sou · H3B373 · 2015-08-03 00:00:00 — För att mot- verka missbruk av reglerna och utnyttjande av utländsk arbetskraft utarbetade bland annat en departe- mentspromemoria Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskrafts- invandring (Ds 2013:57). I promemorian föreslogs bland annat att under löpande tillståndstid ska få möjlighet att utföra efterkontroller avse- ende beviljade arbetstillstånd. Det föreslogs också bestämmelser om återkallelse av uppehållstillstånd som beviljats för arbete om förut- sättningarna för arbetstillståndet är uppfyllda eller om det arbete som arbetstillståndet beviljats för inte påbörjats inom rim- lig tid. För att handläggning av ärenden som rör uppe- hållstillstånd för arbete och arbetstillstånd ska kunna ske snabbt och effektivt var det enligt promemorian angeläget att har tillgång till vissa uppgifter hos , Kronofogdemynd- igheten och . I promemorian föreslogs därför be- stämmelser som medger direktåtkomst till upp- gifter i beskattningsdatabas, utsöknings- och indrivningsdatabas samt och socialförsäkringsdatabas. Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… Promemorian remissbehandlades och bland annat Datainspek- tionen och kritiserade promemorians förslag om direktåtkomst. Datainspektionen anförde i sitt remissvar att det kan innebära ett betydande intrång i de registrerades personliga integritet om en myndighet, för dess särskilda verksamhet, ges direktåtkomst till en samling av personuppgifter som en annan myndighet samlat in om enskilda personer för helt andra specifika verksamhetsändamål. Vidare ansåg inspektionen att de föreslagna sekretessbrytande bestämmel- serna var otydliga och inkonsekventa samt att det behövdes tekniska spärrar som uppfyller kravet på integritetsskyddande begränsningar av direktåtkomst. Enligt Datainspektionen behöv- des det också ytterligare analys av vilka uppgifter som är nödvändiga för att inhämta och vilka ändringar som krävdes i den registerförfattning som reglerar behandling av personuppgifter. ansåg att utformningen av den sekretessbry- tande bestämmelsen som rör socialförsäkringsdatabasen inte bryter sekretessen på ett sådant sätt att den kan läggas till grund för direkt- åtkomst. I propositionen Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskrafts- invandring (prop. 2013/14:227) behandlades promemorians lagför- slag förutom såvitt avser direktåtkomsten. Mot bakgrund av remiss- kritiken bedömde regeringen att förslaget i den delen behövde ana- lyseras ytterligare. Utredningen har därför fått i uppgift att •analysera uppgiftsbehovet hos när det gäller arbetet med handläggning av ärenden som rör uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd, •analysera förutsättningarna för att ge direktåt- komst till dessa uppgifter och, om analysen ger stöd för att sådana förutsättningar finns, ta fram förslag till sådana bestämmelser, •om utredningen gör bedömningen att bestämmelser om direkt- åtkomst inte går att motivera, föreslå bestämmelser som möjliggör någon annan form av elektroniskt utlämnande som tillgodoser önskvärda krav på effektivitet och integritet för den enskilde, Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… •utreda om det finns behov av och bör införas särskilda sekretess- brytande bestämmelser som gör att kan få till- gång till efterfrågade uppgifter och i så fall ge förslag till hur de bör utformas och •utreda vilka tekniska eller andra begränsningar som måste finnas för att inte överskottsinformation ska röjas för . 