sou · H3B355 · 2015-06-09 00:00:00 — •Kunskapsluckor finns och måste åtgärdas. •Förvaltning och implementering behöver stärkas. •Förebyggande insatser saknas. •Att arbeta inom området mäns våld mot kvinnor och heders- relaterat våld och förtryck är sällan ett prioriterat område av chefer på lokal, regional och nationell nivå. Regionala och lokala skillnader En slutsats när det gäller arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck är att det finns stora lokala och regionala skillnader i de olika myndigheterna arbete, t.ex. hälso- och sjukvården, polisen, , vilket innebär en fara för rätts- säkerheten. Det stöd och skydd en våldsutsatt kvinna får, om kon- taktförbud beviljas, om riskbedömning görs eller om en misstänkt förövare lagförs kan ytterst bero på var hon är bosatt. Denna be- skrivning bekräftas av kvinnojourerna, öppna jäm- förelser, tillsyn som bedrivits på området och av utredningens olika möten med myndigheter, organisationer och våldsutsatta. Det är enligt vår mening helt oacceptabelt. En nationell strategi bör enligt vår mening både kunna leda till att myndigheterna arbetar med bättre effektivitet och kvalitet samt samverkar så att lokala och regionala skillnader i kvalitet, resultat och tillgänglighet minskar. En stor samhällsekonomisk kostnad Förutom mänskligt lidande så är mäns våld mot kvinnor och heders- relaterat våld och förtryck kostsamt för samhället. Vi har i betänkan- det redovisat uppskattningar av samhällskostnader som rör och en socioekonomisk belysning av mäns våld mot kvinnor. Vi har dessutom tittat närmare på vad ett socialt investeringsperspektiv kan innebära för framtidens satsningar på våldsförebyggande arbete mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Våra slutsatser är att våldet är mycket samhällsekonomiskt och socioekonomiskt kostsamt och att kostnaderna kvarstår . Att fokusera på långsiktiga investeringar i människor som får effekter på framtida beteenden och utgifter för samhället, tror vi är en viktig väg framåt för att samhället ska nå det prioriterade målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Det kostar att utveckla verksamheter för våldsförebyggande arbete, för att ge bättre stöd till våldsutsatta kvinnor och barn, såväl som till våldsutövare, men det kostar betydligt mer att inte göra något eller tillräckligt. Ökat fokus på förebyggande arbete nödvändigt Det har tidigare förekommit ganska få satsningar från regeringens sida för att på olika sätt förebygga mäns våld mot kvinnor och heders- relaterat våld och förryck. har regeringen dock gjort flera satsningar på våldsförebyggande arbete, vilket vi ser som posi- tivt. Mer fokus framöver behöver läggas på att fokusera på våldets orsaker och främjande och våldsförebyggande insatser för att för- hindra att pojkar och män utövar våld I det arbetet måste fler aktörer, som t.ex. förskola och skola, involveras i större omfattning än . Tidigt våldsförebyggande insatser bör dock inte genomföras på bekostnad av andra satsningar riktade till stöd och skydd för våldsutsatta kvinnor utan genom utökade resurser. Pojkar och män måste i större omfattning engagera sig i det främjande och förebyggande arbetet. Att arbeta mot våld och för ett jämställt samhälle är inte enbart ett ansvar för flickor och kvinnor – utan i allra högsta grad ett ansvar för pojkar och män. Våldsutsatta kvinnor och barn ska få stöd i hela landet Det är samhällets ansvar att alla som utsätts för våld får stöd och hjälp, oberoende vem som är förövaren. Att verka för att mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck bekämpas är bl.a. jämställdhetspolitikens och kriminalpolitikens uppgift. Berörda myndigheters insatser ska vara av god kvalitet. Våldsutsatta kvin- nor ska bemötas på ett professionellt, kompetent och respektfullt sätt, oberoende var i landet de bor. För att kunna nå målet om att mäns våld mot kvinnor och heders- relaterat våld och förtryck ska upphöra måste, tydliga insatser även riktas mot de kvinnor och barn som utsätts för mäns våld och hedersrelaterat våld och förtryck för att förebygga upprepat våld. Detta är enligt vår mening avgörande och grundläggande för att också kunna minska pojkars och mäns våld. Bättre stöd och skydd från olika myndigheter leder till att fler våldsutsatta kvinnor söker hjälp och får adekvat stöd. Därför anser vi att ett prioriterat område i en nationell strategi måste vara att också förbättra skydd, stöd och behandling för våldsutsatta kvinnor och barn. En positiv utveckling på gång? Olika professioners grundkunskap och kompetens om mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck är en förutsätt- ning för att nå framgång