sou · H3B3109 · 2015-12-21 00:00:00 — 1.ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodoses, 2.regleringen av sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte samordnas på ett lämpligt sätt, 3.en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, 4.strandskydd enligt 7 kap. upphävs i strid med gällande bestämmelser, eller 5. en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. Tekniska egenskaper får alltså bara regleras i detaljplan om det är nödvändigt för att ska kunna bedöma ifall de uppräknade statliga intressena tillgodoses. I praktiken handlar det främst om att detaljplanen ska tillgodose de intressen som behand- las 11 kap. 10 § 5 (hälsa, säkerhet, risk för olyckor, överssvämning eller erosion). En bestämmelse om tekniska egenskaper kan således vara motiverad om det råder speciella förhållanden på platsen som har betydelse i dessa hänseenden. Bestämmelsen ska i så fall tjäna som förtydligande av de krav som gäller enligt 8 kap. 4 § PBL, plan- och byggförordningen och föreskrifter. Paragrafen får även ett nytt tredje stycke där möjligheterna att i detaljplan reglera en ny utformning begränsas. Av detta stycke framgår att huvudregeln är att detaljplanebestämmelser inte får reglera en ny utformning vad avser färg- och material- verkan. Begränsningen gäller endast nya byggnader. Begreppet bygg- nad definieras i 1 kap. 4 § PBL. Förslaget och våra överväganden behandlas i avsnitt 11.4.3. Liksom i andra stycket görs ett undantag om bestämmelser om en ny utformning avseende färg- och materialverkan är nödvändiga för att beslut att anta eller ändra detaljplanen inte ska överprövas enligt 11 kap. 10 §. I praktiken är det hänsyn till riks- intressen (11 kap. 10 § 1) som kan medföra att undantaget blir tillämpligt. Det rör sig då om sådana riksintressen som föranleder särskilda krav på byggnaders utformning t.ex. riksintresse för kultur- miljövård. Rekvisiten färg- och materialverkan återfinns i 8 kap. 1 § 2 PBL som reglerar byggnadsverks utformning. I den paragrafen anges även att en byggnad ska ha en god formverkan. Rekvisitet form av- ser en yttre gestaltning/skepnad1, t.ex. byggnadens höjd, takvinkel eller storlek. Bestämmelser om en ny utform- ning avseende färg- och materialverkan är planbestämmelser som syftar till att åstadkomma en estetiskt tilltalande byggnad men som inte reglerar byggnadens form. Det handlar t.ex. om bestämmelser om färgsättning, materialval för tak och fasader, fönstersättning, förekomst och placering av skarvar/fogar etc. Vissa planbestämmelser, t.ex. bestämmelser om materialval be- höver inte uteslutande syfta till att åstadkomma en estetiskt tilltalan- de byggnad utan kan även handla om en tekniska egen- skaper. I så fall är det paragrafens andra stycke som ska tillämpas på den planbestämmelsen. Frågan om vilka planbestämmelser beträffande färg- och material- verkan samt tekniska egenskaper som behövs för att detaljplanen inte ska överprövas kan ut genom yttrande i samrådsskedet. Alternativt kan frågan klarläggas genom vårt förslag om s.k. planeringsbesked, se kapitel 8. Paragrafen är ny och reglerar möjligheten för kommunen att begära ett s.k. planeringsbesked från vid framtagande av detalj- plan. Förslaget och våra överväganden behandlas i avsnitt 8.5.2. I första stycket anges att kommunen kan begära planeringsbesked från i fråga om hur detaljplanen förhåller sig till 11 kap. 10 § andra stycket PBL (de sk. ingripandegrunderna). Kommunen väljer själv om den vill begära ett planeringsbesked eller om plan- processen ska bedrivas utan ett sådant. Planeringsbesked kan begäras inför eller under detaljplanelägg- ning. Det finns alltså inget krav på att den faktiska handläggningen av ett detaljplaneärende ska ha påbörjats. Planeringsbesked kan t.ex. begäras vid behandlingen av en begäran om planbesked eller inför kommunens beslut att påbörja det konkreta planarbetet. Det är först vid kommunens beslut om antagande, ändring eller upphävande