9.2Allmänt om handläggning av uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd 9.2.1Den rättsliga regleringen för handläggningen För att upptäcka, förebygga och motverka missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring och för att förhindra utnyttjande av utländsk arbetskraft arbetar med olika typer av kontroller. Kontroller sker dels vid tillståndsgivningen för uppehållstillstånd och arbetstillstånd, dels efter information från exempelvis en annan myndighet som har fått kännedom om att det finns skäl att över- väga återkallelse av ett tillstånd. utför också systema- tiska kontroller , se bland annat ovannämnd prop. 2013/14:227 s. 13 f. Tillståndsgivning för uppehållstillstånd och arbetstillstånd Bestämmelser om uppehållstillstånd och arbetstillstånd liksom vill- koren för sådana tillstånd finns i utlänningslagen (2005:716, UtlL) och utlänningsförordningen (2006:97, UtlF). Av dessa bestämmelser framgår bland annat följande. får bevilja en utlänning ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd om utlänningen önskar vistas här i landet för antingen arbete eller för att bedriva näringsverksamhet, se 5 kap. 10 § UtlL. Förutsättningar för att bevilja en utlänning arbetstillstånd anges i 6 kap. UtlL. En grundläggande förutsättning för att arbetstillstånd ska beviljas en utlänning som erbjudits en an- ställning är att anställningen ska göra det möjligt för utlänningen att försörja sig, se 6 kap. 2 § första stycket 1 UtlL. Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… annat att arbetstiden måste vara av sådan omfattning att inkomsten från anställningen inte är så låg att han eller hon behöver försörjnings- stöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för att täcka kost- naderna för bland annat boende och uppehälle, se prop. 2007/08:147 s. 59. En annan grundläggande förutsättning för arbetstillstånd är att de erbjudna anställningsvillkoren (lön, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor) inte får vara sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen, se 6 kap. 2 § första stycket 2 UtlL. Arbetstillstånd ska ges för en tidsperiod motsvarande anställ- ningstiden, dock längst , se 6 kap. 1 och 2 a §§ UtlL. Arbets- tillståndet kan förlängas vid ett eller flera tillfällen. Den samman- lagda tillståndstiden får dock vara längst . Ett arbetstillstånd ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet endast knytas till ett visst slag av arbete, se 6 kap. 2 a § tredje stycket UtlL. Som framgår av 5 kap. 15 a § UtlL får ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd även i vissa fall beviljas en utlänning vars ansökan om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande avslagits genom ett lagakraftvunnet beslut, om utlänningen vistas här och har en anställning som uppfyller vissa angivna krav och avser en tidsperiod om från ansökningstillfället. En ansökan om tidsbegränsat uppehållstillstånd ska ha kommit in till senast efter det att beslutet att avslå ansökan om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbe- hövande har vunnit laga kraft. I 5 kap. 5 § UtlL finns bestämmelser om permanenta uppehålls- tillstånd och uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. Av paragrafen följer bland annat att sådant uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som ska bedriva näringsverksamhet endast om hon eller han har förmåga att bedriva den aktuella verksamheten. Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… rätt att göra efterkontroller regleras i 6 kap. 6 a § UtlF. Av den paragrafen framgår det att får kon- trollera att den som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag och att förutsättningarna för arbets- tillståndet enligt den bestämmelsen är uppfyllda . Återkallelser av uppehållstillstånd och arbetstillstånd Bestämmelser om återkallelse av bland annat uppehållstillstånd och arbetstillstånd för utlänningar finns i 7 kap. UtlL. Återkallelse får ske under de förutsättningar som framgår av 7 kap. 1–7 e §§ UtlL. Uppehållstillstånd och arbetstillstånd får exempelvis återkallas för en utlänning som medvetet har lämnat oriktiga uppgifter eller med- vetet har förtigit omständigheter som varit av betydelse för att få tillståndet. Om utlänningen har vistats här i landet med uppehållstillstånd, får uppehållstillståndet dock återkallas endast om det finns synnerliga skäl för det. Ytterligare exempel på när uppehållstillstånd får återkallas för en utlänning som rest in i landet är om utlänningen bedriver