sou · H2B388 · 2015-01-01 00:00:00 — –Tillgång till flygburen stridsledning –Interoperabilitet med övriga deltagande nationer –Förmåga till bekämpning Avveckling (när insatsen avslutas) kan välja vad man bidrar med. Avseende luftstridskrafter är stridsflyg och flygande sensorer med basförband och luftvärn möjliga alternativ. Det handlar om mycket långa logistikkedjor som kräver en relativt stor logistikorganisation i området, särskilt i en krigssituation. För större underhåll måste flyg- planen hem till . Flygande sensor nödvändigt, bland de deltagande nationerna, särskilt i en krigssituation. Det finns behov av lufttankning i området för att öka tiden i insatsområdet. Krigsfallet ställer högre krav på logistik och luftvärn, inklusive förmåga mot små mål vid till exempel flygbas. 7.3.9Okonventionell angripare 4A – enskilt i fredstid Utgångspunkten är att angriparen söker tillfälligt lamslå en samhällsfunktion respektive skada eller döda människor i genom att utnyttja luftarenan. De svenska luftstridskrafterna ska bidra till att skydda befolkningen i och svenska samhälls- funktioner. Ett hot om eller ett angrepp med okonventionella medel mot , till exempel svenska centrala samhällsfunktioner, kan förväntas gömma sig i civil verksamhet, söka använda civil verksamhet som vapen och etablerade vapen på innovativa sätt, till exempel fysisk verkan via civila transportmedel eller civila farkoster som plattformar för konventionella vapensystem. Det fysiska angreppet kan kombineras med verkan på informationsarenan. Angreppet utförs av en aktör med oklar bakgrund, det kan vara inhemsk våldsbejakande grupp, en motsvarande grupp från utlandet, en statsunderstödd grupp eller en del av en främmande stats myndigheter. Tidsutdräkten är månader. Konfliktsituation: Stor osäkerhet, uppgiften är bred och rum och det skyddsvärda är oklart definierat. Viktigare krav på förmåga hos luftstridskrafterna Förmåga till taktisk ledning (och stridsledning) Förmåga till uthållighet. Förmåga att upptäcka hot i luften (även små och långsamt- gående) Förmåga att hantera hot i luften och på marken(även små och långsamtgående) Förmåga att skydda verksamhet vid flygplats Uppgiften för luftstridskrafterna i scenariot handlar om att stödja samhället med lämpliga förband. Polisen leder insats mot angri- paren i fred. A(4A) Grundalternativ – okonventionell angripare I grunden är detta ett alternativ för att lösa uppgiften territoriell integritet, men som kan stödja samhället genom att upptäcka och hantera bland annat lufthot vid militära och civila flygbaser/- platser. Markhotet hanteras i samverkan med samhället (polis/civila vaktbolag). Alternativet innebär en uppdatering av befintligt bemannat flygsystem, med begränsad förmåga bortom 2040. Ett enklare flygsystem kan innebära fler flygplan. Enstaka huvudbaser med ett fåtal militära sidobaser som behöver ett av Försvarsmakten prioriterat ytterligare skydd mot eventuellt mark- och lufthot mot bas. Ett mindre utbyggt sensorsystem bestående av fasta sensorer, inklusive eleverade fasta sensorer. Enstaka fortifierade fasta ledningsplatser. En viss nivå på luftvärnet, på grund av scenariots karaktär kan stödja det civila samhället. Försvarsmaktens bidrag i uppgiften stöd till det civila samhället Basförband för stridsflygförbandet (klargörning och mindre underhåll) Medel- och korträckviddigt luftvärn kan bidra till att skydda objekt, områden/terrängavsnitt, inklusive flygplatser och -baser. + Förmåga mot hot från luften, även mot små mål. –Liten redundans i sensorkedjan, om dessa skulle vara föremål för påverkan, på grund av fasta sensorer B(4A) Tyngdpunkt sensorsystem – okonventionell angripare Ett alternativ med en uppdatering av befintligt bemannat flyg- system, med begränsad förmåga bortom 2040. Ett enklare flyg- system innebär troloigen fler flygplan. Enstaka huvudbaser med ett fåtal militära sidobaser, med ett begränsat egenskydd mot mark- och lufthot som behöver ett av Försvarsmakten