av en detaljplan som möjligheten att begära planeringsbesked upphör. Kommunen kan begära besked beträffande flera av ingripande- grunderna eller välja att begränsa sin begäran till en viss fråga. Efter att planeringsbesked har givits i en fråga kan kom- munen senare under planprocessen begära besked i en annan fråga som kan föranleda ingripande enligt 11 kap. 10 § PBL. Kommunens begäran ska vara skriftlig och kan t.ex. göras via e- post. Vad en begäran om planeringsbesked bör innehålla regleras dock inte. Planeringsbeskedet kan avse väldigt varierande frågeställ- ningar som kräver olika former av underlag. Ytterst är det länsstyrel- sen som avgör om en begäran om planeringbesked innehåller de uppgifter som behövs i varje enskilt fall. Om inte har tillräckligt med uppgifter kan myndigheten enbart ge besked om vilket underlag som behövs och kan alltså inte ta ställning i sak. I dessa fall bör kommunen så fort som möjligt ges möjlighet att komplettera ärendet. bedömer därefter själv om det kompletterade underlaget är tillräckligt eller ej. Om ingripandegrunderna har behandlats i ett planeringsbesked kan hänvisa till detta i samrådet och granskningen. Av 11 kap. 10 § andra stycket framgår att ett positivt planeringsbesked är bindande förutsatt att varken planförslaget eller planeringsförut- sättningarna har förändrats väsentligt efter att planeringsbeskedet gavs. Av andra stycket framgår att får ange vilka änd- ringar av planförslaget som krävs för att undvika överprövning. Det kan t.ex. handla om att planförslaget är godtagbart förutsatt att byggnaderna flyttas för att minska bullerstörningar. Av tredje stycket framgår att ska lämna planerings- beskedet från det att fick in en begäran om planeringsbesked från kommunen. Om kommunen komplet- terar ärendet ska tidsfristen förlängas så att alltid har på sig att svara från det att ett färdigt ärendeunderlag föreligger. Det finns naturligtvis inget som hindrar att väljer att svara snabbare än den satta tiden. I vissa komplicerade ärenden kan det dessutom krävas än med hän- syn till planförslagets omfattning eller andra särskilda omständig- heter. Vi förutsätter att kommunen och för en dialog om vad som är en lämplig tid utifrån det aktuella ärendets förutsättning- ar. Våra överväganden avseende tidsfristen behandlas i avsnitt 10.7.2. Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om att kommunen kan begränsa en begäran om planeringsbesked till att enbart avse frågan vilket planeringsunderlag kräver för att senare kunna ta ställning till planens förenlighet med kraven i 11 kap. 10 § PBL andra stycket 1–5 (de s.k. ingripandegrunderna). Förslaget och våra överväganden behandlas i avsnitt 8.5.3 Kommunen ska själv kunna välja om man vill att i planeringsbeskedet ska lämna besked om samtliga utredningar som krävs i ett visst ärende eller enbart beträffande utredningar avseen- de en viss strategisk fråga. Det är dock själv som avgör om den har en tillräcklig redovisning av den planerade åtgärden för att bedöma vilka utredningar som krävs. bör motivera varför ett visst underlag behövs. Kommunens begäran om planeringsbesked ska vid behov kunna avse både besked om vilka utredningar som krävs och besked be- träffande hur planförslaget förhåller sig till ingripandegrunderna (se 5 kap. 10 a § ovan). Paragrafen, som reglerar förutsättningarna för över- prövning av kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detalj- plan, kompletteras med en bestämmelse om att ett planeringsbesked enligt 5 kap. 10 a § PBL i vissa avseende är bindande för länsstyrel- sen. Förslaget och våra överväganden behandlas i avsnitt 8.5.2. I paragrafen införs ett nytt tredje stycke där det framgår att ett positivt planeringsbesked innebär att inte kan besluta om överprövning efter planens antagande i den fråga som behand- lats i planeringsbeskedet. Detta gäller dock inte om planförslaget eller förutsättningarna för planeringen har ändrats väsentligt efter beslutet