verksamhet som kräver ett arbetstill- stånd utan att ha ett sådant tillstånd. Vidare får återkallelse ske om utlänningen har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL och anställningen upphört, om inte utlänningen inom tre måna- der har fått en ny anställning som omfattas av arbetstillståndet eller ansökt om arbetstillstånd med anledning av en ny anställning och ansökan därefter beviljas. Vid bedömningen av om uppehållstillståndet bör återkallas i nämn- da situationer för en utlänning som har rest in i landet ska enligt 7 kap. 4 § UtlL hänsyn tas till den anknytning som utlänningen har till det svenska samhället och till om andra skäl talar mot att tillstån- det återkallas. Vid en sådan bedömning ska särskilt beaktas 1) utlän- ningens levnadsomständigheter, 2) om utlänningen har barn i och, om så är fallet, barnets behov av kontakt med utlänningen, hur kontakten har varit och hur den skulle påverkas av att utlänningens uppehållstillstånd återkallas, 3) utlänningens övriga familjeförhållan- den och 4) hur länge utlänningen har vistats i . Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… Vidare ska ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete för en utlänning som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL återkallas om antingen förutsättningarna för arbetstill- ståndet enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL av något annat skäl än att anställningen har upphört är uppfyllda eller om utlän- ningen inte från tillståndets första giltighetsdag påbörjat arbetet, se 7 kap. 7 e § UtlL. Av 7 kap. 8 § UtlL framgår det att det är som beslutar om återkallelse av uppehålls- och arbetstillstånd. 9.2.2Migrationsverkets uppfattning om behovet av direktåtkomst till vissa personuppgifter har i olika sammanhang gett uttryck för ett behov av författningsändringar i syfte att uppnå en snabbare och effektivare handläggning av arbetstillståndsärenden (se bland annat Migra- tionsverkets framställan till , dnr Ju 2012/4975/, och yttrande rörande förslaget om åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring , dnr Ju 2013/6287/L7). Samma synpunkter har förts fram till utredningen. Ändringarna som efterlyser är ett rättsligt stöd för verket att bland annat få direktåtkomst till information hos andra myndigheter vid denna handläggning. I detta avsnitt beskrivs bakgrunden till begäran om direkt- åtkomst i förevarande fall och uppfattning om hur behovet av direktåtkomst till vissa personuppgifter ser ut. Ändringen av reglerna 2008 medförde att arbetsuppgifter i form av avgörande bedömningar rörande anställ- ningsvillkor m.m. − i första hand lön och försäkringsskydd − flytta- des från Arbetsförmedlingen till . Utöver dessa arbetsuppgifter har , som redovisats i avsnitt 9.1.1, även i uppgift att motverka missbruk av reglerna och systematiskt arbeta för att upptäcka missbruk som exempelvis skenanställningar. utvidgades ansvarsområde ytterligare, vilket innebar att verket numera inte bara ska pröva ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd grundade på anställning utan även göra kontroller under löpande tillståndstid som kan leda till ärenden om Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… återkallelse av tillstånd. Redan innan kontrollbestämmelserna infördes uppmärksammade behovet av mer kontroll i vissa kategorier av ärenden. genomförs därför för- djupade utredningar av ansökningar som rör anställning inom vissa branscher. Det gäller bland annat städbranschen, hotell- och restau- rangbranschen, byggnadsbranschen och serviceyrken. Den fördju- pade utredningen tar i allmänhet sikte på förhållanden som rör arbetsgivaren och innebär kontroll exempelvis av att det bedrivs en faktisk verksamhet, att arbetsgivaren sköter inbetalning av skatter och avgifter och att verksamheten uppnår sådana resultat att det finns en realistisk förutsättning för arbetsgivaren att anställa mer personal. Utredningarna anpassas efter förhållandena i det enskilda fallet. För att ska kunna handlägga