prioriterat ytterligare skydd mot ev. mark- och lufthot mot bas. Ett kvalificerat, flexibelt sensorsystem, inklusive flygande sensorer kan skapa en god omvärldsuppfattning Enstaka fortifierade fasta ledningsplatser. Ett luftvärn som, på grund av scenariots karaktär, kan stödja det civila samhället. Försvarsmaktens bidrag i uppgiften stöd till det civila samhället Basförband för stridsflygförbandet (klargörning och mindre underhåll) Kort- och medelräckviddigt luftvärn, inklusive system för att upptäcka och bekämpa små mål, som raketer, artilleri och granatkastare +Ett kvalificerat, flexibelt, sensorsystem som ger en god omvärldsuppfattning med möjlighet till förvarning +Förmåga mot hot från luften, även mot små mål. –Begränsade möjligheter att skydda objekt- och områden över ytan i Värdering av altenativ i scenario 4A – enskilt i fredstid Förmåga till uthållighet. Förmåga att upptäcka och hantera hot i luften (även små och långsamtgående) Förmåga att skydda verksamhet vid flygplats Låga krav ställs på stridsflygsystemen Måttliga krav på sensorsystemet Höga krav på skydd mot hotet från marken, (på flygplatser och -baser) Luftstridskrafternas bidrag till att stödja samhället är i första hand hot från luften, inklusive mot små och långsamgående mål. Räcker förmågan till behovet att skydda såväl civila och militära flygplatser/-baser? 7.3.10Okonventionell angripare 4B – med liten stat i fredstid Utgångspunkten är att angriparens mål är att skada eller döda människor under ett event, t.ex. större internationellt möte eller idrottsevenemang, genom att utnyttja luftarenan. De svenska luftstridskrafterna ska i samverkan med en liten stat skydda människor och verksamheten i eventet som äger rum i den lilla staten. Hotbilden motsvarar fallet 4A, ovan. Konfliktsituation: Uppgiften är begränsad och rum och det skyddsvärda är klart definierat. Det är gott om förberedelsetid. Viktigare krav på förmåga hos luftstridskrafterna Förmåga till taktisk ledning (och stridsledning) Förmåga att upptäcka hot i luften (även små och långsamt- gående) Förmåga att hantera hot i luften (även små och långsamtgående) Förmåga att skydda verksamhet vid flygplats (civila och militära) Uppgiften för luftstridskrafterna i scenariot handlar om att stödja en annan stat med lämpliga förband för att skydda ett event. Polisen i staten leder insats mot angriparen i fred. A(4B) Tyngdpunkt stridsflyg – okonventionell angripare i liten stat Ett alternativ för uppgiften territoriell integritet, utgående från A(1A) med ett kvalificerat bemannat flygsystem. Flygsystemet kan till viss del kompensera för ett mindre utbyggt sensorsystem, med endast fasta sensorer på marken, inklusive aerostat. Alternativet kräver ett av Försvarsmakten prioriterat skydd mot evventuellt markhot, då antalet flygande system kan förväntas vara begränsat. Enstaka huvudbaser och ett fåtal militära sidobaser nyttjas. Enstaka fortifierade fasta ledningsplatser. Viss nivå på luftvärn, p.g.a. scenariots karaktär (påtagligt hot). Basförband för stridsflygförbandet (klargörning och mindre underhåll) Medel- och korträckviddigt luftvärn, även för att upptäcka och bekämpa små mål. Styrkor – i uppgiften stödja annat land mot okonventionell angripare +Ett kvalificerat stridsflygsystem, med god förmåga att stödja den lilla staten. +Förmåga även mot små mål. Svagheter – i uppgiften stödja annat land mot okonventionell angripare –Begränsad mängd luftvärn i strukturen som helhet innebär begränsade möjligheter att stödja med detta. B(4B) Tyngdpunkt omvärldsuppfattning/luftvärn – okonventionell angripare Ett alternativ för uppgiften TI, utgående från A(1A) Tyngdpunkt stridsflyg – okonventionell angripare. I detta fall med en uppdatering av befintligt bemannat flygsystem, med begränsad förmåga bortom 2040. Ett enklare flygsystem kan innebära fler flygplan eller en annan balans i strukturen. Ett kvalificerat, flexibelt sensorsystem, inklusive flygande sensorer kan skapa en god