om planeringsbesked. Av lagtexten framgår att varje juste- ring av planförslaget inte innebär att planeringsbeskedet upphör att vara bindande. Det krävs att justeringen har väsentlig betydelse för bedömningen av ingripandegrunderna. Detsamma gäller eventuella förändringar av förutsättningarna för planeringen. Ett exempel kan vara att det framkommer nya uppgifter om platsens geologi eller att det i fråga om hälsorisker framkommer ny kunskap eller nya rikt- linjer. måste kontrollera samtliga antagna detaljplaner för att avgöra om överprövning ska ske eller ej trots att planerings- besked har lämnats i ärendet. Planeringsbeskedet är inte tidsbestämt. Om ett detaljplaneärende drar ut mycket ökar dock sannolikheten för att planför- slaget eller förutsättningarna för planeringen ändras väsentligt i förhållande till ingripandegrunderna. Paragrafen reglerar upphävande av kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, om beslutet innebär att de s.k. ingripandegrunderna i 11 kap. 10 § andra stycket 1–5 aktuali- seras. Paragrafen får ett nytt andra stycke där det införs en tidsfrist för beslut om upphävande. Tidsfristen innebär att läns- styrelsen ska fatta sitt beslut om upphävande från det att har fattat ett beslut om överprövning enligt 10 § första stycket. Förslaget och våra överväganden behand- las i avsnitt 10.7.3. Om inte hinner handlägga ärendet finns det en risk för att myndigheten upphäver kommunens beslut ”för säkerhets skull”. Det skulle i så fall leda till en fördröjning av planprocessen snarare än en effektivisering. Tidsfristen ska därför kunna förlängas om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet. Ett exempel på när detta kan bli aktuellt är ifall det krävs en kompletterande utredning för att klargöra att planen uppfyller de krav som kan ställas på hälsa och säkerhet. Vårt förslag innebär att tidsfristen även kommer att gälla i de fall där enligt 11 kap. 12 § PBL beslutar att tillämpa bestämmelserna om överprövning i fråga om beslut om lov eller förhandsbesked enligt 9 kap. PBL. Tidsfristen kommer dessutom att gälla i de fall där 18 § förord- ning (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. inne- bär att bestämmelserna i 11 kap. 10 och 11 §§ PBL ska tillämpas på beslut att ge lov eller förhandsbesked i fråga om verksamheter eller åtgärder som kan påverka miljön i ett naturområde som avses i 7 kap. 27 § första stycket 1 eller 2 . Paragrafen, som är ny, reglerar kommunens möjlighet att hos rege- ringen överklaga beslut om planeringsbesked enligt 5 kap. 10 a § PBL. Det är bara kommunen som kan överklaga ett beslut om plane- ringsbesked. Förslaget och våra överväganden behandlas i avsnitt 8.5.2. Paragrafen reglerar vilka av och andra statliga förvalt- ningsmyndigheters beslut som ska överklagas till mark- och miljö- domstol. I bestämmelsen hänvisas till bestämmelserna i 4 och 5 §§. Det görs en ändring som innebär att hänvisning även görs till den nya 5 a §. Härigenom klargörs att beslut enligt 5 a § ska överklagas till regeringen och inte till mark- och miljödomstol. Begränsningen avseende detaljplanebestämmelser om tekniska egen- skaper samt färg- och materialverkan i 4 kap. 16 § andra och tredje stycket ska inte tillämpas i de detaljplaneärenden som påbörjats före ikraftträdandet. Ett detaljplaneärende bör anses ha påbörjats när ett formellt beslut att inleda planläggningen har fattats. I den mån planärendet har inletts med ett detaljplane- program bör ärendet emellertid anses ha påbörjats först då kommunen beslutar att upprätta detaljplanen.2 I de ärenden där före ikraftträdandet har beslutat om överprövning enligt 11 kap. 10 § ska tidsfristen som införs i 11 kap. 11 § andra stycket räknas från ikraftträdandet och inte från beslutet om överprövning. Även de ärenden som redan ligger hos vid ikraftträdandet träffas alltså av tids- fristen men denna beräknas från ikraftträdandet. 2 Se även prop. 2013/14:126 s. 317. 