sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — regionala digitala agenda antogs . Arbetet med att ta fram agendan skedde i bred samverkan mellan näringsliv, Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna akademi och offentliga aktörer på såväl tjänstemannanivå som poli- tisk nivå. bygger nu vidare på ett brett engagemang och en väl fungerande samverkan i länet, exempelvis genom att erbjuda företag, organisationer och privatpersoner att bli signatärer till den regionala agendan. På motsvarande sätt har den ”Lilla kommis- sionen ” bildats för att fånga upp barn och ungdomars perspektiv och engagemang i det fortsatta digitaliseringsarbetet. I uppfattas digitaliseringsfrågorna ligga högt på agendan hos både näringslivet, akademin och offentliga aktörer. har en stark it- och telekomsek- tor vuxit fram i , vilket bidragit till att lyfta fram digitali- seringsfrågorna i länet. Dessutom har , , valt att profilera sig inom områden som rör digitalisering. De offentliga aktörerna har mer och mer insett vikten av att använda digitalisering som ett verktyg för att utveckla länet. beskrivs intresset för digitaliseringsfrågorna som starkt hos såväl tjänstemän som politiker. Genomförandet ska präglas av ett arbete i trippelhelix-anda där hög- skola, näringsliv och offentliga aktörer arbetar i samverkan på bred front. Den regionala digitala agendan ska användas som underlag vid , Region , fem kommuner och Lands- tingets årliga verksamhetsplanering. /utdrag ur regionala digitala agenda Med utgångspunkt i det breda intresset för digitaliseringsfrågorna påbörjades arbetet med att ta fram regionala digitala agenda . Framtagandet präglades av samverkan mellan en mängd aktörer. Enligt företrädare för arbetet med den regionala digitala agendan utgick arbetet från ett underifrånper- spektiv där de aktörer som var tänkta att genomföra agendans insatser involverades tidigt i processen. Detta innebar bland annat att länets näringsliv, högskola, kommuner samt regionala offentliga aktörer fanns representerade inom samtliga åtta ämnesgrupper. Agendan omfattar insatsområdena skola, digitalt innanförskap, e-hälsa, e-förvaltning, kultur, infrastruktur och intelligenta tran- sportsystem. För varje insatsområde i agendan anges ett uppfölj- ningsbart mål för samt en ansvarig aktör som ska koordi- nera arbetet. Utöver de sju insatsområdena, omfattar agendan även tre horisontella perspektiv: hållbarhet, jämställdhet och mångfald. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna De mål och insatsområden som anges i den regionala digitala agendan knyter an till innehållet i utvecklingsstrategi. Agendan beskrivs som en handlingsplan för att nå de visioner och målsättningar som formulerats i den regionala utvecklingsstrategin. Samordningen mellan de båda dokumenten underlättades av att arbetet med att ta fram den regionala digitala agendan pågick paral- lellt med uppdateringen av Blekingestrategin. CeSam , som är en regional motsvarighet till Kommuner och Landstings programkontor , ansvarar för genomförandet av regionala digitala agenda. CeSam består av en styrgrupp, som tar initiativ till priori- terade insatser, medan en projektledare i samverkan med ansvariga aktörer koordinerar och driver arbetet framåt. Samverkan på bred front beskrivs som en framgångsfaktor för det fortsatta arbetet. I länet finns en vana av att arbeta tillsammans kring länets utmaningar, vilket beskrivs ha gyn- nat arbetet med att ta fram den regionala digitala agendan. Att länet är litet i termer av geografi och antal kommuner, lyfts också fram som en möjliggörare för god samverkan mellan aktörerna i länet. I finns ambitioner om att ytterligare förstärka engage- manget och involvera fler i arbetet då ett brett engagemang ses som en förutsättning för att bedriva ett framgångsrikt digitaliserings- arbete. Som ett led i detta uppmanas företag, organisationer och privatpersoner att bli regionala signatärer till regionala digitala agenda. Tanken är att signatärerna ska spela en aktiv roll i digitaliseringsarbetet och fungera som ett nätverk som vill bidra med sitt engagemang till den regionala digitala agendan. Lilla kommissionen är ytterligare ett exempel på hur arbetar för att involvera fler grupper i genomförandet av den regionala agendan. Förhoppningen är att Lilla kommissionen ska utgöra ett stöd i länets digitaliseringsarbete och att de idéer som lyfts fram av kommissionen ska kunna vävas in i de insatser som genomförs inom ramen för den regionala digitala agendan. aktörer har genom agendan samlats kring ett antal prioriterade områden och valt ut konkreta insatser som ska genom- föras i syfte att uppnå gemensamma målsättningar. Agendan upp- ges ha bidragit till att digitaliseringsarbetet blivit både mer