omvärldsuppfattning. Enstaka huvudbaser med ett fåtal militära sidobaser. Enstaka fortifierade fasta ledningsplatser. En högre nivå på luftvärn, på grund av scenariots karaktär (påtagligt hot). Svenskt bidrag – i uppgiften stödja annat land mot okonventionell angripare Basförband för stridsflygförbandet (klargörning och mindre underhåll) Medel- och korträckviddigt luftvärn, för att upptäcka och bekämpa små och långsamtgående mål. +Förmåga att skydda militära och civila flygplatser mot lufthotet, omfattningen är en dimensioneringsfråga +God uthållighet, p.g.a. marksystem, uthålligheten som helhet beror av antalet förband –Förmodligen kan ett begränsat antal civila flygplatser skyddas –Begränsad uthållighet i strukturen och i svenskt bidrag –Förmågan mot långsamtgående mål? Värdering av altenativ i scenario 4B – med liten stat i fredstid Förmåga att upptäcka hot i luften (även små och långsamt- gående) Förmåga att hantera hot i luften (även små och långsamtgående) Förmåga att skydda verksamhet vid flygplats (civila och militära) Låga krav på stridsflygssystemet Det kan finnas behov av system för komplettering av en luftlägesbild, avseende låga höjder. Det finns ett påtagligt behov av luftvärn, inklusive förmåga mot små och långsamtgående mål. Kommitténs förmågebaserade arbetssätt innebär att utifrån ett utspänt utfallsrum (våra nio scenarier1), ta fram de (viktigaste) förmågekrav som vi ser kan ställas på framtida luftstridskrafter i de nio scenariorna. Scenarierna är ett verktyg för kommittén att studera framtida krav på luftstridskrafter. I kapitel 7 har olika för- mågealternativ tagits fram för varje scenario. Dessa är på grund av det långa tidsperspektivet delvis abstrakta, men möjliga att över- siktligt värdera. En första värdering sker för att inte behöva ta med oss alla alternativ i det fortsatta arbetet, men väl kunskapen från den analysen. Utifrån militärstrategiska koncept och operativa idéer skapar vi i detta kapitel luftförsvarsstrukturer. Dessa strukturer ska rymmas inom den ekonomiska ramen, en bibehållen ekonomisk ambitions- nivå. Ett militärstrategiskt koncept eller inriktning talar om hur det militära maktmedlet avses användas. Vi vill på samma sätt som tidigare spänna upp ett utfallsrum. Flera olika militärstrategiska inriktningar studeras inledningsvis. Inom ramen för en militär- strategisk inriktning kan en eller flera operativa idéer, tas fram. Vi tar med oss den kunskap som vi samlat på oss i den tidigare analysen av de olika insatsmiljöerna, men är nu inte begränsade till dessa scenariobeskrivningar, när vi skapar våra luftstridskrafts- strukturer. I den bild (kapitel 7.2. Omvärldsutveckling och scena- rier) som beskriver våra scenarier, med hjälp av parametrarna kon- fliktnivå och grad av samarbete, har vi valt ut 8 av 12 kombinatio- ner och skapat 9 scenarier. Ett scenario är vidare endast ett (väl 1 Se vidare bilaga 2. valt) exempel på en händelseutveckling, utformat med tanke på studiefrågan. En luftförsvarsstruktur ska vara en beskrivning av luftstrids- krafterna som gör det möjligt att uppskatta såväl ekonomisk upp- offring, som hur väl strukturen bedöms lösa de uppgifter som kan ställas mot bakgrund av militärstrategisk inriktning och operativ idé. Dessa utvecklade och mer konkreta strukturer kan sedan värderas och realiserbarhetsprövas. Arbetet med luftstridskraftsstrukturerna är ett iterativt arbete. Det är inte möjligt att träffa rätt från början. Man får gå tillbaka och kanske även justera något tidigare skapat förmågealternativ, när det ska konkretiseras till förband som innebär en ekonomisk kostnad, inte bara en förmåga. När olika luftstridskraftsstrukturer har tagits fram ska en värdering ske av hur väl anpassade strukturerna är mot omvärlds- beskrivningarna , , och Okon- ventionell angripare och mot de krav på förmåga som ställs i de olika scenarierna. Vid värdering av luftförsvarsstrukturerna har kommittén i del- betänkandet identifierat ett antal