sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — Utvecklingen har nått en mognad som gör att vi under det närmaste decenniet står inför bety- dande marknadsintroduceringar av nya verktyg, varor och tjänster.17 Automatisering av tillverkningsprocesser möjliggör stor flexibilitet, hög kundanpassning och lönsamhet med lägre volymer. Digitaliseringen är och kommer att vara tillväxtmotorn såväl inom tillverkningsindustrin som inom tjänstesektorn. Studier av it- sektorns bidrag till tillväxten visar att den ökar. –2005 stod sektorn för av tillväxten vilket ökade till 14Regårdh, (2015), Värdeskapandets nya logik, i del- betänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 15Brynjolfsson & McAfee, (2014) The second : Work, Progress and Prosperity in a time of brilliant Technologies. ., Regårdh, (2015), Värdeskapandets nya logik, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 16 4.0 användes först vid Messe, industrimässa i , med tema Industri 4.0. De tre första industriella revolutionerna är ångmaskinen, elektriciteten och elektroniken. 17 , Kansliet för strategisk analys (2014), Strategiska trender i globalt per- spektiv, 2025: en helt annan värld? s. 20, /sb/d/19624/a/249458 (Hämtad ). kommande decennium 2006–2015.18 Det är troligt att denna utveckling kommer att fortsätta då allt fler delar av ekonomin digitaliseras.19 Värdeskapande i näringslivet sker utifrån en ny logik med fokus på tjänster Företag använder, producerar, säljer och exporterar allt fler tjäns- ter.20 Eftersom kostnaderna för att kopiera och sprida digitala pro- dukter är nästan obefintliga och att inträdesbarriärerna låga, då det i princip inte finns några gränser för vilka digitala tjänster som kan erbjudas, växer utbudet av digitala tjänster exponentiellt.21 Medie- industrin är ett exempel på en sektor där tjänstefieringen har slagit igenom och förändrat branschen i stor utsträckning. Affärsmodell- erna har förändrats och nya aktörer har vuxit sig stora på marknaden. För företag som behöver ställa om från traditionell produktion och distribution kan kostnaderna inledningsvis vara omfattande vilket utgör en barriär, kanske framför allt för små och medelstora företag. Det pågår dock en omfattande tjänstefiering av industri- företagens verksamheter. förnyar sina affärsmodeller, t.ex. genom nya distributionssätt och betalnings- modeller. påverkas på genomgripande sätt även genom att forskning och utveckling(FoU)22 sker på nya sätt liksom inköp och försäljning. Tillverkningsföretag har svårt att skilja ut sig på marknaden enbart med sina fysiska produkter. Varor och tjänster kombineras för att skapa det bästa erbjudandet för kunden. Att bli unik på ett relevant sätt är därför en av de viktigaste överlevnads- faktorerna för ett företag.23 Exempel på en övergång från en produkt- orienterad affärsmodell till en tjänsteorienterad affärsmodell är en tillverkare av flygplansmotorer som i stället för att sälja motorn säljer tjänsten flygtimmar. 18Tillväxtanalys (2015) How digitalisation drives productivity and competitiveness in . 19Ek, och , (2015) Deconstructing the digital economy – progressing towards a holistic ICT-framework s. 26 i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. (2014) World Trade in the 21st Century. 21Brynjolfsson, E., McAfee, A. (2014) The second : Work, Progress and Pro- sperity in a time of brilliant Technologies. 22Forskning och utveckling (ofta förkortat FoU) är ett samlande begrepp inom framför allt näringslivet för verksamhet som syftar till att producera kunskap. 