i arbetet. finns en positiv utveckling inom myndig- heternas arbete när det gäller kompetensstöd och samverkan m.m. och länsstyrelsernas regeringsuppdrag om kompe- tensstöd har visat sig framgångsrikt. NCK och länsstyrelserna har tagit fram webbstöd till som är uppskattat. NCK sam- verkar med polismyndigheten kring spårsäkring vid sexualbrott m.m. samverkar med övriga länsstyrelser, och polismyndigheten m.fl. om olika uppdrag gällande hedersrelaterat våld och förtryck. Utredningen har även haft till uppdrag att analysera och bedöma behovet av en samlad struktur för kunskapsutveckling, kunskaps- överföring och kunskapsstöd för aktörer på området inom ramen för den befintliga myndighetsstrukturen. Vår bedömning är att det framtida kunskapsstödet behöver målgruppsanpassas och även till- godoses fortsättningsvis från flera myndigheter med olika kompe- tens i samverkan med varandra. Politikers och chefers ansvar Vi vill tydligt påpeka att det ytterst är politikers och chefers ansvar att arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och heders- relaterat våld och förtryck prioriteras, att lagar följs och att arbetet bedrivs med god kvalitet. Politiker och chefer måste ta det ansvar som åligger dem för att området med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck prioriteras. Inte bara i ord utan också genom aktiva åtgärder. Politiker och chefer ansva- rar för att verksamheter bedrivs med god kvalitet och att gällande lagstiftning följs. Det är också ett chefs- och ledningsansvar att skapa goda arbetsvillkor och arbetsmiljö för de som arbetar med våld i praktiken. Det är dags för en förändring och vår förhoppning är att en natio- nell strategi kan bidra till en positiv utveckling i myndigheternas arbete med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. För att arbetet ska lyckas framöver krävs en konstruktiv samverkan mellan olika myndigheter och idéburna orga- nisationer, på alla nivåer. Våra förslag om nationell strategi Övergripande mål för den nationella strategin Det övergripande målet för den nationella strategin är det fjärde jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och flickor och pojkar, kvinnor och män ska ha samma rätt till kroppslig integritet. Målet är att mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska synliggöras, förebyggas och att åtgärder ska vidtas inom samhällets alla områden och verksamheter för att nå det jämställdhetspolitiska målet. Ett ramverk och struktur behöver därför skapas, som medför att både det våldsförebyggande och det stödjande arbetet samordnas, effektiviseras samt kvalitetssäkras. Syftet med den nationella strategin är att bidra till förbättrad styr- ning och ökad samordning och samverkan samt medföra att myn- digheternas arbete blir mer effektivt och kvalitativt. Insatserna som ska genomföras ska leda till att mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck minskar, och upphör. Strategiperiod 2016–2025 Den nationella strategin ska gälla 2016–2025 med årlig uppföljning och utvärdering samt vid strategiperiodens slut. Vår bedömning är att en strategiperiod på tio är lämpligast för att åstad- komma förutsättningar för kontinuitet och långsiktighet i arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Det föreslagna ramverket och målstrukturen ska möjlig- göra uppföljning av myndigheternas arbete och utvärdering av dess effekter så att målen uppnås. Särskilt viktigt är att följa upp att myndigheternas arbete implementeras och når ut till myndigheter på regional och lokal nivå och når de olika målgrupperna som stra- tegin riktar sig till. För att arbetet med strategin ska bli mer effektivt finns det enligt vår bedömning behov av att inrätta en övergripande styrorganisation, ett sekretariat, på . Det är en förutsättning för att inledningsvis underlätta en departementsövergripande styrning, orga- nisering, samordning och uppföljning av arbetet inom strategins områden. Dels för att arbetet måste ges hög prioritet och eftersom det kommer att ta mycket resurser och tid i anspråk. Dels för att det tidigare funnits utvecklingsbehov i den nationella samordningen och styrningen från inom området. Ett nationellt sekretariat på ska ha till uppgift att bl.a.: •Samordna den nationella politiken på området och utforma rege- ringens årliga åtgärdsprogram inom området mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. •Stärka samordningen och utvecklingen inom . •Stärka samordningen mellan myndigheter på nationell och regional nivå. •Analysera och bedöma myndigheternas årliga lägesrapporter ut- ifrån målstruktur, uppföljnings- och utvärderingssystemet. •Samordna det nationella rådets arbete. Ett