metod- iskt och medvetet De horisontella perspektiv som lyfts in i den Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna regionala digitala agendan har även bidragit till en ökad medveten- het om betydelsen av hållbarhet, jämställdhet och mångfald i arbe- tet. regionala digitala agenda antogs . Arbetet med agendan präglas i hög grad av de traditioner av sam- verkan mellan näringsliv, akademi och offentliga aktörer som finns i . Förhoppningen är att det breda engagemanget ska bli en framgångsfaktor även för det fortsatta arbetet. För att säker- ställa ett fortsatt intresse för digitalisering planerar länet bland annat en årligt återkommande it-dag där länets aktörer kan mötas och inspireras. Så långt uppfattas arbetet med den regionala digitala agendan ha bidragit till ett breddat fokus på digitalisering i länet. I finns en tradition av att samverka kring digitalise- ring. Samverkan har redan tidigare skett i arbetet med e-tjänster och e-hälsoområdet. Länets kluster av it- och telekomföretag har bidragit till utveckling och etablering av flera it-relaterade projekt och nätverk där näringsliv, och offentliga aktö- rer deltar. Mot bakgrund av det redan pågående digitaliseringsarbetet påbörjades arbetet med att ta fram en regional digital agenda för . En styrgrupp tillsattes med ansvar för att ta fram en digital agenda som bestod av de högsta tjänstemän- nen från , Region , och i . Och en beredningsgrupp skapades bestående av representanter från de fyra organisationerna, projektsamordnare och referensgrupp för att involvera näringsliv, akademi och offentliga aktörer i processen. Den regionala digitala agendan omfattar sex arbetsområden: till- gång till bredband, digitalt innanförskap, e-tjänster/e-förvaltning, e-hälsa, näringsliv och innovation, samt skola och undervisning. För varje område beskrivs mål, beslutade insatser och åtgärder på nationell nivå. Därefter anges både genomförda och framtida reg- ionala åtgärder för , samt en målbild med både övergri- pande mål och etappmål fram . Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna Målsättningarna i agendan knyter an till länets regionala utveck- lingsstrategi, men agendans målformuleringar tar även avstamp i andra strategidokument, såsom den europeiska respektive natio- nella digitala agendan. Nästa steg är att berörd aktör i tar fram en intern handlingsplan för att nå målen i agendan. Att låta många aktörer vara delaktiga i framtagandet uppfattas som en fram- gångsfaktor för digitaliseringsarbetet i . Eftersom många aktörer har involverats i processen med att ta fram en regional digital agenda har arbetet förankrats hos de som kommer att bli viktiga för genomförandet av agendan. I samverkar näringslivet, det offentliga, klustren, och flera andra utbildningsanordnare för att skapa fler nya företag och få befintliga att växa. Trots olika satsningar mot näringsliv, och entreprenörskap så ser många IT-företagare i regionen med oro på en tilltagande kompetensbrist som kan få allvarliga konsekvenser för tillväxtmöjligheter. Därför är det viktigt att offentliga aktö- rer i i allmänhet och och Compare i synnerhet, tar initiativet till en bred, gemensam och kraft- full satsning på att profilera Digitala – dels för att locka kompetens, dels för att få ungdomar i regionen att satsa på tekniska utbildningar som leder till jobb. /Utdrag från remissversionen av regionala digitala agenda finns redan upparbetade strukturer för samverkan mellan länets aktörer, men arbetet med den regionala digitala agen- dan har synliggjort behovet av ökad samverkan kring digitalisering. Företrädare för den regionala digitala agendan pekar på betydelsen av en samverkansarena som kan samordna det fortsatta arbetet. Utformningen av organisationen och finansieringen är inte klar, men mycket talar för att den styrgrupp och beredningsgrupp som ansvarade för framtagandet av den regionala digitala agendan kom- mer att spela en central roll även i fortsättningen. Att skapa samsyn mellan länets kommuner och få såväl stora som små kommuner att spela en aktiv roll i det fortsatta utveck- lingsarbetet ses som en utmaning men beskrivs som avgörande för det fortsatta arbetet. Kommunerna har olika förutsättningar och för att få med alla kommuner bedöms ytterligare kommunöver- gripande samverkan behövas med ett särskilt stöd till länets mindre kommuner. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna har intresset för digitaliseringsfrågorna ökat i och det finns en större beslutsamhet och vilja att dra nytta av digitaliseringsarbetet hos såväl näringsliv, akademin och offentliga aktörer vilket har gett digitaliseringsfrågorna en högre prioritet i länet. För att hålla digitaliseringsfrågorna levande och ge bästa möjliga förutsättningar för det fortsatta arbetet med den regionala digitala agendan kommer genomförandefasen att inledas med en it-dag där ett stort antal berörda aktörer bjuds in och där de insatser som pågår kommer att presentas. Förhoppningen är att evenemanget ska vara årligt återkommande och fungera både som en mötesplats och en inspirationsdag för kunskapsspridning och erfarenhetsut- byte bland länets aktörer. Fram till nu uppfattas arbetet med den regionala digitala agen- dan bland annat ha bidragit till ett breddat perspektiv i digitali- seringsarbetet. uppfattas digitalisering främst ha förknip- pats med bredbandsfrågan. Arbetet har gett aktörerna en samlad bild av vad som pågår inom flera områden och därmed lyft fram de möjligheter som finns inom respektive område. Som glesbefolkat län präglat med en åldrande befolkning har Norr- bottens län en tradition av välfungerande samverkan mellan kom- muner och regionala aktörer. Med utgångspunkt i dessa förutsätt- ningar har mobiliserat en bred uppsättning aktörer för att driva på digitaliseringen inom länet. regionala digitala agenda antogs och upplevs så långt ha spelat en viktig roll för länets arbete i att tydliggöra prioriteringar och ansvar. Länets aktörer har lyft fram att arbetet av IT som en samlande nod och motor, i kombination med samverkans- arbetet som har präglats av kontinuitet, har varit viktiga fram- gångsfaktorer. var tidigt ute med att integrera digitali- seringsfrågorna i länets regionala utvecklings- och strategiarbete framförallt i frågan kring länets bredbandsinfrastruktur. Agendan är uppdelad i problemformulering och målbild, följt av en konkret lista över prioriterade åtgärder i länet. Åtgärdernas indelning följder den nationella digitala agendan. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna anges vem som är ansvarig aktör för att insatsen genomförs samt under vilken tidsperiod som insatsen ska genomföras. För framtagandet av agendan bildades en arbetsgrupp under ledning av som ägs av länets 14 kommuner och . I arbetsgruppen deltog även i , , Länsstyr- elsen i , , och Företagarna i . Mycket av arbetet har handlat om att identifiera och ta tillvara olika aktörers intressen och behov, där varje aktör har fått i ansvar att driva pro- jekt inom sina respektive fokusområden. Den digitala kompetensen bland särskilt mikro- och småföretag utgör en utmaning för Norr- bottens näringsliv och arbete pågår med att nå målgruppen genom LRF och Företagarna i . Arbetsgruppen har haft kontinuerliga avstämningar där involve- rade aktörer kan lyfta sina problem, utmaningar och framgångs- faktorer. Detta arbetssätt har gett möjlighet till uppföljning av arbetet att genomföra utpekade insatser i agendan men också möj- lighet till stöd från andra aktörer för att komma vidare i arbetet. Uppdateringar och kompletteringar av agendan kommer att ske kontinuerligt, där en första revidering förväntas under den senare delen av 2015. Agendan ska vara ett levande dokument som uppdateras och komplet- teras . Länets invånare ska kunna se vad som planeras och följa upp resultaten, och själva kunna lämna kommentarer löpande. /utdrag ur regionala digitala agenda Det arbete som har genomförts i arbetsgruppen ses som en fram- gångsfaktor för länets digitaliseringsarbete och fler aktörer har fått upp ögonen för digitaliseringsfrågorna i länet vilket har bidragit till att gruppen utvidgats. I bildades en e-nämnd med det huvudsakliga syftet att utveckla arbetssätt och samverkansformer för att gemensamt jobba med utvecklingen av e-tjänster i länet. I det arbetet är kommun värdkommun och samlar 13 av länets 14 kommuner. Kommunerna finansierar gemensamt en heltids- tjänst för samordning av nämnden. Den regionala digitala agendan upplevs så långt ha spelat en vik- tig roll för länets arbete i att tydliggöra prioriteringar och krav på Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna ingående parter att leverera. Trots att många aktörer är involverade i arbetet med regionala digitala agenda sker långt ifrån allt arbete i samverkan. IT har fungerat som en sam- lande nod och motor för arbetet även i de skeden där tydliga beslut om det fortsatta arbetet upplevs ha saknats och de har också upp- draget att fortsatt samordna utvecklingsarbetet kring digitalisering i länet. Flera framgångsfaktorer lyfts fram för digitaliseringsarbetet i länet. En har varit att länet har en lång tradition av samverkan mellan kommuner och med regionala aktörer som och . En annan framgångsfaktor som har identifierats i arbetet handlar om att genomföra större insatser som förankras brett i verksamheterna exempelvis genom olika pilotpro- jekt. Den främsta utmaningen med digitaliseringsarbetet upplevs inte handla om det ”tekniska” utan om att ändra att rutiner och att få verksamheten inom exempelvis sjukvården att ändra sitt sätt att jobba. Digitaliseringen skapar mot bakgrund av gles- bygdsprofil och åldrande befolkning stora möjligheter för kost- nadsbesparingar genom distansöverbryggande teknik. Det kommer därför att bli särskilt viktigt att det digitala utvecklingsarbetet fort- sättningsvis kommuniceras till berörda organisationer och ”rätt” personer för att säkerställa att det finns mandat och mottagarkapa- citet för omställningen mot en mer digitaliserad framtid. 