dessa ärenden om uppehållstillstånd och arbetstillstånd behöver verket tillgång till upp- gifter av ekonomisk art från olika aktörer, både rörande arbets- tagare och arbetsgivare. Uppgifter från vissa myndigheter behövs bland annat för att kontrollera tillförlitligheten i de uppgifter som den utländske arbetstagaren, efter arbetsgivarens medverkan, lämnar i sin ansökan. Uppgifter behövs även avseende egna företagare, efter- som krav på uppehållstillstånd (men inte arbetstillstånd) finns även för dem. mål är att all handläggning av nämnda tillstånds- ärenden ska ske digitalt, eftersom verket kontinuerligt arbetar med att förbättra den digitala processen både vad gäller ansökningsproce- duren och handläggningen. Vidare är det ambition att ansökningar i pappersform ska skannas för att kunna handläggas digitalt. anser att det är av stor vikt att alla hand- läggningsmoment kan utföras i den digitala miljön och att även nöd- vändiga kontroller hos andra myndigheter kan göras digitalt och utan tidsspillan. inhämtar relevanta uppgifter för kontrollerna som beskrivits ovan från , , samt . De är även, med undantag för , från dessa myndigheter som vill att informationsutbytet ska ske genom direktåtkomst. Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… gifterna från finns i och socialförsäkringsdatabas. Vad gäller Migra- tionsverkets informationsutbyte med har det visat sig att det utbytet kan lösas utan ytterligare författningsreglering. Utred- ningen berör därför inte vidare frågan om tillgång till information hos . Ärenden där effektivare informationsutbyte efterfrågas anser att direktåtkomsten bör vara möjlig vid handläggning av följande fyra kategorier av ärenden. Arbetstillståndsärenden enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL och uppehållstillståndsärenden enligt 5 kap. 15 a § UtlL. När det gäller förstagångsansökan om uppehålls- och arbetstillstånd grundad på anställning ligger tyngdpunkten i pröv- ning i att bedöma att den erbjudna lönen inte är sämre än vad som följer enligt tillämpligt kollektivavtal. Därutöver kontrollerar verket att arbetsgivaren avser att teckna försäkringar i enlighet med vad kollektivavtal kräver, att anställningen utannonserats, att den sök- ande har giltigt pass och kan styrka sin identitet. Dessutom kon- trollerar verket sökandens vandel genom slagningar i misstanke- och belastningsregistren och kontroll görs även av att sökanden inte förekommer i (). gör även fördjupade utredningar i vissa av dessa ärenden rörande vissa branscher och dessa utredningar tar i första hand sikte på för- hållandena rörande arbetsgivaren. I samband med ansökan om förlängda uppehålls- och arbetstill- stånd kontrollerar alltid anställningsvillkoren såvitt avser lön och försäkringar. Sökanden ska bifoga kontrolluppgifter och lönespecifikationer rörande innevarande år. kan då bedöma om arbetsgivaren uppfyllt sina åtag- anden och om en förlängning kan beviljas. Om åtagandena inte uppfyllts, presumeras att arbetsgivaren inte heller i fortsättningen kommer att uppfylla villkoren och ansökan kan då komma att avslås. Om ett nytt uppehålls- och arbetstillstånd inte kan beviljas, avslås Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… ansökan och ett sådant beslut förenas i regel med ett beslut om ut- visning. En tredjelandsmedborgare som haft sammanlagt uppe- hållstillstånd för arbete får beviljas perma- nent uppehållstillstånd. Bestämmelsen grundar sig på att personen i fråga genom sitt arbete här bidragit till samhällsutvecklingen och fått en stark koppling till landet. prövning består då i huvudsak av att kontrollera att den sökande verkligen haft anställning och arbetat samt att lön har betalats ut. Endast kortare frånvaro accepteras som huvud- regel. Uppehållstillståndsärenden för egna företagare enligt 5 kap. 5 § andra stycket UtlL Vad gäller uppehållstillstånd för egna företagare är det främst ansök- ningar om förlängning och permanent uppehållstillstånd som är av intresse. Det finns inte