sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — Notering: har genomgående antagit att samtliga kursplatser fylls och att samtliga deltagare närvarar genomgående. 287 Lönekostnaderna är baserad på medelinkomsten (inkl. arbetsgivaravgift) för kommunala verksamhetschefer (1592) och direktörer (1112). Det är kommunerna som bär den huvudsakliga kostnaden för sats- ningen, i form av alternativkostnaden för löner. bör avsättas i nationella anslag för År 0288 och för år 1. År 2 och 3 bör nationella anslag avsättas om ; år 4 och år 5 . Om samtliga kommuner visar intresse bör nationella medel i stället av- sättas om för år 5 och för år 6. Kostnadsfördelningen mellan kommun och stat över en 5- årsperiod, där 240 kommuner deltar i , framgår i Tabell 5. Tabell 5 Kostnadsfördelning mellan kommun och stat, Om 240 kommuner deltar i kompetenslyftet blir den totala kostna- den för staten 23 172 tkr. För kommunerna uppgår den totala kost- naden till 38 274 tkr. Sammantaget kostar reformen 61 446 tkr. Det är inte möjligt att kvantifiera de förväntade intäkterna till följd av utbildning, men det finns ett flertal möjliga konsekvenser som kan förväntas generera substantiella positiva effekter. Exempel på digitala satsningar som skulle kunna göras som följd av en ökad digital kompetens inom den kommunala verksamheten och som skulle vara kostnadssänkande och/eller kvalitetshöjande är: •E-tjänster: för att medborgare digitalt ska kunna ansöka om exempelvis skola, stöd, omsorg, utbildning, tillstånd, felanmälan, jobb m.m. 288 Om kommunerna ges möjlighet att söka statliga medel i syfte att implementera kunskapen i sin egen organisation (vilket tagits upp som en möjlighet tidigare), och om dessa medel uppgår till medför detta en kostnad för staten om ytterligare år 1, givet att hälften av kommunerna söker medlet. •Mobilapplikationer – s.k. appar: ger information om exempelvis skolmåltider, besöksnäring, sopsortering, protokoll, öppettider m.m. •Anslutning till tjänsten Mina meddelanden. Ger privatpersoner och företag meddelanden från myndigheter och kommuner via en säker e-brevlåda, i stället för att få dem hemskickade i fönster- kuvert. •E-arkiv: Ger kommuner möjlighet att elektroniskt lagra och åter- söka handlingar och ärenden som hanteras inom organisationen. •Öppna data: Är information från offentliga organisationer som finns tillgängliga för vem som helst att använda, återanvända och distribuera utan tillstånd. •Digitala verktyg för medborgardialog: Skapar möjligheter för kom- muner att förbättra dialogen med medborgarna och erbjuda nya former för enskilda att delta, diskutera och påverka samhälls- utvecklingen. •Digitala läs- och surfplattor: Moderniserar arbetet i kommuners styrelser och nämnder, minskar pappersförbrukning och porto- kostnader. •Elektronisk upphandling: Kan förbättra upphandlingskedjan.289 Sist i bilagan återfinns ett räkneexempel för kostnadsbesparingar inom äldreomsorgens hemtjänst och gäller s.k. välfärdsteknologi. Välfärdsteknologi är ett relativt nytt paraplybegrepp som definieras som ”kunskapen om och användandet av teknik som kan bidra till ökad trygghet, aktivitet, delaktighet och självständighet för perso- ner med funktionsnedsättning i alla åldrar och deras anhöriga”.290 Exempel på välfärdsteknologi som används inom är trygghetslarm, nattillsyn via webbkamera, minneshjälpmedel, spis- vakt, elrullstol och epilepsilarm för äldre.291 Räkneexemplet utgår 289SKL (2014b), Kartläggning. E-tjänster och appar – hur är läget i kommunerna? SKL, /wordpress/wp-content/uploads/2014/09/skl-undersokning 2014 etjanstappar.pdf (Hämtad ). 290Myndigheten för delaktighet (2014). Definition av välfärdsteknologi. /valfardsteknologi/definition-valfardsteknologi/ (Hämtad ). 