3 i internationell jämförelse I direktiven till ingår att analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet – att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Det it-politiska målet är relativt och för att bedöma måluppfyllnaden värderas utveckling i förhållande till omvärlden. Ett sätt att formulera det it-politiska målet konkret har varit att ska ligga i topp i de internationella index och rankningar som mäter digitalisering. Det finns flera olika index, rankningar och rapporter som på olika sätt följer och beskriver utvecklingen i världen avseende digitaliseringen. Dessa index och rankningar tar fasta på olika aspekter av digitalisering. Vissa fokuserar på den tekniska delen av digitalisering, andra på konsekvenser av digitaliseringen för människor, företag och samhällsutvecklingen i stort. De index som bedömts som mest relevanta för att utgöra en god jämförelsegrund är ICT Development Index (),15 Networked Readiness Index (NRI)16 och The Web Index17. Kommissionen använder även EU:s Digital agenda scoreboard18 som innehåller ett antal olika indikatorer där länder rankas i relation till varandra.19 har gjort ett urval på 108 indikatorer som speglar utvecklingen inom den digitala agendans 22 sakområden och som möjliggör internationella 15Se ITU:s hemsida Hämtad . 16Se hemsida information-technology/the-great-transformation/network-readiness-index Hämtad 2015- 02-03. 17Se hemsida Hämtad . 18Se EU:s Digital Agenda hemsida scoreboard Hämtad . 19För mer information se bilaga 3 Beskrivning av statistik och index. Mer detaljerad information om alla 108 indikatorer inom de 22 sakområdena finns på webbplatsen digitalasverige.se.20 Den nordiska modellen av att prioritera bred tillgång och jämlikt deltagande är något som pekas ut som en framgångsfaktor i Web Index. har en hög digital delaktighet i jämförelse med omvärlden. Offentliga medel investeras i forskning och utveckling kring it och har en hög allmän kompetens, såväl avseende baskompetens för hela befolkningen som individer med specialistkompetens i jämförelse med andra länder. Det har gett oss ett försprång i många av de genomförda rankningarna och bidragit till att har placerat sig högt i dessa. Utredningen redovisar i detta avsnitt dels utveckling i internationella index, dels digital kompetens utifrån fyra livsområden: privatliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv. utveckling beskrivs i detta avsnitt endast i jämförelse med andra länder. 3.2Framgångsrika länder och förändringar har en stark position i internationella jämförelser och har rankats i topp sedan mätningarna inleddes. De senaste uppdateringarna av indexen visar att är det enda land som placerar sig bland de fem högst rankade länderna i alla tre index. Som tabellen nedan illustrerar befinner sig bland topp tre i två av de tre indexen. Det är ett sämre resultat än föregående år. Plats tre är nu högsta placering, att jämföra med en förstaplats i Web Index vid föregående mätning och en andraplats i vid mätning. I tabellen återfinns föregående års placering inom parentes. En rad förändringar i indexen när det gäller de fem högst rankade länderna har skett. upprätthåller en fortsatt god position. placerar sig på första plats i två av tre index, vilket är en förbättring jämfört med . När det gäller NRI, återfinns på en trettonde plats. En sammanställning över olika länders placering i de olika indexen visar att ett antal länder har avancerat i minst ett av indexen. Enstaka länder, som och , har i något fall gått från en plats utanför topp fem till en placering bland de högst rankade länderna. Jämfört med har det skett flera förändringar bland länderna i toppen. gick från sjunde plats till femte plats , avancerade från andra plats till första plats . Enligt Internationella teleunionen (ITU), som sammanställer , beror avancemang på att landet snabbt har anpassat sig till ny teknologi och har en befolkning med hög it-kompetens. har en högt utvecklad it-infrastruktur och en hög andel av de danska hushållen har tillgång till internet. Vidare har en väl utvecklad bredbandsmarknad och en hög bredbandsanvändning. poängvärde sjönk något , men behöll sin placering på rankningen. tätposition i NRI förklaras enligt () av en god