23Tillväxtanalys, 2010. De nya affärsmodellerna – värdeskapande affärsinnovationer. Digitaliseringen har sänkt inträdesbarriärerna i många sektorer, så att etablerade företag inte längre har fördel av tidigare investeringar eller den infrastruktur de har byggt upp. Företag konkurrerar inte längre nödvändigtvis med andra företag inom samma bransch. Nya aktörer med bakgrund från helt andra branscher kan snabbt etablera sig med nya affärsmodeller och ändra förutsättningarna för branschen. Finanssektorn är ett exempel, där nya aktörer som enbart etablerat sig på internet och inte har kontor konkurrerar med traditionella banker. De senare kan också komma att utmanas av s.k. peer-to-peer plattformar, där privatpersoner lånar pengar eller växlar valutor sins- emellan. Utmanarna kan ofta koncentrera sig på att utveckla tjänsten och gränssnittet mot användarna, för att i högre grad leva upp till kundernas önskemål och krav. De begränsas inte heller av befint- liga infrastrukturer och tidigare investeringar i teknik. behöver därmed ur ett affärsstrategiskt per- spektiv bredda sin bevakning av hur framtidens konkurrens och konkurrenter ser ut. De behöver aktivt utveckla nya affärsmöjlig- heter och ny teknik för att själva bryta in på områden som inte varit tillgängliga. Nya värdesystem kommer skapas som om- fattar sektorer som tidigare etablerats oberoende av varandra.24 Innovationsprocesser förändras och blir allt viktigare En tilltagande konkurrens och ett högre kunskapsinnehåll i varor och tjänster innebär ett ökat tryck på företagen att förnya sig och att arbeta med innovation. införandet eller genom- förandet av en ny eller väsentligt förbättrad vara, tjänst eller process, nya marknadsföringsmetoder eller nya sätt att organisera affärsverk- samhet, arbetsorganisation eller externa relationer25 är i allt högre utsträckning drivna av data och digitalisering.26 Traditionellt sett har innovationsmodeller i hög grad fokuserat på teknik och FoU, med produkt- och processutveckling som de 24Regårdh, (2015), Värdeskapandets nya logik, i del- betänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 25Det är definition av innovation. den är en översättning av (2005) Oslo- manualens definition. 26OECD (2014), Datadriven Innovation for Growth and Wellbeing. Men med nya affärsinnovationer, både kundnära och organisatoriska innovationer, verkar de utanför det traditionella innovationsområdet. är brukare och individer, digitala plattformar, aggregerad data och nya analyser utgångs- punkter i att skapa nytta och värde. Innovationsprocesserna har internationaliserats. Kunskapsresurser har blivit avgörande tillgångar och verktyg för konkurrenskraft i den globala ekonomin.27 Världen har sett nya aktörer ta plats på innova- tionsarenan. Företag i länder som , , och är nu med och konkurrerar om att utveckla nya varor och tjänster. Innovationer sker dessutom allt mer i ett nätverk som involverar såväl flera olika enheter inom företagen som många externa aktörer, både nationella och internationella.28 Inträdesbarriärerna på marknaden har sänkts. Små nystartade företag kan etablera sig internationellt och utmana globala jättar. Tiden från idé till produkt förkortas, och nya möjligheter till finan- siering utvecklas.29 De nya finansieringslösningarna utnyttjar inter- net och sociala mediers möjlighet att nå ut till användare och potentiella kunder. På plattformar för s.k. crowdfunding kan entre- prenörer lansera sina affärsidéer och attrahera kapital i form av små summor från ett stort antal personer för att finansiera innovations- projekt och nystartade företag. Digitaliseringen gör att monopol- och oligopolsituationer blir allt vanligare Digitaliseringen innehåller komponenter som leder till att ”vinnaren tar allt”. Det finns ingen begränsning för hur många konsumenter som kan konsumera en digital tjänst . Det leder till att det inte finns någon anledning för konsumenten att välja den näst bästa eller näst näst bästa tjänsten. Inte minst då många av tjänsterna är gratis eller nästan gratis. För att exempelvis plattformar i delningsekonomin ska ge kon- sumenten ett värde behöver många andra använda samma platt- (2011) Utvecklingen av kunskapsintensiva innovationssystem. (2010) The Innovation Strategy: Getting a Head Start on Tomorrow. 