något krav på att egna företagare ska ha arbetstillstånd för att verka som företagare i , men däremot finns det krav på att de ska ha uppehållstillstånd. Även dessa ärenden kräver enligt därför ekonomiska bedömningar. Exempelvis är en förutsättning att få ett permanent uppehållstill- stånd alternativt förlängt uppehållstillstånd att företaget ger sådana ekonomiska resultat att företagaren − och i förekom- mande fall hans eller hennes familj − kan leva på inkomsterna från rörelsen. I samband med framför allt prövningen av permanent uppehållstillstånd krävs i princip alltid uppgifter från för att ska kunna bedöma rörelsens resultat och utveckling. Ärenden om efterkontroller enligt 6 kap. 6 a § UtlF utredning i samband med efterkontroller har i huvudsak samma syfte som vid ansökan om förlängning, dvs. att kontrollera att anställningsvillkoren är uppfyllda. I regel kontaktar arbetsgivaren och uppmanar denne att komma in med den dokumentation som krävs. Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… även ålägga arbetsgivare att lämna uppgifter om anställningen, se 6 kap. 6 b § UtlF. Vissa ärenden om återkallelse av uppehållstillstånd enligt 7 kap. UtlL Vid bedömningar om uppehållstillstånd ska återkallas ska Migrations- verket bland annat bedöma om arbetstagaren har påbörjat anställ- ningen från beslutet om uppehållstillstånd eller om villkoren för arbetstillståndet inte är uppfyllda. I dessa ärenden måste även bedöma om anställningen upphört eller om arbetstagaren beviljats tillstånd på grund av oriktiga uppgifter. Precisering av efterfrågade personuppgifter När det gäller vilka konkreta uppgifter som anser sig ha behov av genom direktåtkomst har följande framkommit. När det gäller arbetstagare efterfrågas i första hand uppgifter om vilken lön arbetstagaren fått, vilken arbetsgivare som betalat ut den, i vilken omfattning arbetstagaren arbetat samt anledningen till even- tuell frånvaro från arbetsplatsen. När det gäller arbetsgivare efterfrågas i första hand uppgifter om rörelsen i fråga, exempelvis organisationsform, verksamhetens art, antal anställda, omsättning, resultat, inbetalda skatter och avgifter. Efterfrågade uppgifter syftar till att få en bild av verksamheten och göra det möjligt att bedöma om det rör sig om en seriös och aktiv verksamhet och att det finns ekonomiska resurser att anställa per- sonal. Behovet av dessa uppgifter grundar sig främst på reglerna om de grundläggande förutsättningarna för att bevilja arbetstillstånd i 6 kap. 2 § första stycket UtlL, möjligheten för asylsökande att efter avslag ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd på grund av anställning (s.k. spårbyte) i 5 kap. 15 a § UtlL, rätt att göra efterkontroller enligt 6 kap. 6 a § UtlF, arbetsgivares skyldighet att på begäran från lämna uppgifter rörande en anställ- ning i 6 kap. 6 b § UtlF samt reglerna om återkallelse av uppehålls- tillstånd då anställningen upphört i 7 kap. 3 § första stycket 2 UtlL och om återkallelse av uppehållstillstånd då arbetstagaren inte påbörjat Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… anställningen eller villkoren för tillståndet inte är uppfyllda i 7 kap. 7 e § UtlL. De här aktuella uppgifterna vill alltså inhämta genom direktåtkomst från , och . Vilka närmare uppgifter som verket anser att det finns behov av preciseras nedan. Vad gäller uppgifter från finns det enligt Migrations- verket i första hand behov av följande uppgifter i beskattningsdata- basen. I anslutningen till redovisningen kommenterar utredningen något de begrepp som är adekvata i sammanhanget och som därför bör användas. •Deklarerad och taxerad inkomst per individ. Uppgiften behövs vid ansökningar om förlängning av arbetstillstånd, efterkontroll samt vid eventuell återkallelse av tillstånd. Uppgifterna är nöd- vändiga för att se att en sökande/person fått kollektivavtalsenlig lön samt arbetat inom ramen för tidigare givet tillstånd. Både deklarerad inkomst och taxerad inkomst är här av intresse, även om