särskilt nationellt råd ska tillsättas vars uppgift bl.a. blir att följa hur strategiarbetet utvecklas, ha en rådgivande roll till regeringen och informera om forskningsresultat, resultat av utvärderingar och uppföljningar m.m. Ett nationellt råd bör innehålla representanter från utvalda nationella myndigheter och organisationer med ansvar inom området mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Sekretariatet kommer att ha en viktig roll i arbetet med att verka för att regeringens politik får en större effekt jämfört med tidigare satsningar på området. Den nationella myndighetsstyrningen ska förbättras och bli mer samordnad och strategisk för att stödja den nationella strategin. Arbetet med såväl implementering som förvalt- ning hos myndigheter behöver förbättras för att nå ut till de olika målgrupperna, t.ex. genom att olika utbildningsmaterial och vägled- ningar som tas fram sprids till myndigheter på regional och lokal nivå och får större genomslag i praktiken. Regeringen behöver ställa högre krav på att myndigheter alltid redovisar både vad de gjort och resultatet av sitt arbete i syfte att höja kvaliteten i utfallet och implementeringen. Varje ansvarig myndighet ska redogöra för vilken förmåga man måste ha för att fullgöra sin del av arbetet eller uppdraget inom sitt ansvarsområde. Förtydliga och stärka länsstyrelsernas roll som regionala samordnare av arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck För att åstadkomma en förbättrad styrning, organisering, samordning och uppföljning på området mäns våld mot kvinnor och heders- relaterat våld och förtryck behövs regionala drivkrafter. På regional nivå är länsstyrelserna den statliga myndighet som är bäst lämpad att samordna relevanta delar av arbetet inom strategin. Länsstyrelserna har haft många uppdrag inom området mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. är en länk mellan lokal, regional och nationell nivå. Länsstyrelsernas ansvar och roll som regionala samordnare av arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska förtydligas, stärkas och bli mer långsiktigt, bl.a. genom: •Ett förtydligat och stärkt uppdrag. •Att särskilda länssamordnare tillsätts. •Att verka för operativt samarbete och förbättrad koordinering i länet. •Att stödja lokal och regional verksamhetsutveckling och i sam- verkan med andra myndigheter och organisationer bidra med regionalt kunskapsstöd. Årliga lägesrapporter från myndigheterna Myndigheter som har ansvar och uppdrag inom den nationella stra- tegin ska lämna lägesrapporter till regeringen. I rapporterna ska bl.a. ingå analyser, behov och bedömningar av nuläget, brister, framtida behov och utvecklingsområden. De nationella myndigheter som har identifierats av regeringen och som har uppdrag inom strategins område ska lämna in en redogörelse för hur arbetet bedrivs för att nå strategins mål inom respektive myndighets ansvarsområde. Länsstyrelserna som ansvarar för samordning på regional nivå får också i uppdrag att lämna in en redogörelse för hur arbetet bedrivs för att nå strategins mål inom respektive läns ansvarsområde. Regeringen ska upprätta åtgärdsprogram för kommande sats- ningar inom området för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Ett årligt åtgärdsprogram är en form av handlingsplan från regeringen som ska innehålla nu- lägesanalyser, resultat från sammanställningar, utvärderingar och uppföljningar. Åtgärdsprogrammet ska också innehålla politiska prioriteringar och beskrivning av inriktning och åtgärder. Regeringens årliga åtgärdsprogram är tillsammans med målstruktu- ren, indikatorer, lägesrapporter och uppföljningen och utvärdering av strategin de organisatoriska förutsättningarna regeringen har för att nå det övergripande målet, men även för att uppnå strategins syften om en förbättrad styrning, ökad samordning och samverkan. För att effekterna av samhällets insatser ska kunna mätas bättre är mål- strukturen kopplad till ett uppföljnings- och utvärderingssystem. De långsiktiga målen i uppföljnings- och utvärderingssystemet anger inriktningen för arbetet som helhet. Tidsatta och tydliga krav ska kontinuerligt ställas på myndigheternas uppföljning och åter- rapportering av genomförda aktiviteter, prioriterade delmål och resultat. Ett sätt att bygga in uppföljning i arbetet med den natio- nella strategin är att uppföljning också görs med ett kortare perspek- tiv, t.ex. årsvis. Detta gynnar att aktiviteter kommer igång och följs upp. Den nationella strategins åtta långsiktiga målområden Den nationella strategin består av åtta långsiktiga mål. Inom varje målområde finns det sedan ett antal prioriterade delmål. Det