29Felländer, (2015), Digitaliseringens möjligheter och utmaningar, i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. Av det följer att konsumentens nytta av att använda en viss digital teknik ökar med antalet andra konsumenter som använder samma teknik. Det leder till en snabb standardisering på teknik- området och till monopol på delmarknader. som monopol- situationer ofta uppkommer för plattformar och vissa andra tjänster driver konkurrensen och prispressen på plattformarna ner priset.30 Den nytta som konsumenter och företag får av plattformar och tjänster bygger på att de används brett. Konsumenter kan ta del av flera erbjudanden och företag når marknaden på ett enklare sätt. Förutsättningarna för de offentligt finansierade verksamheterna för- ändras genom den omvärldsutveckling som sker. Digitalisering ger stora möjligheter till effektiviseringar, rationaliseringar och till en högre kvalitet för individen i de tjänster som erbjuds. Det ställer nya krav på den offentliga sektorns kärnverksamheter såväl på de som arbetar med människor (skola, vård och omsorg) som på den service som erbjuds i form av information, transparens och interaktion (som skatter, bygglov och socialförsäkringar). Verksamhetsutveck- ling inom offentliga verksamheter handlar alltmer om att använda digitaliseringens möjligheter för att möta den omvärldsutveckling som sker. Den offentliga sektorn utgör en stor del av svensk ekonomi En stor del av den svenska ekonomin är offentligt finansierad vilket gör att rationaliseringar och effektiviseringar genom digitaliseringen inom det offentliga kan få genomgripande betydelse. upp- gick den offentliga sektorns inköp av varor och tjänster till . Av dessa svarade kommunerna för , de statliga myndigheterna för samt landstingen för . 30 Felländer, (2015), Digitaliseringens möjligheter och utmaningar, i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. , (2014) The second : Work, Progress and Prosperity in a time of brilliant Technologies. bär att de offentliga inköpen av varor och tjänster uppgår till en bety- dande andel av Bruttonationalprodukten (BNP), cirka 20 procent.31 Den offentliga sektorn anlitar alltmer externa utförare för att producera de tjänster som sektorn tidigare producerade i egen regi. Det innebär att den offentliga sektorns upphandlingsstrategier kan bidra till såväl som försvåra innovation och användningen av digita- liseringens möjligheter. Offentliga verksamheter digitaliseras men utan helhetssyn I och med att som nation tidigt digitaliserades har också digitaliseringen varit på agendan för de offentliga verksamheterna . Framför allt har digitaliseringen som genom- förts bidragit till att utforma en mer effektiv statsförvaltning utifrån de enskilda myndigheternas arbete. har myndigheter även utvecklat allt fler e-tjänster till medborgarna för att öka till- gängligheten och effektiviteten. Samordningsperspektivet av e-för- valtningsarbetet och tanken om gemensamma e-tjänster för offentlig förvaltning har diskuterats i flera olika organisa- toriska lösningar. Flera insatser har genomförts för att samordna aktö- rerna. Uppdragen har varit och är många. Kännetecknande för alla är att det inte funnits en helhetssyn över digitaliseringsområdet och e-förvaltningens utveckling. Mellan 2009–2015 tillsatte regeringen e-delegationen som enligt direktivet hade i uppdrag att ansvara för samordningen på den myndighetsövergripande nivån. Efter E-delegationens upphörande bedrivs frågorna vidare genom ett program för digital samverkan i E-samverkansprogrammet som är ett nytt samarbete mellan fjorton myndigheter och Kom- muner och Landsting. Kansliet är placerat på . Syftet med programmet är detsamma som E-delegationens uppdrag om att uppfylla regeringens mål kring en enkel, öppen och effektiv e-förvaltning där medborgaren står i centrum. Men till skillnad från 31 (2015) Den offentliga marknaden i / globalassets/publikationer/uppdragsforskning/forsk_rap_2015-4.pdf, s. 7. (Hämtad ) 32 E-delegationen (2015), En förvaltning som håller