möjliga effektmått, bland andra: Styrkor och svagheter i strukturen Krigsavhållande effekt, till exempel tröskeleffekt 8.2Militärstrategisk inriktning och operativa idéer Ett militärstrategiskt koncept eller inriktning talar om hur det militära maktmedlet avses användas, i stort. Inom ramen för en militärstrategisk inriktning kan en eller flera operativa idéer an- vändas för nyttjandet av stridskrafterna, inklusive luftstridskraf- terna, i operationer. Nedan beskrivs inledningsvis utgångspunkter för dagens försvar av , hämtat från aktuella underlag. Syftet är att lyfta fram nationella ingångsvärden för hur det militära försvaret i allmänhet och luftstridskrafterna i synnerhet kan byggas, utifrån en militär- strategisk inriktning och en operativ idé. Utgångspunkter är de svenska säkerhets- och försvarspolitiska grundprinciper som finns i svenska linjetal, inklusive regeringens regeringsförklaring, och som formulerats av försvarsberedningen 2014. I det fortsatta arbetet kan olika faktorer varieras mellan olika militärstrategisk inriktningar och operativa idéer, främst avseende vad som ska försvaras, på vilket sätt och när. Försvarets operativa idé måste vara i samklang med den rådande nationella utrikes- och säkerhetspolitiska ställningstaganden och säkerhetsrelaterade principer inom övriga politikområden. Exempelvis ska den operativa idén rymmas inom svensk syn på hur vapenmakt får användas och med det civila samhällets sårbarheter och möjligheter. Utgångspunkt för det svenska försvaret är (en bred politisk enighet kring) flera grundläggande säkerhets- och försvarspolitiska prin- ciper. Följande text är hämtad från utrikesdeklaration 20142, Försvarsberedningens rapport av – Starkare försvar för en osäker tid3 och regeringsdeklarationen . I utrikesdeklarationen fastslogs, av den tidigare regeringen, bland annat att ska vara en aktiv del av ett starkt, enat och öppet Europa.4 Regeringen slår i regeringsförklaringen fast att ska vara en stark röst i världen för frihet, fred, mänskliga rättigheter och solidaritet. Vi ska aktivt delta i det internationella samarbetet, för att både FN och EU ska axla ett större ansvar för att lösa konflikterna och ge hjälp åt dem som drabbas. Vidare anser regeringen att Den 2Regeringens deklaration vid utrikespolitiska debatt i . svenska militära alliansfriheten tjänar alltjämt vårt land väl. Den skapar en god grund för ett aktivt ansvarstagande för såväl vår egen som andras säkerhet. ska inte söka medlemskap i . Regeringen slår dessutom fast att Försvarsberedningens förslag ska genomföras. Försvarsberedningen skriver att inom ramen för den solidariska säkerhetspolitiken ska det militära försvaret kunna förebygga och hantera konflikter och krig. Detta för att garantera politiska oberoende och självständighet samt för att värna landets territoriella integritet.5 Genom att kunna möta ett begränsat väpnat angrepp skapar försvaret tillsammans med politiska, diplomatiska och ekonomiska medel en tröskel för den som skulle vilja angripa , eller utöva påtryckningar med militära maktmedel.6 Försvarsmakten ska enskilt och tillsammans med andra myndig- heter, länder och organisationer, lösa fyra övergripande uppgifter.7 För det första upprätthålla tillgänglighet i fred och beredskap för den händelse det beslutas om höjd beredskap. Därtill för att kunna förebygga och hantera konflikter och krig, och därmed skydda handlingsfrihet inför politisk, militär eller annan påtryckning. Ytterst, om det krävs, försvara mot incidenter och väpnat angrepp. En andra uppgift är att främja vår säkerhet genom deltagande i operationer på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet. Den tredje uppgiften är att upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta . Slutligen ska Försvarsmakten med befintlig förmåga och resurser kunna bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Armé-, marin- och flygstridskrafter samt gemensamma strids- krafter ska vara moderna och anpassade för uppgifter i och i närområdet.8 För att kunna möta framtida hot och kunna hantera en försämrad omvärldsutveckling måste relevant militär förmåga 5Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid, Ds 2014:20 s. 45. 