oftast endast har möjlighet att ta del av taxerad inkomst på grund av sekretessreglerna. I avvaktan på beslut om taxering får förlita sig på löne- specifikationer som den sökande själv eller arbetsgivaren ger in, vilket inte i alla lägen är tillförlitligt. Uppgift om deklarerad in- komst skulle vara av stort värde, eftersom då skulle kunna kontrollera att den sökande lämnat samma uppgifter till som till . Enligt utredningen bör beskrivna uppgifter benämnas uppgift om förvärvsinkomst, fastställd samt preliminär. Med förvärvsinkomst avses uppgifter som rör tjänsteinkomst och även inkomst av näringsverksamhet. •Kontrolluppgift från arbetsgivare där lön, förmåner, sjukpenning och arbetsgivare framgår. Denna uppgift är viktig av samma skäl som angetts för den deklarerad och taxerad inkomsten ovan. Upp- gift om vilken arbetsgivare som betalat ut lönen ifråga är särskilt viktig för bedömningar. Enligt utredningen bör beskrivna uppgifter benämnas uppgift om underlag som lämnats av arbetsgivare avseende person som erhållit förvärvsinkomst. Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… underlag avses uppgift som rör inkomstens storlek, inkomsttyp samt period som ersättningen avser. •Utdrag från skattekonto för företag. Av intresse är framför allt företagets inbetalningar av arbetsgivaravgifter och eventuell skatte- skuld. Uppgifterna är framför allt viktiga i de förstagångsansök- ningar där behöver göra djupare utredning rörande företaget som arbetsgivare, bland annat avseende arbets- givarens seriositet, hur arbetsgivaren sköter sina åtaganden av- seende skatter och avgifter för de anställda och att det finns ekonomiska förutsättningar för arbetsgivaren att ha en arbets- kraftsinvandrare anställd. Uppgifterna kan även behövas som kom- plement i förlängningsärenden, efterkontroller och återkallelse- ärenden. Enligt utredningen bör beskrivna uppgifter benämnas uppgift om skatter och avgifter som överlämnats till Kronofogde- myndigheten för indrivningsåtgärder respektive uppgift om beslutade arbetsgivareavgifter. Vad gäller förstnämnda uppgifter bör det dock noteras att det, efter att skulder har överlämnats till Krono- fogdemyndigheten för indrivning, är och inte som har uppdaterad information om skul- derna. Vad däremot gäller sistnämnda uppgifter bör anmärkas att uppgifter om inbetalda sociala avgifter inte kan inhämtas från skattekontot, eftersom detta konto endast innehåller uppgifter om den totala summan av inbetalda skatter, avgifter och räntor. Uppgift om beslutade arbetsgivaravgifter finns däremot i beskatt- ningsdatabasen. •Godkännande respektive avregistrering från F-skatt. Uppgifter- na behövs i bedömningar av samma skäl som för utdrag från skattekontot. Enligt utredningen bör beskrivna uppgifter benämnas som uppgift om skatteform respektive uppgift om återkallelse av godkännande för F-skatt. Uppgifter om skatte- form innefattar uppgifter om 1) godkänd för F-skatt, 2) godkänd för F-skatt med villkor (FA-skatt) eller 3) A-skatt. Genom upp- gift om återkallelse av godkännande för F-skatt kan uppgift även erhållas om orsaken till detta, exempelvis konkurs, egen begäran, näringsverksamhet bedrivs inte, inkomstdeklaration inte inläm- nad, bristande redovisning/betalning, näringsförbud, missbruk av F-skatt, försummelse av fåmansbolag, försummelse av företags- ledare, bristande redovisning/betalning i vissa fall. Ett effektivare informationsutbyte vid handläggning… När det gäller uppgifter från finns det enligt i första hand behov av följande personupp- gifter från utsöknings- och indrivningsdatabasen. I anslutning till redovisningen kommenterar utredningen något de begrepp som är adekvata i sammanhanget och som därför bör användas. •Uppgifter om såväl skatteskulder som andra skulder hos Krono- fogdemyndigheten. behöver uppgifterna för kontroll av arbetsgivarens seriositet, hur arbetsgivaren sköter sina åtaganden och att det finns ekonomiska förutsättningar för arbets- givaren att ha en arbetskraftsinvandrare anställd.