigheter i områden som kommunen har prioriterat utifrån en genomförd till- gänglighetsinventering är det dessutom angeläget ur ett EU-rätts- ligt perspektiv att kommunen inte tillåts främja det egna bostads- företaget. Detta innebär dock inte att kommunen måste tillskriva varje enskild fastighetsägare eller att alla fastighetsägare i kom- munen måste delta, men kommunen ska genom en öppen inbjudan till alla ägare av flerbostadshus i kommunen, erbjuda dessa att delta i kommunens inventering. Den öppna inbjudan kan publiceras genom till exempel annonsering i lokalpress. Förslaget behandlas i avsnitt 3.1.1. Stödet ska uppgå till den beräknade kostnaden för inventeringen. Därutöver får stödet även omfatta kostnader för kommunen för att ta fram förslag till åtgärder i enskilda fastigheter samt kommunala åtgärdsprogram. Nivån på stödet ska anpassas till omfattningen av Stödet får dock inte överstiga per stödmottagare. Ändringen innebär att stöd även kan lämnas till kostnader för kommunen för att ta fram förslag till åtgärder i enskilda fastigheter och kommunala åtgärdsprogram, förutsatt att dessa tas fram i sam- band med kommunens inventering och att de sammanlagda kost- naderna ryms inom maximalt stödbelopp. Förslaget behandlas i avsnitt 3.1.1. En ansökan om stöd ska ha kommit in till . Ändringen föranleds av att stödet förlängs. Den första utbetalningen av stödet görs av det beslutade stödet till stödmottagaren i samband med att beslut om stöd har fattats av . Den slutliga utbetalningen görs på begäran av stödmottagaren och efter det att redovisning enligt 7 § har inkommit till . En sådan begäran ska ha kommit in till . Ändringen föranleds av att stödet förlängs. ska följa upp och utvärdera stödmottagarnas inventering. ska redovisa detta i en rapport till regeringen. Ändringen föranleds av att stödet förlängs. 8.4Förslaget till förordning om investeringsstöd till trygghetsbostäder Förordningen är ny. Den innehåller förslag till bestämmelser om statligt stöd (investeringsstöd) till trygghetsbostäder. Flera av bestämmelserna motsvarar bestämmelser i förordningen (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. Den förordningen omfattar investeringsstöd till ny- eller ombyggnad av bostäder som utgör sådana särskilda boendeformer som avses i 5 kap. 5 § social- tjänstlagen (2001:453) och trygghetsbostäder enligt 2 § förordningen samt gäller för projekt som påbörjats och färdigställs för projektets påbörjande. Stödet enligt den förordningen håller på att avvecklas. Förslaget om nytt investeringsstöd, som omfattar stöd till enbart trygghetsbostäder och inte särskilda boendeformer, behand- las i avsnitt 3.2.1. Statligt stöd enligt denna förordning får, i mån av tillgång på medel, lämnas till investeringar för anordnande av sådana trygghetsbostäder som avses i 2 § (investeringsstöd). Stödet får lämnas till fastighetsägare och tomträttshavare. I förordningen finns bestämmelser om investeringsstöd till trygg- hetsbostäder. För att stöd ska kunna lämnas måste bostäderna uppfylla definitionen av trygghetsbostäder i 2 §. I denna förordning avses med Anordnande: Ny- eller ombyggnad. Trygghetsbostäder: Bostäder där det finns personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider. Bostäderna är hyresrätt eller kooperativ hyresrätt som innehas av – en person som har fyllt , –makar, sambor eller syskon, där minst en har fyllt , eller –efterlevande make, sambo eller syskon som vid dödsfallet sammanbodde med den avlidne i trygghetsbostaden. Bostäder: Bostadslägenheter och utrymmen för de boendes mål- tider, samvaro, hobby och rekreation. Nybyggnad: Uppförande av hus och tillbyggnad av hus som inne- bär nytillskott av trygghetsbostäder. Ombyggnad: Nyinvesteringar i eller i anslutning till hus, som utan att vara nybyggnad, innebär –nytillskott av trygghetsbostäder, eller –förbättringar av utrymmen för de boendes måltider, samvaro, hobby och rekreation i anslutning till ny- eller ombyggnad av bostads- lägenheter. I 2 § förklaras innebörden av begreppen anordnande, trygghets- bostäder, bostäder, nybyggnad och ombyggnad. Det finns ingen vedertagen definition av boendeformen trygg- hetsbostäder och utformningen av trygghetsbostäder kan därför variera. För trygghetsbostäder som har byggts med hjälp av investe- ringsstöd enligt förordningen (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. finns dock vissa villkor som ska vara uppfyllda. Förslaget