291Modig, (2012), Välfärdsteknologi inom äldreomsorgen. En kartläggning av samtliga kommuner. från en att en tredjedel av de deltagande kommunerna realiserar en kostnadsbesparing i form av ett IKT-verktyg inom till följd av ett digitalt kunskapslyft. Den samlade samhällsekonomiska nettoeffekten av ett digitalt kompetenslyft är inte möjligt att kvantifiera. Effektkedjan, från det digitala till kostnadsbesparingar inom kommunala verksamheten är lång och består av flera olika led där kompetens- lyftet leder till en effekt som i sin tur leder till en ny effekt och så vidare. Vidare deltar kommuner med vitt skilda förutsättningar. Det kan ta mellan det att kompetenslyftet införs och det att effekterna blir tydliga i form av ändrade beslut. Det är således svårt att påvisa samband mellan orsak och verkan (kausalitet). Även om effekten inte går att kvantifiera gör Digitaliserings- kommissionen ändå bedömningen att effekten som sådan, i sin hel- het, bör bli tydligt positiv förutsatt att kommunerna uppvisar ett tillräckligt intresse för att delta i kompetenslyftet och tillvarata kompetenslyftets innehåll in i verksamheterna. Konsekvenser för andra aktörer Åtgärden bedöms inte ha någon direkt påverkan på landstingen. På , givet att den ökade digitala kompetensen hos kommu- nernas ledare leder till e-effektiviseringar inom verksamheter som kopplar till , t.ex. äldrevården, tillkommer även kostna- der och kostnadsbesparingar även för landstingen. Åtgärden bedöms inte ha någon direkt inverkan för företagen. Det är dock sannolikt att företag inom hälso- och vårdsektorn påverkas indirekt via en ökad efterfråga på it- och kommunikationslösningar till följd av ökad digital kompetens hos kommunledningarna. Kompetenslyftet medför inga administrativa kostnader för företag. Åtgärden bedöms inte ha någon direkt påverkan på enskilda. På bedöms kompetenslyftet kunna generera kostnadsbespa- ringar och kvalitetsförbättringar inom medborgarservice som sammantaget kommer att gynna enskilda. Alternativa utformningar av reformen Nedan presenteras två alternativ till det digitala kompetenslyftet – en kurs i förändringsledning samt en kurs om digitalisering som ger högskolepoäng – som har undersökt. Förändringsledning för en digital verksamhet Förändringsledning för en digital verksamhet är en kurs som riktar sig till ledande politiker och tjänstemän på nivå. Minst två och högst tre personer kan medverka per kommun. Totalt bör 10 kommuner vara representerade. Upplägg: Två utbildningstillfällen lunch – lunch under 6 måna- der. Kursen handlar om hur förändringsarbete kan ledas och sam- ordnas. Vilka olika förändringsledarroller behövs för att möta väl- färdssamhällets utmaningar? Hur kan man gå från tanke till hand- ling? Vilka modeller finns för förändring? Vilka utmaningar och möjligheter medför digitaliseringsarbetet för just kommuner? Prisexempel: Kostnad per deltagare: exkl. moms.292 Digitalisering i offentlig sektor, 7,5 högskolepoäng Digitalisering i offentlig sektor är en kurs som vänder sig till verk- samhetsutvecklare och de som arbetar operativt med förändring inom verksamhet. Det kan vara en person som själv 292 Kursupplägget är inspirerat av kursen Förändringsledning som erbjuds av Pro- fessional Education. Prisexemplet är tagit från SKL – ett standardpris för deras kortare utbildningar. Priset för kursen erbjuden via är betydligt dyrare och ligger på . driver förändringar eller av andra skäl söker kunskap om lednings- aspekter av förändringsarbete. 1–2 personer per kommun kan med- verka. Totalt bör minst 15 och högst 30 kommuner vara represen- terade. Upplägg: Tvådagars-träffar vid fyra tillfällen under . Kursen föreslås innehålla bl.a. följande teman: •Välfärdssamhällets utmaningar och digitaliseringens möjligheter •Digitala strategier och konsekvenser för styrning •Informations- och kommunikationsteknik (IKT) som strate- giskt verktyg •Perspektiv på digital kompetens •Erfarenheter och lärdomar från svenska kommuner Kursen motsvarar och är högskolepedagogiskt be- hörighetsgivande enligt högskoleförordningen. Prisexempel: Kostnad per deltagare: exkl. moms.293 Åtgärdens betydelse och konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Åtgärden bedöms inte ha någon betydelse för eller få några konse- kvenser för den kommunala självstyrelsen. Regleringens överensstämmelse med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Åtgärden bedöms stämma överens med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. 