ihop, Slutbetänkande, SOU 2015:66, s. 98–104. E-delegationen är E-samverkansprogrammet ett självständigt med- lemsdrivet komplement till regeringens initiativ. Regeringen och Kommuner och Landsting underteckna- de en avsiktsförklaring för öka samverkan i offentlig sektor. Ett särskilt råd för digitaliseringen av det offentliga inrättades för att främja samordning mellan olika nivåer i offentlig sektor. Offentliga verksamheter kan genom digitaliseringen bättre svara mot medborgares behov Den offentliga sektorn behöver möta de ökade behoven av livslångt lärande genom utbildning och kompetensutveckling. En allt högre andel äldre och personer med funktionsnedsättningar innebär att det finns växande behov av bättre behandlings- och stödalternativ. Det förutsätter att offentliga sektorns verksamheter, utförda av såväl offentliga som privata aktörer, blir än mer kostnadseffektiva och att de uppnår ökad kvalitet för mottagaren/användaren/brukaren. Digitaliseringen kan tillgodose flera av dessa behov. Många arbetsuppgifter kan automatiseras, digitaliseras eller utföras av robotar, vilket ger en bättre service till en lägre kostnad och frigör arbetskraft till det som inte kan automatiseras. Det innebär att man kan använda personal för de arbetsuppgifter som kräver en män- niska. De tjänster som behövs kommer i allt högre utsträckning att utvecklas i relationer mellan verksamheten och brukaren som använder den. Det innebär nya arbetssätt och en förändrad syn på kvalitetsutveckling vilket utmanar rådande praktik. De offentliga verksamheterna kännetecknas av att de hanterar komplexa frågor, som att främja lärande hos barn och unga, där såväl undervisningens innehåll och form, omgivningens förväntningar och attityder liksom den enskilde elevens motivation och relation med läraren påverkar den enskildes resultat. Komplexa system utmärks av att flera delar interagerar och att resultat uppstår som en följd av interaktionen. Det är svårt att styra komplexa system eftersom organisering, utformning utifrån de specifika individuella behoven och hur man gör, får betydelse för det man uppnår.33 Digi- 33 Se , biologiska samhället, s. 57, i del- betänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. taliseringen bidrar till möjligheterna att förstå och analysera komplexa system på ett sätt som gör att det individuella behovet kan mötas med kvalitet.34 Det skapar ökad effektivitet som gör att de offent- liga resurserna kan användas på ett bättre sätt. Digitaliseringen i offentlig sektor har gett ojämlika resultat var ett av de länder som var bäst i världen på att digitalisera den offentliga sektorn. Den svenska digi- taliseringen har huvudsakligen skett inom ramen för enskilda statliga myndigheter, kommuner och landsting. I internationella mätningar börjar dock tappa sin position jämfört med omvärlden, inte minst inom EU.35 Inom hälso- och sjukvården har nationella initia- tiv tillsammans med samverkan mellan landsting och regioner inne- burit att stora steg tagits. Just nu befinner sig, trots de siffror som visas i olika mätningar, svensk offentlig sektor i ett mycket dynamiskt och expansivt skede. Det sker ett pågående utvecklings- och förändringsarbete inom en- skilda myndigheter, regioner/landsting och kommuner. Trots att det också förekommer många gemensamma och övergripande satsningar så innebär den svenska förvaltningsmodellen utmaningar för ett effektivt genomförande av digitaliseringen inom sektorn. Detta har sin grund i att varje kommun, landsting och myndighet själva ansvarar för beslut om sina investeringar och sin användning av digitaliseringen. De skalfördelar och nyttor som kommer av att investeringar görs gemensamt av många aktörer blir svåra att förverkliga i praktiken. I förlängningen kan utvecklingen innebära att offentlig service till- handahålls på ett ojämlikt sätt över landet. Verksamhetsutveckling behöver ske genom användning av digitaliseringens möjligheter Digitalisering av verksamheter sker i allt högre utsträckning sam- ordnat med verksamhetsutvecklingen för förbättringar och effektivi- sering. It-strategier och verksamhetsutvecklingsplaner var tidigare, och ibland även fortfarande, parallella satsningar i utvecklingsarbetet. 