it-infrastruktur, att av befolkningen använder internet, hög utvecklingsgrad av tekniska och icke-tekniska innovationer samt ett robust innovationssystem. har behållit sin placering och det förklaras av WEF framförallt av att landet har världens bästa företags- och innovationsklimat, goda effekter av digitaliseringen, särskilt i termer av sociala effekter. Vidare har förbättrat sin it- infrastruktur och har ett världsledande system för e-förvaltning, samt är en av de mest kunskapsintensiva ekonomierna i världen. Enligt förklaras , , och höga placeringar på Web Index delvis av att de nordiska länderna arbetar för att skapa jämlika möjligheter för sina medborgare. lyfter även fram att de nordiska länderna, i högre utsträckning än många andra länder, bedriver ett aktivt policyarbete som syftar till att alla ska ha tillgång till och möjlighet att vara delaktiga i digitaliseringen. De index som ingår i urvalet är uppbyggda av ett antal delindex för olika områden inom digitalisering. En sammanställning över rank- ningarna utifrån delindexen ger möjlighet att närmare granska hur de ledande länderna placerar sig på olika områden. I tabellen nedan framgår att får höga poäng i både och när det gäller användning av it i samhället. Däremot rankas något lägre i de delindex som avser it-kompetens och näringslivsklimat. Gällande it-kompetens är skillnaderna mellan länderna dock små. placerar sig högt när det handlar om användning av it och får höga poäng i de delindex inom Web Index som avser den allmänna tillgången till kvalitativ och prisvänlig internetinfrastruktur och investeringar i it-utbildningar samt medborgarnas friheter och rättigheter på internet. får genomgående höga poäng och placerar sig högt upp i alla fyra delindex som ingår i NRI, det vill säga näringslivklimat, beredskap, användning och effekter. placerar sig dessutom väl i det delindex inom Web Index som handlar om allmän tillgång till it- infrastruktur och investeringar i it-utbildning. 3.3Utvecklingen av digital kompetens inom de fyra livsområdena i internationell jämförelse Digital kompetens i privatlivet Digitaliseringens genomslag medför att digital kompetens är något varje individ behöver utveckla. Digital kompetens för individen i dennes privatliv handlar bland annat om att kunna hantera och ta del av den transformering som digitaliseringen leder till i alla delar av livet utan alltför stora svårigheter. Svenskarnas internetanvändning har ökat kraftigt och tillhör de sex länder i där flest invånare regelbundet använder internet. Andelen svenskar i åldern 16–som regelbundet () använder internet uppgick till vid den senaste mätningen vilket placerade på en sjätte plats i . Av mätningarna framgår att de nordiska länderna tillsammans med och har placerat sig bland de sex bästa länderna vid samtliga genomförda mätningar. har legat etta vid samtliga mätningar, medan har pendlat mellan andra och sjätte plats.21 I takt med att internetanvändningen ökat har även andelen svenskar (i åldern 16–74) som anger att de aldrig använt internet minskat, kan jämföras vid den senaste mätningen , en ökning från året innan. rankades på sjätte plats mätning, ner två placeringar. På första plats placerade sig (), följt av () och (). har legat stabilt på första plats sedan mätningar startade . I de nordiska länderna var andelen invånare som aldrig använt internet relativt låg redan vid den första mätningen. I flertalet andra europeiska länder låg siffrorna på en avsevärt högre nivå. Skillnaden mellan de bäst och sämst placerade länderna har minskat över tid.22 Enligt ökade andelen svenskar (i åldern 16–) med medel eller hög internetkompetens () till 2013 (). Av framgår att ökningen speglar den övergripande trenden i och att den svenska utvecklingen initialt var stark. avancerade från en nittonde plats vid den första mätningen till en andra plats för att sedan placera sig på tredje plats . Andelen svenskar med medel eller hög internetkompetens fortsätter att öka men utvecklingstakten har stannat av något.23 Inom ramen för digital kompetens i privatlivet placerar sig på första plats bland 21”Individuals who are regular internet users (at least once a week)” http://digital-agenda- data.eu/charts/analyse-one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- group":"internet-usage","indicator":"i_iuse","breakdown":"IND_TOTAL","unit- measure":"pc_ind","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE","TR" ,"UK"]}(). 22”Individuals who have never used the internet” http://digital-agenda- data.eu/charts/analyse-one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- group":"internet-usage","indicator":"i_iux","breakdown":"IND_TOTAL","unit- measure":"pc_ind","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE","TR" ,"UK"]} ().