6Ds 2014:20 s. 46. 7Ds 2014:20 s. 8Ds 2014:20 s. 49. finnas och kontinuerligt uppdateras.9 Förmåga att möta mer kvalificerade motståndare är en förutsättning för långsiktig hand- lingsfrihet.10 Flygstridskrafterna ha hög tillgänglighet och kunna kraftsamla huvuddelen av krigsförbanden för nationella och multinationella operationer i och i när- området.11 Vidare ska flygstridskrafterna, till förbere- delser, med stridsflyg, helikoptrar och transportflyg kunna delta i en multinationell operation utanför närområdet.12 8.3.1Militärstrategisk inriktning A – ska kunna agera enskilt vid väpnat angrepp, utan militärt stöd från andra Följande inriktning tar sin grund i den gällande försvars- politiska inriktningen, från inriktningsbeslutet och Försvars- beredningen senaste rapport. Förutsättningen i detta sammanhang är att ett militärt stöd från andra inte kan påräknas, åtminstone inte i tillräcklig tid. Försvarsmakten ska enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet: –Hävda territoriella integritet och suveränitet –Hävda intressen i närområdet –Avvärja hot mot fred och säkerhet, inklusive genom inter- nationell krishantering, i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer –Möta ett väpnat angrepp mot 9Ds 2014:20 s. 10Ds 2014:20 s. 45. 11Ds 2014:20 s. 51. 12Ds 2014:20 s. 51. 8.3.2Militärstrategisk inriktning B – agerar tillsammans med andra vid väpnat angrepp I följande militärstrategiska inriktning har en långt driven samverkan med andra länder. För försvaret av , och de sam- verkande länderna, har en förmåge- och uppgiftsfördelning skett, där inte har full förmågebredd, men fortfarande har vissa möjligheter att agera enskilt. Försvarsmakten ska enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet: –Hävda och samverkande grannländers territoriella integritet och suveränitet. –Hävda intressen i närområdet –Avvärja hot mot fred och säkerhet, inklusive genom inter- nationell krishantering, i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer –Tillsammans med andra möta ett väpnat angrepp mot eller mot de andra samverkande nationerna Närområdet är dimensionerande. 8.3.3Militärstrategisk inriktning C – avvärjer hot mot fred och säkerhet, där kriser uppstår I följande militärstrategiska inriktning försvaras i första hand genom att hantera kriser och hot där de uppstår, i samverkan med andra länder. Det militära hotet mot bedöms i detta fall vara lågt under överskådlig framtid, vilket gör att förbandens beredskap kan sänkas. Förmågan ska kunna byggas upp om nya hot kan förutses. har därför tillräcklig förmågebredd för detta ändamål. Närområdet är inte dimensionerande för befintlig för- måga. Försvarsmakten ska enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet. – Hävda territoriella integritet och suveränitet. –Hävda intressen i närområdet –Avvärja hot mot fred och säkerhet, inklusive genom inter- nationell krishantering, i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer –Efter allvarlig och varaktig säkerhetspolitisk försämring och successiva beslut av riksdag och regering, kunna utveckla förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. Närområdet är ej dimensionerande 8.3.4Militärstrategisk inriktning D – agerar integrerat med andra med expeditionär förmåga I följande militärstrategiska inriktning har en långt driven samverkan med andra länder. Det militära samarbetet mellan och de samverkande länderna bygger på att förband och förmågor utvecklats med en gemensam arbetsfördelning som grund, där inte har förmågebredd. Närområdet är ej (ensamt) dimensionerande, utan stridskrafterna är utformade för expeditionär förmåga13. Försvarsmakten ska enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet: –Hävda och samverkande grannländers