första målet handlar om nationell styrning, organisering, samordning och uppföljning. Det andra målet rör kunskap, kompetens och forskning. Våldsförebyggande arbete är i fokus på det tredje målområdet. Det fjärde målet är riktat till rättsväsendet. Mål fem till sju berör skydd, stöd och behandling till våldsutsatta kvinnor och barn. Det åttonde målet har fokus på säkra insatser för våldsutövare. Nedan följer den nationella strategins åtta målområden. Målområde 1: Nationell styrning, organisering, samordning och uppföljning Den nationella styrningen, organiseringen, samordningen och upp- följningen av strategin ska öka kvaliteten, effektiveten, och lång- siktigheten i arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Målområde 2: Kunskap, kompetens och forskning Befintlig kunskap och kompetens ska systematiseras och spridas. Praktiken ska vara kunskapsbaserad och yrkesverksamma ska ha relevant kompetens för att kunna genomföra sina arbetsuppgifter. Forskning ska stärkas och verkningsfulla metoder ska utvecklas, målgruppsanpassas samt omsättas i praktiken i arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Målområde 3: Våldsförebyggande arbete Samhällets insatser för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska stärkas, systema- tiseras och samordnas inom samtliga relevanta områden och på alla våldspreventiva nivåer. Målområde 4: Ett proaktivt, likvärdigt och samordnat rättsväsende Rättsväsendets förmåga att förebygga och beivra mäns våld mot kvin- nor och barn samt hedersrelaterat våld och förtryck ska stärkas. Målområde 5: Skydd, stöd och behandling för flickor och unga kvinnor som utsätts för pojkar och mäns våld och hedersrelaterat våld och förtryck Samhällets insatser för flickor och unga kvinnor som utsätts för pojkar och mäns våld samt hedersrelaterat våld och förtryck ska vara lik- värdiga och av god kvalitet. Tillgång till skydd, stöd och behandling ska öka. Målområde 6: Skydd, stöd och behandling för kvinnor som utsätts för mäns våld och hedersrelaterat våld och förtryck Samhällets insatser för kvinnor som utsätts för mäns våld samt heders- relaterat våld och förtryck ska vara likvärdiga och av god kvalitet. Tillgång till skydd, stöd och behandling ska öka. Målområde 7: Skydd, stöd och behandling för barn som utsätts för mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck Samhällets insatser för flickor och pojkar som utsätts för mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska vara lik- värdiga och av god kvalitet. Tillgång till skydd, stöd och behandling ska öka. Målområde 8: Säkra insatser för pojkar och män som utövar våld mot flickor och kvinnor samt hedersrelaterat våld och förtryck Samhällets insatser för att förhindra att pojkar och män utövar våld mot flickor och kvinnor samt hedersrelaterat våld och förtryck ska ske med utgångspunkt i de utsattas säkerhet och våldsutövarens ansvar för sina gärningar. Insatserna ska vara individuellt anpassade och av god kvalitet. Alkohol, narkotika, dopning, tobak against Women (FN) Commission on the Status of Women (FN) Economic and () Homosexuell, bisexuell, trans, queer Hem för vård eller boende Integrated Domestic Abuse Programme Inspektionen för vård och omsorg Lagen om stöd och service till vissa Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Nationellt centrum för kvinnofrid Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk för kvinnojourer och tjejjourer i föreskrifter och allmänna råd Women against Violence Europe 1Utredningens uppdrag och arbete I detta kapitel redogör vi för utredningens uppdrag och avgräns- ningar. Vi beskriver vidare kortfattat utredningens arbete och tillväga- gångssätt. I kapitlet finns även betänkandets disposition. Utredningen har till uppdrag att föreslå en samlad nationell strategi för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra.1 Strategin ska syfta till att öka effektiveten, kvaliteten och långsiktigheten i de framtida insatserna på området och utgöra en grund för uppföljning och utvärdering av regeringens insatser för att nå detta mål. Vidare ligger det i utredningens uppdrag att föreslå en utvecklad målstruktur som bidrar till ett långsiktigt arbete där framtida insat- ser bättre kan följas upp.2 Som en del av uppdraget ingår att utvärdera och bedöma de in- satser som regeringen har genomfört –2014 för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Utredningen har även till uppdrag att analysera och bedöma be- hovet av en samlad struktur för kunskapsutveckling, kunskapsöver- föring och kunskapsstöd för aktörer på området, inom ramen för den befintliga myndighetsstrukturen. I detta ingår att belysa de funktioner som har nationella uppgifter på området. 