19.2Förslaget om ändring i förordning (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom Paragrafen reglerar fastighetsförvaltande myndigheters försäljning av statens fasta egendom till en kommun för samhällsbyggnads- ändamål. Paragrafen får ett nytt andra stycke som reglerar möjligheten för parterna att inhämta ett yttrande från Lantmäteriet om värdet på egendomen. Yttrande måste inhämtas innan frågan får överlämnas till regeringen och det är vägledande, inte bindande, för förhand- lingarna mellan parterna samt för regeringens beslut i frågan. För- slaget och våra överväganden behandlas i avsnitt 14.8.1. Det finns ingen tidsbegränsning och ett yttrande kan inhämtas av någon eller båda parter i ett tidigt skede av förhandlingarna. Det kan även inhämtas efter det att parterna har gjort egna värderingar men inte lyckats nå en överenskommelse med stöd av dessa. Efter- som yttrande ska inhämtas innan frågan får överlämnas till rege- ringen ankommer det ytterst på den part som önskar överlämna frågan till regeringen att inhämta yttrande. Möjligheten att inhämta ett värderingsyttrande från Lantmäteriet börjar gälla vid ikraftträdandet. I de fall där ett försälj- ningsärende redan har överlämnats till regeringen enligt 18 § första stycket före ikraftträdandet ska dock äldre bestämmelser gälla. I dessa ärenden har regeringen redan möjlighet att inhämta ett yttrande från Lantmäteriet. Betänkande av Mark- politiska utredningen. SOU 1966:23 Markfrågan. Betänkande av 1963-års . Att äga sin lägenhet. Betänkande av Ägarlägenhets- utredningen. Får jag lov? Om planering och byggande. Bygg – helt enkelt. Betänkande av Byggprocess- utredningen. En reformerad budgetlag. Betänkande av Utred- ningen om översyn av budgetlagen. En ny förvaltningslag. Betänkande av Förvaltnings- lagsutredningen. En effektivare förvaltning av statens fastigheter. Betän- kande av Utredningen om en översyn av förordningarna om statens fastighetsförvaltning. Staten som fastighetsägare och hyresgäst. Betänkande av Utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning Ny PBL-på rätt sätt. Betänkande av kommittén Ny PBL på rätt sätt. Ett effektivare plangenomförande. En effektivare plan- och bygglovsprocess. Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. Betänkande av utredningen om omstrukturering av statens bestånd av vissa kulturfastigheter. Betänkande av För- svarsfastighetsutredningen. Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. Effektiv och rättsäker PBL-överprövning. Bostadsförsörjning och riksintressen. EU och kommunernas bostadspolitik. Betänkande av Utredningen och kommunernas bostadspolitik. En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. Betänkande av Bostadsplaneringskom- mittén. En förvaltning som håller ihop. Betänkande av E-dele- gationen. 1985/86:1. Förslag till ny plan- och bygglag. Remiss till lagrådet . Förslag till ny plan- och bygglag. 1989/90:37. Om ingripanden mot olovlig kontorisering, m.m. 1990/91:90. En god livsmiljö. 1990/91:117. Om en ny kommunallag. 1993/94:150. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. 2005/06:143. Miljövänlig el med vindkraft – åtgärder för ett livskraftigt vindbruk. 2008/09:187. Genomförande av tjänstedirektivet. 2009/10:80. En reformerad grundlag. 2009/10:162. Ersättning vid expropriation. 2009/10:170. En enklare plan- och bygglag. 2010/11:40. En reformerad budgetlag. 2012/13:178. En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörj- ningsansvar. 2013/14:59. Fler bostäder åt unga och studenter. 2013/14:126. En enklare planprocess. 2014/15:122. Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller. 2015/16:1. betänkande 2013/14:CU31. Nya steg för en effektivare plan- och bygglag. En kortare instanskedja för detaljplaner och områdes- bestämmelse. Överlämnades till lagrådet . , Uppdrag angående beslutsunderlag vid pröv- ningen av överklagade kommunala beslut enligt plan- och bygg- lagen , dnr N 2015/6103/PUB. Uppdrag att genomföra kompetens- insatser kring (2010:900), , dnr S2014/2439/PBB. Direktiv: 2014:75. Bättre konkurrens för ökat bostads- byggande. Regleringsbrev för avseende Lantmäteriet, dnr. S2014/8774/. Regleringsbrev för avseende länsstyrel- serna, dnr. S2014/8870/. La Scala-domen (mål C-399/98). Högsta domstolens beslut i mål T 3027-12. NJA 1981 s. 933. JO beslut , dnr 5738-2013. Mark- och , dom i mål P 8073-14. Mark- och , dom i mål P 2823-13. Mark- och , dom i mål P 8073-14. Mark- och , dom i mål P 10833-13. Mark- och , dom i mål P 2127-15. Mark- och , dom i mål P 11599-14. RÅ 2005 ref. 44. & , S. 2014. juridik (upplaga 1:2). & , J. LOU:s tillämpning på 6:40 PBL. Examensarbete vid Ingenjörsvetenskap, . Asplin, L. & , S. 2010. Överklagande av detaljplaner. 11 vid och Byggande, KTH. , A och Warnling-Nerep, W. 2012. Förvaltningsrättens grunder, juridik (andra upplagan). Språngbräda för ny plan- och bygglag. Kompetens- satsning 2007–2010 för bättre PBL-tillämpning. översyn av bostadsförsörjningslagen. Kommunernas kompetensbehov för byggfrågor i plan- och bygglagstiftningen. Utvärdering och uppföljning av stöd till planeringsinsatser för vindkraft. Bostadsmarknaden –2013 – med slutsatser från bostads- marknadsenkäten . Hinder och förutsättningar för bostadsproduktion på gruv- orter. Effektivare samhällsbyggnadsprocess, ”från ide till färdig byggnad”, med hjälp av digital teknik. Digital samverkan – exemplifierad genom samordnad detaljplanering och fastighetsbildning. Uppdrag att förbereda kompetenssatsning i plan- och bygg- lagen. Analys av utvecklingen av bygg- och bostadsmarknaden med byggprognos. Uppdrag att genomföra kompetensinsatser kring (2010:900). Markpriser, markbrist och byggande. -Information om stöd till planeringsinsatser för landsbygdsutveck- ling i strandnära lägen, . , C, Kalbro, T, och , H. Bäste på täppan? En om bostadsbyggande och kommunala mark- anvisningar. Rapport 2013:1 till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). , 2015- 04-26. Didón, L. m.fl., 2014. Version , Zeteo (Internet). Tänka efter före – konsekvens- utredning vid regelgivning. Kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader. EGT C 209, 10.07.1997. Exploateringsavtalsgruppen i Syd. Exploateringsavtal – förslag till ändrade principer. Inte på min bakgård – en rankning över kom- munerna med flest överklagade plan- och bygglov. Fornyings- og administrasjonsdepartementet. Veileder til reglene om offentlige anskaffelser. Utredning stöd till , . Glad, T. Effektivt stadsbyggande genom ett processorienterat arbetssätt. 309 vid heter och byggande, KTH. Gran, J. Effektiviteten i markanvisningsprocessen. En under- sökning av samtliga markanvisningar i –2008. 310 vid och Byggande, KTH. , A & , E. Detaljeringsgraden i dagens detalj- planer. 285 vid och Byggande, KTH. Ett krig utan vinnare. , 2015-10- 21. , T, och , B. Förvaltningsslagen med kom- mentarer, version , Zeteo (Internet) Heurkens, E. A method to study the management of urban development projects. Planning, Practice and Research, 29(4), 350–369. Heurkens, E. Management, Partnerships and Effects in the and the UK. Architecture and the Built Environment, No 4. & Uggla, I. Version , Zeteo (Internet). Hybris, I.K. Hur svårt kan det vara? Förutsättningar inför detaljplanearbetet. Hur påverkar det processen? 371 vid och byggande, KTH. Kalbro, T. Tidsfrister för myndighetsbeslut i plan- och bygg- processen. Rapport från Fastigheter och byggande, KTH. Kalbro, T. & , E. juridik (femte upplagan). Kalbro, T. & , E. Offentlig upphandling och utförande av kommunala anläggningar i en detaljplan – transaktionskost- nader i onödan? PM från Fastighetsvetenskap, KTH. Kalbro, T., , E. & , J. Offentlig reglering av byggprojekt – för detaljerat och för tidigt? Rapport 2013:7 från och Byggande, KTH Kalbro, T., , E. & , J. Detaljplaner i prakti- ken. Rapport 2012:1 från Fastighetsvetenskap, KTH. Kalbro, T. & , E. Plan- och bygglovsprocessen. Privata planinitiativ och tidsfrister. Rapport från Fastigheter och byggande, KTH. En nyckelresurs vid byggande. Bättre konkurrens i bostadsbyggandet? En uppföljning 2009– Kötter, T. et. Kommunale Bodenpolitik und Bauland- modelle – Strategien für bezahlbaren Wohnraum? ver- gleichende analyse in deutschen Städten. Gesellschaft für Geodäsie, Geoinformation und Landmanagement. Landeman, M. La Scala-domen och dess konsekvenser för svenska exploateringsförhållanden. 