territoriella integritet och suveränitet –Hävda intressen i och utanför närområdet –Avvärja hot mot fred och säkerhet, inklusive genom inter- nationell krishantering, i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer 13 Expeditionär förmåga innebär att kunna genomföra och stödja operationer globalt, i alla insatsmiljöer med begränsat eller inget regional stöd och att kunna vidmakthålla denna förmåga . Expeditionär Förmåga – Tillämpat koncept, vision, krav och utveck- ling. HKV 01 400:56728, . –Integrerat med andra möta ett väpnat angrepp mot eller mot de andra samverkande nationerna Närområdet är ej dimensionerande. 8.3.5Militärstrategisk inriktning E – har ett anpassningsförsvar. I följande militärstrategiska inriktning bedöms det militära hotet mot vara lågt under överskådlig framtid, vilket gör att förbandens beredskap kan sänkas. Förmågan ska kunna byggas upp om nya hot kan förutses. har därför tillräcklig förmåge- bredd för detta ändamål. Närområdet är dimensionerande för svenskt försvar. deltar i internationell krishantering med befintliga förband. Försvarsmakten ska enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet: –Hävda territoriella integritet och suveränitet –Hävda intressen i närområdet –Avvärja hot mot fred och säkerhet, inklusive genom inter- nationell krishantering, i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer –Efter allvarlig och varaktig säkerhetspolitisk försämring och successiva beslut av riksdag och regering, kunna utveckla förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. I bilaga 3 presenteras en översikt av de militärstrategiska inrikt- ningarna. 8.4.1Operativ idé – Områdesförsvar enskilt Tyngdpunkten i det svenska militära försvaret ligger i , med fokus och rum på prioriterade områden. Försvarsmakten inriktas mot förmågan att hävda territoriet, stödja samhället och möta ett väpnat angrepp genom att bryta mot- ståndarens anfallskraft alternativt bestrida motståndarens opera- tionsfrihet på och i anslutning till svenskt territorium, samt genom att skydda prioriterade, militärt och civilt viktiga, geografiska områden eller infrastruktur i . I syfte att hindra en angripare att nyttja dessa, respektive för att skapa egen operativ handlingsfrihet, samt skydda samhällsviktiga funktioner. Tidsmässigt betonas både hög beredskap och mesta möjliga uthållighet Luftstridskrafterna inriktas mot förmågan att: Upptäcka och avvisa kränkningar i luften Skydda samhället, befolkning och samhällsviktiga funktioner Skydda prioriterad militär verksamhet och prioriterade områden samt etablera luftöverlägsenhet alternativt bestrida motstån- darens möjlighet till att etablera luftherravälde. Såväl offensiva som defensiva insatser ska kunna genomföras. 8.4.2Operativ idé – Områdesförsvar med andra Tyngdpunkten i det svenska militära försvaret ligger i och samverkande länder, med fokus och rum på prioriterade om- råden. Försvarsmakten inriktas mot förmågan att hävda svenskt och samverkande länders territorier, stödja samhället och möta ett väpnat angrepp genom att utnyttja samverkande länders militära infra- struktur, som möjliggör gruppering av svenska och samverkande länders förband för gemensamma operationer samt genom att skydda prioriterade, militärt och civilt viktiga, geografiska områden eller infrastruktur i och närområdet. I syfte att hindra en angripare att nyttja dessa, respektive för att skapa operativ handlingsfrihet för stridskrafter från samverkande länder samt skydda samhällsviktiga funktioner. Tidsmässigt betonas både hög beredskap och uthållighet, så att gemensamma opera- tioner kan genomföras. Luftstridskrafterna inriktas mot förmågan att: Upptäcka och avvisa kränkningar i luften, Skydda samhället, befolkning och samhällsviktiga funktioner Skydda prioriterad militär verksamhet och prioriterade områden samt etablera luftöverlägsenhet alternativt bestrida motstån- darens möjlighet till att etablera luftherravälde, tillsammans med andra.