1Det övergripande målet för regeringens jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Ett av delmålen är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet (prop. 2008/09:1, utgiftsområde 2). 2Utredningens uppdrag i sin helhet framgår av kommittédirektivet (Dir. 2014:25), se bilaga 1. Utredningens uppdrag och arbete med översynen är att säkerställa att kunskapsnivån fortsätter att höjas och att befintlig kunskap får ökat genomslag samt att arbets- metoder fortsätter att utvecklas inom ramen för arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Utredningens arbete ska utgå från resultaten av tidigare insatser och utvärderingar, den utvärdering som ska ske inom ramen för upp- draget och de erfarenheter och analyser som den nationella sam- ordnaren mot våld i nära relationer redovisade i sitt betänkande Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete.3 Utredningens arbete ska ske i dialog med berörda myndigheter, organisationer och andra relevanta aktörer och beakta relevant forsk- ning samt relevant arbete som pågår inom och utredningsväsendet. Utredningens uppdrag omfattar arbetet mot mäns våld mot kvinnor i en nära relation, såväl som arbetet mot det våld som utövas mot kvinnor av bekanta eller helt okända män. Uppdraget omfattar också arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, vilket särskilt har förtydligats och betonats genom ett tillkännagivande i riks- dagens arbetsmarknadsutskott riktat till regeringen om att komma med konkreta förslag till långsiktiga och hållbara strukturer för det förebyggande arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck.4 I utredningens uppdrag ingår vidare att uppmärksamma homo- sexuella, bisexuella och transpersoners utsatthet för våld. Utredningens uppdrag omfattar däremot inte arbetet mot prosti- tution eller människohandel för sexuella ändamål. Utredningens direktiv omfattar inte heller specifikt målgruppen barn som upplever eller utsätts för våld, vilket varit en proble- matisk avgränsning från start och som medfört stor kritik från nästan samtliga myndigheter och organisationer som utredningen har haft kontakt med. Eftersom utredningen ska omfatta heders- relaterat våld och förtryck, såväl som våldsförebyggande arbete, vilket till stor del omfattar barn och unga, har utredningen även 4Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2013/14:AU4. Utredningens uppdrag och arbete valt att involvera målgruppen barn som utsätts för och lever med de konsekvenser mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck får. Anledningen är att många barn lever under dessa för- hållanden och strategin skulle bli mycket bristfällig om inte barn inkluderades. Utredningens arbete har bestått av tre deluppdrag, varav ett var att utvärdera och bedöma de insatser som regeringen har genomfört –2014 för att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Det har vi gjort dels genom dia- log och samverkan med relevanta aktörer på området, dels genom en begäran till (Brå) om att genomföra en utvärdering. Utredningen har vidare haft till uppdrag att analysera och be- döma behovet av en samlad struktur för kunskapsutveckling, kun- skapsöverföring och kunskapsstöd för aktörer på området, inom ramen för den befintliga myndighetsstrukturen. Det har vi gjort genom en oberoende undersökning av Ramböll Management Con- sulting samt genom dialog och samverkan med relevanta aktörer på området. Huvuduppdraget har varit att ta fram en samlad nationell stra- tegi för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Mer om de olika deluppdragen senare i detta kapitel. Utredningen har genomfört sex möten med de av regeringen utsedda experterna och sakkunniga. Därutöver har vi inhämtat syn- punkter, kunskaper och erfarenheter genom möten med ett stort antal aktörer på myndigheter och olika organisationer som arbetar inom området mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck.5 Syftet med mötena har varit att få en beskrivning av de olika aktörernas uppfattning om vad som fungerar bra respektive vad som behöver förbättras i arbetet mot mäns våld mot kvinnor och heders- relaterat våld och förtryck, samt att inhämta synpunkter kring en 5 Se bilaga 4 för de myndigheter och organisationer m.fl. som utredningen träffat. Utredningens uppdrag och arbete framtida nationell strategi. Utredningen har dessutom medverkat på en rad möten med olika nationella nätverk6 och relevanta kon- ferenser. Utredningen har även haft flera möten med den tidigare nationella samordnaren mot våld i nära relationer och tagit del av förslagen i betänkandet samt de olika remissinstansernas svar.