34Se , biologiska samhället, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 35Governo (2014), Förutsättningar för digital samverkan. Digitaliseringen ger på helt nya sätt kunskap om människan och mänskligt beteende. Det kommer förändra vård och omsorg, läran- de och utbildning och individens relation till experter. Styrningen av verksamheterna påverkas också den av utveck- lingen. En förskjutning kommer ske till användaren eller mottagaren av insatserna. Utvecklingen innebär inte bara att användares eller brukares (individuella) behov av insatserna utan även de anställdas behov för att utföra arbetet på bästa sätt, blir utgångspunkt för verksamhetsutvecklingen. Detta utmanar nuvarande strukturer. Hur väl man inom de offentliga verksamheterna möter denna utveckling är avgörande för resultatet. Det innebär att relationer och makt- förhållanden utmanas vilket ställer krav på verksamhetsstyrning och ledning framöver.36 Den klassiska synen på makt och ansvar för prioriteringar och utformning av insatser, införande av nya maskiner, produkter och tjänster utgår från ledningen via medarbetaren till användaren. För att digitaliseringens möjligheter till effektiviseringar, kvalitetsutveckling och resultat ska kunna omsättas, förutsätts en maktförskjutning som går åt andra hållet dvs. från användarens behov till medarbetaren till ledningen. Denna förskjutning leder till att helt nya former för styrning och stöd, organisering och mandat behöver införas i verk- samhetsutvecklingen. Nyttjandeekonomin innebär att den offentliga ekonomin förändras i grunden – till en dynamisk, individualiserad, decentraliserad, del- ande ekonomi med en gemensamt skapad nytta mellan många aktörer. Inom välfärdsområdet innebär det att uppfattningar om vad väl- färdstjänster är, kan och bör vara och hur samverkan kan utvecklas för tillhandahållandet av välfärd samt hur välfärden ska finansieras, kommer att vara aktuella frågeställningar . 36 Se , (2015) Digitaliseringen och den framtida välfärdsteknologin, s. 199, i delbetänkande Om – en antologi om digita- liseringens möjligheter, SOU 2015:65. Synen på välfärdstjänster förändras Digitalisering och ny teknik kommer att stöpa om det vi definierar som välfärd och hur vi ser på relationen mellan välfärdstjänster och teknologi.37 Framför allt förändrar digitaliseringen hur välfärds- tjänster utförs. Många tjänster utfördes tidigare av en människa men ny teknik ger ett mer adekvat stöd med högre kvalitet. Appar som ger stöd till personer med funktionsnedsätt- ningar är ett sådant exempel. Välfärdsteknologi är ett samlat begrepp för teknik och tjänster som underlättar och effektiviserar tillgång till och användning av välfärdstjänster som tjänster inom vård, omsorg, skola, miljö och kultur. Det innebär tekniska lösningar i olika former som bidrar till att öka delaktighet och underlätta livet för personer med olika former av stödbehov. Detta kan ske i många olika former såsom vård, hjälp- medel, specialundervisning, tillgängliga arbetsplatser eller individ- anpassad kommunikation. Det arbete som sker är ofta tvärsektori- ellt och inbegriper hälso- och socialsektorerna som en och samma helhet.38 Vidareutveckling av samverkan utifrån digitalisering är avgörande för välfärdens utveckling Digitaliseringen gör att det offentliga blir alltmer beroende av sam- verkan med företag och entreprenörer för innovationer och gemen- samt utvecklande av produkter och tjänster. Det gör att stat, lands- ting och kommuner behöver vidareutveckla arbetssätt och processer för att kunna hantera många aktörer med olika intressen. Den offentliga upphandlingen är omfattande och kan ha stor positiv in- verkan på innovations- och digitaliseringsutvecklingen om lämpliga krav ställs i upphandlingar. De avregleringar som genomfört har bidragit till att det privata näringslivet erbjuder tjänster som tidigare endast ut- fördes av offentliga verksamheter. Sannolikt kan det innebära att företagens politiska roll kommer att bli mer framträdande i fram- 37Se ,(2015) Digitaliseringen och den framtida välfärdsteknologin, s. 196, i delbetänkande Om – en antologi om digita- liseringens möjligheter, SOU 2015:65. 