197 vid och byggande, KTH. Samråd och olämpliga planbestämmelser, Lant- mäterirapport 2013:1. Regleringsbrevsuppdrag om kompetensförsörjning till förrätt- ningsverksamhet och fastighetsindelning. Kommuners möjligheter att styra upplåtelse- formen för bostäder. Examensarbete vid avd. för Fastighetsveten- skap, . & , T. 372 vid och byggande, KTH. & Madell, T. Skall vi singla slant? Om försälj- ning av offentliga tillgångar. En forskningsrapport på uppdrag av . Outnyttjade detaljplaner för bostäder. Uppföljning av bostadsbyggandet. Läns- styrelsen i . Uppdrag angående viss icke-ianspråk- tagen detaljplanelagd mark för bostadsändamål. Återrapportering: Uppdrag angående viss icke-ianspråktagen detaljplanelagd mark för bostads- ändamål. Obebyggda byggrätter – viss icke-ianspråktagen detaljplanelagd mark för bostadsändamål i tio kommuner i . Varför byggs det inte på detaljplanelagd mark i ? – Exempel från åtta kommuner. Planberedskap i – en inventering i större tätorter 2014 (dnr 408-16469-14).Madell, T. Avtal mellan kommuner och enskilda. Avtalsslut och rättsverkningar. & , S. 2015. Stakeholder participation for sustainable property development. Procedia Economics and Finance, 21, 57–63. Mattsson-Linnala, I. (red). Så ökar vi bostadsbyggandet. Tillväxt – ett medvetet och politiskt val, Fastig- hetsnytt, . Uppsikt och tillsyn i samhällsplaneringen – intention och praktik. Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostads- byggande. Sederström, J. & , T. Är alla med? – En fallstudie om medborgarinflytande i detaljplaneprocessen. 287 vid och Byggande, KTH. Statligt ägda asylbostäder? Kostnader och kon- sekvenser. Från analog till digital – Insatser för att främja en digital planprocess. , bostadsbyggande och konkurens. En granskning av den kommunala markanvisningsprocessen. Sturdy A., , Fincham R. & Handley, K. Between innovation and legitimation-boundaries and knowledge flow in management consultancy. Organization, 16, 627–653. Exploateringsavtal för fritids- bebyggelse. La Scala-domens konsekvenser för kommunernas exploa- teringsavtal. Kommuner och Landsting, 2011. Hantering av riksintressen. Planeringsläget i ett urval av kommuner. Remissvar avseende den s.k. planprocesspromemorian, En enklare detaljplaneprocess. S2013/6968/PBB. Aktuella kommunomfattande översiktsplaner – Läget i landet . Hänger det ihop? En studie av tjugofem kommuners planlagda mark för bostadsbyggande och möjliga skäl till varför det inte byggs. Sweden´s Business Climate – Opportunities for Entrepreneurs through Improved regulations. 1978, Expropriation – en studie i lagstiftningsmotiv och ersättningsrättsliga grundprinciper. 6, s. 81–120. Ökad för bostadsbyggande och ökat utbud av markanvisningar En särskild utredare ska utreda och föreslå åtgärder som syftar till att öka den kommunala planläggningen för bostadsbyggande och utbudet av markanvisningar. Utredaren ska analysera hur kommu- nerna kan stimuleras att planlägga för fler bostäder och öka antalet markanvisningar till dem som önskar bygga. Förutsättningarna för bostadsbyggande skiljer sig åt över landet. Skillnaden mellan kommuner i tillväxtregioner och i regioner med svag utveckling är avsevärd. Skillnaderna mellan kommuner med likvärdiga förhållanden kan vara betydande av flera orsaker. Samt- liga kommuner kan agera i rollen som planmyndighet, men många kommuner också i rollen som markägare. Utredaren ska bl.a. analy- sera kommunernas skilda strategier, prioriteringar och handlings- möjligheter när det gäller bostadsbyggande.