293 Prisexemplet är baserat på en schablon om per högskolepoäng. 2000 x 7,5 = 15 000. Schablonen är framtagen i samtal med (). Åtgärdens betydelse och konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Åtgärden bedöms inte få någon betydelse eller medföra några kon- sekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Åtgärdens betydelse och konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Åtgärden kan påverka sysselsättningen. Som en följd av ökad digi- talisering kommer kan vissa typer av jobb riskera att bli färre eller att helt försvinna, medan andra jobb tillkommer. Arbetstagare, arbetsgivare och fackliga representanter bör därför ha en gemensam dialog kring digitaliseringens betydelse för sysselsättningen. Det digitala kompetenslyftet bedöms förbättra den offentliga servicen i olika delar av landet. Åtgärdens betydelse och konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Åtgärden som sådan bedöms inte ha någon betydelse eller konse- kvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Men IKT- verktyg används av män och kvinnor i olika utsträckning. är därför ett relevant perspektiv i diskussionen kring digital delaktig- het.294 Åtgärdens betydelse och konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen kan, indirekt, bidra till att nå de integrationspoli- tiska målen. Med digitaliseringen finns nämligen goda möjligheter att möta en heterogen grupp av medborgare och utveckla service- lösningar för invånare med utländsk bakgrund som talar andra språk än svenska. 294 (2013), Digitalt innanförskap och jämställdhet – sammandrag av diskussioner vid Signatärsforum , -av-diskussioner-vid-signatarsforum-den-30-januari-2013/ (Hämtad ). Särskilda hänsyn som behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande eller speciella informationsinsatser Inga särskilda hänsyn bedöms behöva tas vad gäller tidpunkten för ikraftträdande. Inga speciella informationsinsatser bedöms som nöd- vändiga utöver de som nämnts . Förslaget är att reformen finansieras av staten och kommunerna där kommunerna står för merparten av kostnaderna. Vad gäller den stat- liga finansieringen kan utgiftsområde 25 användas. Utgiftsområdet avser det allmänna bidraget till kommuner. Här finns anslagen all- männa bidrag till kommuner samt stöd till kommuner och lands- ting. Därtill kan utgiftsområde 22 för kommunikation användas. Utgiftsområdet användes av regeringen för att finansiera den digi- tala agendan. Hur åtgärden bör följas upp och utvärderas Det digitala kompetenslyftet bör, som föreslagets, utvärderas efter pilotsatsningen. Därefter bör kontinuerlig uppföljning ske för att garantera kvalitet och för att möjliggöra eventuella förändringar. En utvärdering av det digitala kompetenslyftet bör ske efter införandet och efter att den första omgången kommuner slutfört sin medverkan i programmet. , (2000), Kunskapssyn och lärande – i samhälle och arbetsliv. Arnek, (2014), Med nya mått mätt – en om indikationer på produktivitetsutveckling i offentlig sektor, ESO- rapport 2014:7. , (2012), ”Offentlig sektor köper IT för 47 miljar- der”, Dagens Samhälle, , /nyhet/offentlig-sektor-koeper-brit- foer-47-miljarder-3934 (Hämtad ). professional education: /en/programs?tags=it-och- kommunikation#.Va-pa51vmUk (Hämtad ). (2013), Digitalt innanförskap och jäm- ställdhet – sammandrag av diskussioner vid Signatärsforum , innanforskap-och-jamstalldhet-sammandrag-av-diskussioner- vid-signatarsforum-den-30-januari-2013/ (Hämtad ). DN ”Så avslöjar du IT-projekten som riskerar att haverera”, , /debatt/sa-avslojar-du-it-projekten-som- riskerar-att-haverera/, (Hämtad ). E-delegationen (2013), Vägledning för digital samverkan. E-delegationen (2014), Vägledning i nyttorealisering