38IT& Telekomföretagen, (Hämtad ). tiden, då dessa inte bara kommer att verka som utförare av politiska beslut utan även kommer att bidra i utformningen av besluten.39 Statens roll kommer i så fall behöva förändras. Kansliet för strate- gisk analys menar att det finns behov av att staten i högre utsträck- ning främjar partnerskap mellan olika aktörer, har en starkare in- riktning på att underlätta utvecklingsarbete och inte minst fungerar som ett reglerande och kvalitetssäkrande organ.40 Samverkan över kommungränser och mellan olika nivåer i statsförvaltningen kom- mer också krävas för en fruktbar digitalisering av offentlig verk- samhet. Välfärdens finansiering utmanas av utvecklingen De offentliga verksamheterna är till största delen skattefinansie- rade. Skatteintäkter i består till av skatt på arbete, framför allt inkomstskatter och arbetsgivaravgifter. utgörs av skatter på konsumtion och insatsvaror. Reste- rande del, dryga , utgörs av skatt på kapital.41 När ut- vecklingen går mot att fler jobb försvinner till följd av digitalisering och automatisering så utmanas välfärdens finansiering och utveck- lingen bör därför följas noggrant och regelverk kan behöva anpassas. skattekonstruktion innebär att skatten på arbets- inkomster är hög i förhållande till beskattning på kapital. Denna konstruktion utmanas av digitaliseringen. måste skattesystem fungera i relation till andra länders. Vissa förordar en högre beskattning på fastigheter då andra typer av resurser som kapital, investeringar och bolag kan placeras i länder med andra skattevillkor. Ett omfattande arbete pågår inom tillsammans med G20 länderna kring internationella skattefrågor i syfte att mot- verka skattebaserosion och flyttning av vinster.42 39Regeringskansliet, Kansliet för strategisk analys (2014), Strategiska trender i globalt per- spektiv, 2025: en helt annan värld? s. 54, /sb/d/19624/a/249458 (Hämtad ). 40Regeringskansliet, Kansliet för strategisk analys (2014), Strategiska trender i globalt per- spektiv, 2025: en helt annan värld? s. 53, /sb/d/19624/a/249458 (Hämtad ). 41Ekonomifakta /sv/Fakta/Skatter/Skattetryck/Skatteintakter-per-skatt (Hämtad ). 42En närmare beskrivning av det internationella arbetet finns i prop. 2015/16:1 volym 1a s. 334. Urbaniseringen (i form av att människor i arbetsför ålder flyttar till städerna) väntas fortsätta de närmaste decennierna vilket för med sig obalanser mellan olika delar av landet. Detta utmanar väl- färden och välfärdsfinansieringen såväl nationellt som i olika delar av landet.43 Digitalisering, automatisering och robotisering innebär att individers och verksamheters behov kan tillgodoses på sätt som inte tidigare varit möjligt. Denna utveckling leder till en successiv övergång till en individualiserad digital ekonomi.44 Det innebär ett förändrat paradigm där individen, eller användaren, utgör kärnan i ekonomin. I den an- vändardrivna ekonomin är brukarnas (kunder och medborgare, patien- ter och studerande) behov och engagemang avgörande för offent- liga verksamheters, näringslivets och civilsamhällets utveckling av produkter och tjänster som har värde och ger nytta.45 Aktivt invol- verade användare blir i allt högre utsträckning en avgörande faktor för innovationer. Individen står i centrum som kund, brukare och medborgare Digitaliseringen driver en kundorientering som sätter slutkunden ännu starkare i centrum. Spelreglerna ändras därmed avseende rela- tioner med kunder, distribution och produktion av produkter och tjänster.