till definition av trygghetsbostäder överensstämmer med definitionen i 2 § förordningen (2007:159) om investerings- stöd till äldrebostäder m.m. med den skillnaden att förslaget före- slås omfatta enbart hyresrätter och kooperativa hyresrätter. Definitionen i tidigare stöd omfattade även bostadsrätter. I förslagets 2 § definieras trygghetsbostäder på följande sätt. Trygghetsbostäder är bostäder där det finns personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider. Bostäderna är hyresrätt eller kooperativ hyresrätt som innehas av en person som har fyllt . För makar, sambor eller syskon, räcker det att minst en person har fyllt . För efterlevande make, sambo eller syskon som vid dödsfallet sammanbodde med den avlidne ställs inte krav på att den efterlevande ska uppfylla ålderskravet. Med bostäder avses här bostadslägenheter och utrymmen för de boendes måltider, samvaro, hobby och rekrea- tion. Trygghetsbostäderna måste således innehålla gemensamma utrymmen för de boendes måltider, samvaro, hobby och rekrea- tion. När det gäller kravet på personal i trygghetsbostäderna så ska det finnas personal , dvs. , inklusive lör- dag och söndag, som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider. Behovet av personal och vilken sorts stöd personalen ska ge kan se olika ut i trygghetsbostäderna och förutsättningarna kan skifta. Därför finns ingen närmare precisering i 2 § på vilket sätt personalen ska stödja de boende och under hur många timmar . Det blir ytterst en fråga för att bedöma i varje enskilt fall. Den sökande ska i sin ansökan om stöd visa hur personal ska tillhandahållas och finansieras. Med nybyggnad avses uppförande av hus och tillbyggnad av hus som innebär nytillskott av trygghetsbostäder. Med ombyggnad avses nyinvesteringar i eller i anslutning till hus, som utan att vara nybyggnad, innebär nytillskott av trygghets- bostäder, eller förbättringar av utrymmen för de boendes måltider, samvaro, hobby och rekreation i anslutning till ny- eller ombygg- nad av bostadslägenheter. Det ska således vara fråga om nyinve- steringar i eller i anslutning till hus, och av detta följer att stöd inte ges till underhållsåtgärder. Gränsdragningen mellan investering och underhåll är dock inte självklar. Det finns många definitioner på underhåll men det vanligaste är att underhåll är åtgärder som syftar till att vidmakthålla byggnaders värde, tekniska funktion och skick. Som skatterättslig definition på underhåll brukar anges åtgärder som erfarenhetsmässigt måste vidtas med en byggnad någon eller under byggnadens livslängd för att den ska bevaras eller återställas i sitt ursprungliga fysiska skick. En förutsättning för att stöd ska kunna lämnas vid såväl ny- som ombyggnad är också att det blir nytillskott av trygghetsbostäder. En ombyggnad av befintliga trygghetsbostäder, som inte innebär ett nytillskott, är inte stödberättigad. Om särskilda boendeformer enligt 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453), till exempel vård- och omsorgsboenden och servicelägenheter, byggs om till trygghets- bostäder, så blir det ett nytillskott av trygghetsbostäder och är där- med stödberättigat. För att stöd ska kunna ges till gemensamhets- utrymmen krävs att bostadslägenheter byggs eller byggs om och att det blir ett nytillskott av trygghetsbostäder. Stöd ges inte för enbart förbättring eller ombyggnad av gemensamhets- utrymmen. Förslaget behandlas i avsnitt 3.2.1. Investeringsstöd får lämnas om ett byggnadsprojekt påbörjas –och färdigställs för påbörjandet. Ett byggnadsprojekt måste påbörjas till och med samt färdigställas för påbörjandet. Enligt 21 § får bemyndig- ande att meddela föreskrifter om när en ny- eller ombyggnad ska anses påbörjad och färdigställd. Ett byggnadsprojekt ska uppfylla de krav för permanentbostäder som följer av 8 kap. (2010:900). När det gäller om- byggnad ska dessutom bostaden efter ombyggnaden i dess helhet upp- fylla lägsta godtagbara standard enligt bestämmelserna om bostads- lägenhet i 12 kap. 18 a § sjätte och sjunde styckena jordabalken. I fråga om nybyggnad ska dessutom bostadslägenhetens hygienrum och sovrum utformas med en utökad tillgänglighet. ska uppfylla de krav för permanentbostäder som följer av 8 kap. (2010:900). Vid en om- byggnad ska dessutom bostaden efter ombyggnaden i dess helhet uppfylla lägsta godtagbara standard enligt bestämmelserna om bostadslägenhet i 12 kap. 18 a § sjätte och sjunde styckena