version 2.0. (2010), Förvaltning och med- borgarskap i förändring. , Gissur Ó (2008), Partier i kommunpolitiken – en kun- skapsöversikt om partier, makt och legitimitet, : Kommuner och Landsting. Forzati, , (2014), Effekter av digitala tjänster för äldrevård: En ekonomisk studie, Rapport av Acreo nr acr057005. Governo (2015), Den svenska e-förvaltningens utveckling i relation till omvärlden. Jämförande analys av internationella mätningar. Giritli , , Hans (2009) ”En IT-styrd förvaltning – en fjärde förvaltningsdoktrin?” i , , (red.) Förvaltning och medborgarskap i förändring, , . , (2004), Lära eller läras. Om kompetens och utbild- ningsplanering i arbetslivet. Goldkuhl, (2008), The challenges of Interoperability in e-govern- ment: Towards a conceptual refinement. Gånedahl, (2014). Lyftet med problem. En fallstudie inom Matematiklyftet. , Bo (2009), Job-related training and benefits for individuals: A review of evidence and explanations. Education Work- ing Papers, No. , (2013), En legitim (elektronisk) förvaltning? Om IT-utveckling i . Diss., . Kaidalova, , (2013), Effektiv Regional e-utveck- ling – en forskningsöversikt. Langelotz, (2014), Vad gör en skicklig lärare? En studie om kollegial handledning som utvecklingspraktik. Diss., . Mina meddelanden: (Hämtad ). , (2013), Välfärdsteknologi inom äldreomsorgen. En kart- läggning av samtliga kommuner. Artikelnummer: 12331. Montin, (2007), Moderna kommuner, Liber, . (2002) “The Evolution of E-government among Municipalities: Rhetoric or Reality?”, , 62(4): 424-433. Myndigheten för delaktighet (2014). Definition av välfärdsteknologi. /valfardsteknologi/definition-valfardsteknologi/ (Hämtad ). (2011), It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). (2012), Med medborgaren i centrum. Regeringens strategi för en digitalt samverkande statsförvaltning (N2012.37). Ramböll (2014), Nulägesanalys regionala digitala agendor. Rapport , 2014. (2008). Handlingsplan för eFörvaltning – Nya grunder för IT-baserad utveckling i offentlig förvaltning. (2011), Statliga IT-projekt som överskrider budget. , (2012), Kostnadsminskningar i samband med in- förande av eHemtjänst. : Sociala nämndernas stab. SKL (2008), E-förvaltningsutveckling i kommuner 2006–2007, : Kommuner och Landsting. SKL (2011), Strategi för eSamhället. : Kommuner och Landsting. SKL (2013), Digitala vägen till morgondagens välfärd – handlings- plan för e-samhället 2013–2015. : kommuner och landsting. SKL (2014a), ”Fyra av fem kommuner erbjuder e-tjänster”. (Hämtad ). SKL (2014b), Kartläggning. E-tjänster och appar – hur är läget i kommunerna? SKL, /wordpress/wp-content/uploads/ 2014/09/skl-undersokning-2014-etjanstappar.pdf (Hämtad ). SOU 2013:75, Organisering av framtidens e-förvaltning, betänkande från E-delegationen. SOU 2014: 13, En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår, delbetänkande från Digitaliseringskommis- sionen. Statskontoret (2010), Ett lyft för den som vill. Utvärdering av den statliga satsningen på fortbildning av lärare, Rapport 2010:2. Statskontoret (2014), Delegerad digitalisering. En utvärdering av E-delegationen. Statskontoret (2014), Evidensbaserad praktik inom . Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Sørensen, , (2012), Introduction collaborative innovation in the public sector. : The public , 17 (1), 1-14. Viktig (2014), E-hemtjänst. (Blogg). /ehemtjanst/ (Hämtad ). (2014). Effektivare vårdplanering med video- möten. /omsorg/vardplanering-med- videomoten (Hämtad ). stad (2010), Införande av eHemtjänst, Projekt , Rapport , Dnr 2012/228-NF-752. Wrede, (2014) ”Digitala klyftan mellan kommunerna växer”. , / nyhet/var-femte-kommun-saknar-e-tjaenster-9585 (Hämtad ). , (2009), Anledning till handledning. Skolledares per- spektiv till grupphandledning, Diss., . , (2004), Mot en digital demokrati – teknik, politik och institutionella förändringar, Diss., . , ; Administrativ direktör, kommun, Stads- ledningskontoret. , Hans; Verksamhetsutvecklare