sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — Utbildningen ska motsvara heltidsstudier och ska tillsammans med den arbetslivserfarenhet de aktuella förskollärarna har kunna leda till lärarlegitimation och behörighet att undervisa i nuvarande förskoleklass och årskurs 1–3. Fortbildningen ska kunna läsas på halvfart . Det ska vara frivilligt för huvudmännen att ta del av satsningen. Regeringens avsikt är att de förskollärare som deltar ska ha möjlighet att gå ned till 75 procents arbetstid, med bibehållen lön. Nedsättningen i arbetstid bör betalas till hälften av staten, till hälften av arbetsgivaren. Utredaren ska med utgångspunkt i de förutsättningar som angetts ovan föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskol- lärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklass kan utformas, föreslå de författningsändringar som bedöms nödvändiga för att utbildningen ska kunna genomföras, och beakta relevant EU-rätt. Denna del av uppdraget ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska fortfarande redovisas . (U 2014:05) Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå bl.a. hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas (dir. 2014:41). Utredaren fick genom tilläggs- direktiv (dir. 2014:135) i uppdrag att också föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklass kan utformas på lämpligast sätt. Utredaren ska utreda de delar som gäller införandet av en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart med följande ändringar. Utredaren ska föreslå hur förskolklassen för sexåringar lämpligast kan införas som en del av och, som ett alternativ, även föreslå hur en obligatorisk förskoleklass för sexåringar lämpligast kan införas. För båda dessa alternativ ska förkoleklassens syfte, uppdrag och innehåll vara oförändrat. En utgångspunkt för båda alternativen är att såväl lärare som förskollärare ska vara behöriga för undervisningen. Utredaren ska även ta fram en tidsplan för införandet av båda alternativen. Frågor som rör förskoleklassens syfte, uppdrag och inne- håll samt förskollärares behörighet ska inte utredas. Utredningens uppdrag att utreda frågorna om förlängd skolplikt och sommarskola kvarstår oförändrade. Uppdraget ska i sin helhet redovisas . Förskoleklassen infördes som en egen skolform i det offentliga skolväsendet. Avsikten med införandet av förskole- klassen var, enligt propositionen Förskoleklass och andra skollags- frågor (prop. 1997/98:6), bl.a. att underlätta en verksamhetsmässig integration mellan förskolan och skolan där det bästa av verksam- heterna skulle kunna tillvaratas och vidareutvecklas. Enligt skol- lagen (2010:800) ska förskoleklassen stimulera elevers utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbild- ningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Förskoleklassen ska främja allsidiga kontakter och social gemen- skap. I propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) framgår att undervisningsbegreppet i den nya skollagen är definierat så att förskolans, förskoleklassens och skolans kultur och arbetssätt kan bilda en pedagogisk helhet. Det framgår även att i förskoleklassen ingår lek och skapande som väsentliga delar i det aktiva lärandet. Utgångspunkten är att utveck- ling och lärande sker ständigt, inte bara vid arrangerade inlärnings- situationer. Det är kombinationen av förskolans och arbetssätt och metodik som ger förskoleklassen dess identitet. Enligt statistik /14 går av alla sexåringar i förskoleklass, har börjat i grund- skolans årskurs 1 och finns i förskolan. Det betyder att av alla sexåringar inte deltar i någon av ovan nämnda verksamheter. har kunskapsresultaten sjunkit i den svenska skolan. Det framgår bl.a. av den årliga betygsstatistiken för årskurs 9 i , av andelen behöriga elever till gymnasie- skolans nationella program och av resultaten från de internationella studierna Trends in International Mathematics and Science Study (TIMSS), Programme for International Student () och Progress in Reading Literacy Study (PIRLS). Flera reformer har genomförts för att höja kunskapsresultaten inom svensk skola. Det finns longitudinella studier, t.ex. Competent Children, Competent Learners, som pekar på ett samband mellan att barn som deltagit i förskolans verksamhet presterar bättre i skolan än barn som inte gjort det (Wylie, 2003). Resultaten från 2009 (in Focus 1/2011) visar att 15-åriga elever, från nästan alla , som deltagit i någon form av förskole- verksamhet hade bättre resultat än de elever som inte deltagit i förskola. Även om nästan alla barn deltar i förskoleklass finns det därför skäl att göra förändringar så att förskoleklassen för sexåringar antingen blir obligatorisk eller att förkoleklassen för sexåringar införs som en del i . Detta för att skapa mer jämlika och bättre förutsättningar för utveckling och lärande. hur en obligatorisk förskoleklass för sexåringar lämpligast kan införas, hur förskoleklassen kan införas som en del i , en tidsplan för införandet av båda alternativen, och (U 2014:05) Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå bl.a. hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas (dir. 2014:41). Utredaren fick genom tilläggs- direktiv (dir. 2014:135) i uppdrag att också föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidare- anställda och arbetar i förskoleklass skulle kunna utformas på lämpligast sätt. Utbildningen skulle motsvara heltidsstudier och tillsammans med den arbetslivserfarenhet de aktuella förskol- lärarna har kunna leda till lärarlegitimation och behörighet att undervisa i nuvarande förskoleklass och årskurs 1–3. fick utredaren genom ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 2014:05) i uppdrag att i stället för att utreda de delar som gäller införandet av en tioårig grundskola med obligatorisk skol- start föreslå hur förskoleklassen för sexåringar lämpligast kan införas som en del av och, som ett alternativ, även föreslå hur en obligatorisk förskoleklass för sex- åringar lämpligast kan införas. För båda dessa alternativ ska för- skoleklassens syfte, uppdrag och innehåll vara oförändrat. En ut- gångspunkt för båda alternativen är att såväl lärare som förskol- lärare ska vara behöriga för undervisningen. Utredaren ska inte längre föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklass kan utformas på lämpligast sätt. Detta eftersom ut- gångspunkten för båda de alternativ som utredaren ska föreslå när det gäller förskoleklass för sexåringar ska vara att både lärare och förskollärare ska vara behöriga att undervisa. Uppdraget ska i sin helhet redovisas .