jorda- balken (hyreslagen). Dessa bestämmelser motsvarar 5 § första stycket i förordningen (2007:159) om investeringsstöd till äldre- bostäder m.m. I andra stycket anges att i fråga om nybyggnad ska dessutom bostadslägenhetens hygienrum och sovrum utformas med en utökad tillgänglighet. Denna bestämmelse innebär en förändring i förhållande till tidigare investeringsstöd, där det vid ny- och om- byggnad i princip ställdes krav på utökad tillgänglighet (höjd nivå enligt Svensk standard SS 91 42 21) vid utformningen av trygghets- bostäder. Enligt praxis från kunde avsteg medges i ombyggnadsärenden om till exempel planlösningen skulle bli avsevärt försämrad eller om den utökade tillgängligheten krävde kostsamma åtgärder. Enligt utredningen bör trygghetsbostäder vara planerade så att det är möjligt att bo kvar om man får en funktionsnedsättning som kräver hjälpmedel för förflyttning. Det är därför viktigt att bostaden genom sin utformning underlättar för den enskilda att använda moderna hjälpmedel och för personalen att med effektiva metoder och moderna hjälpmedel utföra sitt arbete. Men det är, enligt utredningens mening, framförallt hygienrum och sovrum som bör vara planerade så att den boende har möjlighet att bo kvar om han eller hon får en funktions- nedsättning som kräver hjälpmedel för förflyttning eller hjälp från hemtjänst- eller sjukvårdande personal. Bostadslägenhetens sovrum och hygienrum ska därför utformas med en utökad tillgänglighet och större mått än normalnivån användas. Mått som är lämpliga finns i SS 91 42 21 (höjd nivå). När det gäller ombyggnad måste det, enligt utredningen, finnas möjlighet till viss anpassning efter förutsättningarna och därför bör det räcka med att kraven enligt bygglagstiftningen och hyreslagen följs. Bidragsbeloppet är också lägre för ombyggnad. Enligt 21 § får bemyndigande att meddela närmare föreskrifter om tillämpningen av andra stycket i 4 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.2.1. För byggnadsprojekt som innefattar bygglovspliktiga arbeten ska det finnas ett bygglov som vunnit laga kraft. Bestämmelsen motsvarar 6 § förordningen (2007:159) om investe- ringsstöd till äldrebostäder m.m. med det tillägget att bygglovet ska ha vunnit laga kraft. Om det finns särskilda skäl, får i enskilda fall medge undantag från kravet i 2 § att innehavaren av bostadslägenheten ska ha fyllt . Innehavaren måste dock ha fyllt . Om det finns särskilda skäl, får i enskilda fall medge undantag från kravet på att innehavaren av bostadslägenheten ska ha fyllt . Ett sådant exempel kan vara om det på en enskild lokal bostadsmarknad finns ett överskott på trygghetsbostäder och en efterfrågan från personer . får medge undantag från ålderskravet enbart i de fall innehavaren har fyllt . När det gäller makar, sambor eller syskon gäller liksom tidigare att det räcker att en av dem uppfyller ålderskravet. Förslaget behandlas i avsnitt 3.2.1. En stödmottagare ska förbinda sig att om , räknat från beslutet om utbetalning av stöd, –använda de bostäder som stödet avser för de ändamål och i enlig- het med de villkor som förutsattes när stödet beviljades, –inte överlåta det eller de hus som innehåller bostäderna till någon som avser att använda bostäderna för annat ändamål eller med andra villkor än de som förutsattes när stödet beviljades. En mottagare av stödet ska förbinda sig att under , räknat från beslutet om utbetalning, använda trygghetsbostäderna för de ändamål och i enlighet med de villkor som förutsattes när stödet beviljades. Detta innebär att trygghetsbostäderna ska användas som trygghetsbostäder, så som de är definierade i 2 §, . Bostäderna får till exempel inte hyras ut till personer som inte fyllt . För make, sambo eller syskon räcker det att en av dem har fyllt . Det ska också finnas personal som på olika sätt kan stödja de boende samt gemensam- hetsutrymmen. Stödmottagaren ska också förbinda sig att inte överlåta huset eller husen med trygghetsbostäder till någon som avser att använda trygghetsbostäderna på annat sätt än som trygghetsbostäder enligt definitionen i 2 §, till exempel som studentbostäder. Mottagaren av stödet ska i ansökningarna om stöd och utbetalning förbinda sig att följa dessa villkor under räknat för beslutet om utbetalning. Om villkoren inte följs blir stödmottagaren återbetalningsskyldig för hela det utbetalda stödet, se 16 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.2.1.