digitalisering, . Mehner, ; Kommunikationsdirektör, . Mosseby, Per; direktör och chef (Cesam). , ; områdeschef uppdragsutbildning, Lunds uni- versitet. , ; projektledare, stad. Zaring, Per; Business Area Director – ICT, professional education. , ; sektionschef (Cesam) och expert i expertgrupp. Välfärdsteknologi och e-hemtjänst – ett exempel på kostnadsbesparingar inom kärnverksamhet Det finns flera goda exempel på hur kommunerna använt digitalise- ringens möjligheter inom sin kärnverksamhet, främst inom äldre- omsorgen. I delar av genomförs exempelvis video- möten mellan biståndshandläggare och patienter i syfte att effekti- genomförande av vårdplanering.295 Inom hemsjukvården an- vänds allt oftare IT-baserade journal- och dokumentationssystem, elektronisk förskrivning av läkemedel eller system för läkemedels- hantering. 296 Välfärdsteknologi används även vid administra- tion av äldreomsorgens tjänster och olika former av IT-stöd. Exem- pelvis kan omsorgspersonal registrera hemtjänstinsatser i handburna terminaler, smartphones eller bärbara datorer. I stad an- vänds begreppet ”eHemtjänst” – ett nytt begrepp som ”står för att kunna erbjuda hemtjänst-användare ett nytt sätt att få delar av utförd med hjälp av ny kommunikationsteknik”.297 stad erbjuder äldre som bor i eget boende tre olika former av stöd på distans: samtal med via bildtelefon, nattillsyn via webbkamera och samtal med personal via telefon.298 E-hemtjänst handlar, med andra ord, om insatser som utförs med hjälp av väl- färdsteknologi hos äldre som bor i egna boendeformer. Kostnads- minskningar kan här genereras genom minskade transporter, kort- are insatstider och minskade behov. kartläggning av välfärdsteknologi inom äldreomsorgens hos samtliga kommuner visar att så gott som alla kommunerna tillhandahåller trygghetslarm. Andra former av teknikstöd, exempelvis inom området kommunikation, tillhanda- hålls av mycket få kommuner.299 I rapporten i samband med införande av eHemtjänst redovisar prognoser för årliga kostnadsminskningar med hjälp bildtelefoni, (2014). Effektivare vårdplanering med videomöten. /omsorg/vardplanering-med-videomoten (Hämtad ). 296Modig, (2012), Välfärdsteknologi inom äldreomsorgen. En kartläggning av samtliga kommuner. 297Viktig (2014), E-hemtjänst. (Blogg). /ehemtjanst/ (Hämtad ). 298Västerås stad (2010), Införande av eHemtjänst, Projekt , Rapport , Dnr 2012/228-NF-752. 299Modig, (2013), Välfärdsteknologi inom äldreomsorgen. En kartläggning av samtliga kommuner. Artikelnummer: 12331. nattillsyn via kamera samt informations- och meddelandehantering. Kostnaden för införandet av eHemtjänst i stad beräknades för till 5 300 tkr. budgeterades kostnader på 3 800 tkr och kostnadsminskningar på mellan 6 500 och 15 500 tkr. När väl 300 hemtjänstkunder fått eHemtjänst bedöms kommunens netto- besparing att uppgå till mellan 5 700 och 20 600 tkr.300 Kalkylerna ovan från stad, kompletterat med bl.a. stati- stik från SCB och Kommun- och landstingsdatabasen (), fick att beräkna de årliga nettobesparing- arna till för en mellanstor stad med cirka 90 000 invånare, givet att av hemtjänsttagarna använder digitala tjänster.301 Kostnadsbesparingar efter digitalt kunskapslyft – beräkningsexempel har tagit fram en schablon för ett beräkningsexempel över de eventuella kostnadsbesparingar som kommer till följd av ökad digital kompetens. Nedan sammanställs de estimerade marginalintäkterna till följd av en ökad digital kom- petens av kommunala ledare. Intäkterna är formulerade som kost- nadsbesparingar vilka möjliggörs genom den ökade digitala kompe- hos kommunledningen som följd av utbildningen. Intäkt- erna kan skilja sig väsentligt mellan kommuner beroende på bl.a. invånarantal, demografi, befintlig digital kompetens, samt vilka verksamhetsområden som prioriteras. Det finns även en risk att intäkterna helt uteblir om utbildningen medför att IKT-effektivise- ringar inte realiseras inom den kommunala verksamheten. För att beräkna en schablon för kostnadsbesparingarna vid in- förandet av eHemtjänst som följd av ökad digital kompetens gör följande antaganden: •Deltagande vid utbildning för digitalt kunskapslyft möjliggör implementering av e-tjänster. 300Rundkvist, (2012), Kostnadsminskningar i samband med införande av eHemtjänst. : Sociala nämndernas stab. 301Forzati, , (2014), Effekter av digitala tjänster för äldrevård: En ekonomisk studie, Rapport av Acreo nr acr057005. •Hälften av kommunerna vars ledning tillgodogör sig ett digitalt kompetenslyft implementerar en e-tjänst. •E-tjänsten som införs som följd av utbildningen är eHemtjänst, dvs. tre typer av e-verktyg inom . Detta då tidigare studier har gjorts inom eHemtjänsten samt att tillförlitlig data över antal berättigade personer finns tillgänglig för samtliga kommuner via . Schablonen bygger på en prognos över kostnadsbesparingarna i vid implementering av ovan nämnda välfärds- tekonologier inom för ordinärt boende, s.k. eHem- tjänster. Den huvudsakliga kostnadsbesparingen sker tack vare minskade transporter. uppskattade att den sannolika netto- kostnadsbesparingen vid 300 eHemtjänstanvändare till att vara mellan 5,7 och , beroende på antal färre transporter som välfärdsteknologierna möjliggjorde302. Givet en nettobesparing om (medeltalet av 5,7 och ) innebär detta en kostnadsbesparing om per användare. De 300 eHemtjänstanvändarna som används i prognos motsvarar av invån- arna med beslut om hemtjänst i ordinärt boende i . Det är sannolikt att en befolkningstät kommun som har en relativt bättre infrastruktur för att kunna erbjuda e-tjänster, t.ex. i form av utvecklat fibernät samt stordriftsfördelar vid implemente- ring av eHemtjänst. Därför antar vi nedan att kostnadsbesparingarna är något lägre, per användare och år. Medianen för antalet personer med beslut om hemtjänst i ordinärt boende för kommuner är 407 personer303. Om eHemtjänst implementeras för av de berättigade till hemtjänst i mediankommunen medför detta en kostnadsbesparing om (31 personer x = ). I det fall eHemtjänst implementeras för av samtliga kom- muners invånare över 65 med beslut om ordinärt boende (cirka har ingen uppfattning om giltigheten i dessa antaganden. 303Nio kommuner har inga personer med beslut om hemtjänst i ordinärt boende. har flest personer med beslut, knappt 19 000. De tio kommuner med flest perso- ner med beslut om hemtjänst står för drygt en fjärdedel av samtliga personer med beslut om hemtjänst i ordinärt boende i . Bilaga 5 SOU 2015:91 12 700) skulle detta medföra en kostnadsbesparing om drygt De sammanlagda kostnadsbesparingarna är avhängig vilka kom- muner som implementerar dessa tjänster. Då det på förhand inte går att veta vilka kommuner som kommer att delta i utbildningen eller vilka som eventuellt kommer implementera e-tjänster har tagit fram två möjliga scenarier i Tabell 6, där 80 kommuner304 realiserar en välfärdsteknologi inom den kommunala verksamheten motsvarande eHemtjänst. Scenario 1 antar att samtliga kommuner som genomför eHemtjänst motsvarar mediankommunen, vilket skulle medföra en kostnadsbesparing om för kommunerna. Scenario 2 antar att 20 kommuner kommer från varje kvantil, dvs. att det är en blandning av stora och små kommuner implementerar e-tjänster. Detta skulle medföra en kostnadsbesparing om för kommunerna, vilket motsvarar av kommunernas kostnader 2014. Möjliga kostnadsbesparingar vid digitala kunskapslyft vid implementering av alternativ 3 och 1 Antal personer som omfattas av eHemtjänst Kostnadsbesparing per person (kr) Total (mkr) Utöver dessa scenarier för direkta kostnadsbesparingar uppstår sannolikt även icke-kvantifierbara nyttor till följd av kunskaps- spridning hos de kommunala organisationer som inte implemen- terar en e-tjänst. Vidare kan även kvaliteten i kommunernas presta- tioner komma att höjas till följd av insatsen. Digitaliseringskom- missionen vill poängtera att detta endast är ett räkneexempel på möjliga intäkter. Dessa beräkningar bör därför tolkas varsamt.