sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — Mobilen ingår i ett ekosystem med en ”appstore” via nätet och digitalkameran kan anslutas till hemmanätverket för att enkelt ladda upp bilder i ”mol- net”. Allt binds ihop, allt länkas samman. Från en tradition där mycket systemutveckling landat i form av ”stuprör” med väldigt snäva möjligheter till integration så känne- tecknas numera systemutveckling av en utgångspunkt i att system ska länkas samman, där data och interaktion med systemen ska fungera ”sömlöst” när man rör sig mellan olika devices, plattformar och mjukvaror. Allt detta handlar om konvergens. När gränserna suddas ut mellan digitala tjänster och fysiska objekt och när man allt enklare kan röra sig fritt mellan olika operativsystem, programvaror och plattformar, då suddas även gränsen ut för vad ”ett system” bety- der. Från att ett system kanske avsåg en avgränsad teknisk miljö och vad man kunde använda den till, så blir idén om ett system att mer och mer adderas till detta. System länkas samman. började man tala om ”cross-media design”. Med cross-media avsågs att ta ett helhetsgrepp när man till exempel skulle utveckla både en ny webb och en app. Med cross-media som tankemodell kunde scenarios skapas för hur användaren kunde röra sig mellan webb och app, ibland i en oavbruten session, och där app och webb samspelade, inte bara grafiskt och funktionellt, men också i hur informationsflödet kunde fortgå över flera plattformar. På liknande sätt bygger idéerna bakom och öppna API:er på en grundläggande modell att olika digitala tjänster och produkter ska kunna interagera och integreras på olika sätt. Mot denna bakgrund är jag fullt övertygad om att vi kommer att se många exempel på att design för öppenhet, ”big data”, molntjänster och sakernas internet integreras, kombineras eller på andra sätt länkas till varandra. Vi kommer att se tjänster som skapas enbart för att göra dessa sammanlänkningar enkla för vem som helst att skapa. Ett sådant exempel är tjänsten IFTTT – If This Then That, eller IF som den kommit att förkortas. IF erbjuder användaren en möjlighet att sammanlänka olika data- källor och med villkor definiera vad varje script i IF ska göra, givet att något värde i en datakälla ändras. kan man till exempel skapa ett script som automatiskt skickar ett mail till användaren med en påminnelse om att ta med ett paraply, i händelse av att en vald vädertjänst på nätet visar på att det kommer att regna på den plats som användaren befinner sig. Tidiga exempel på integration mellan sakernas internet och webb-baserade molntjänster kan vi se . Ett bra sådant exempel är samarbetet mellan den klassiska anteckningsboktillver- karen Moleskine och den webb-baserade anteckningstjänsten Ever- note. I deras nya samarbete har Moleskine utvecklat en anteck- ningsbok där sidstorlek, papperskvalitet, bokmärke och medföl- jande klisterlappar är digitalt anpassade för att kunna läsas av den medföljande appen. Via appen kan därefter alla ens anteckningar i den fysiska anteckningsboken indexeras, sorteras och laddas upp för vidare bearbetning och delning på Evernote som digital anteckningstjänst i nätet. Om vi lägger ett systemperspektiv på denna utveckling blir det tydligt att vi, förutom att vi säkert kan finna många fler exempel på sammanlänkning av de fyra trender som jag berört i detta kapitel, också kan se hur dessa sammanlänkningar och möjligheter för användaren att ”sy ihop” och kombinera olika digitala tjänster, produkter och fysiska föremål eller aktiviteter. Det leder oss fram till att börja se hur framtidens digitala landskap och miljöer börjar ta form. Ett exempel från dagens verklighet Hur kan det se ut när dessa fyra områden konvergerar? Som en slags illustration följer nedan ett exempel från ett Vinnova-finansi- erat projekt som vi genomförde tillsammans med kommun. Projektet som leddes av kommun hade som målsättning att undersöka och utforska möjligheterna med öppen data för kommunens verksamhet, mot bakgrund av PSI-direktivet från EU. När ett direktiv kom till kommunerna om att de ska öppna upp sina informationssystem fanns det förstås ett intresse att försöka förstå vilka möjligheter som öppen data kunde innebära för kommunens verksamhet. I stället för att slumpmässigt gör olika datakällor publika fanns det under projektets gång en bred diskussion som spände över hela spektrat från vilka nya tjänster som var möjliga att bygga om man öppnade upp och sammanlänkade olika datakällor till etiska dilem- man om hur den personliga integriteten lätt kunde kränkas av sådan informationsintegration. Till exempel så kunde kommunen snabbt se en möjlighet till en webb-baserad karttjänst som kontinuerligt visade vilken som var ”grönaste gata”, baserat på hur duktiga invånarna var på att källsortera sina sopor. Data om källsortering skulle vara enkelt att få fram eftersom alla avfallskärl för alla hushåll i redan är taggade, och därmed associerade med en viss adress och ett visst hushåll. Vidare så väger sopbilen varje kärl inför tömning, vilket skulle göra det enkelt att dra slutsatsen att ett lätt kärl tyder på lite sopor, och därmed hög grad av källsortering i hushållet och hör kännedom om alternativ avfallshantering. Med andra ord skulle man väldigt enkelt kunna samköra informationen om sopkärlsvikt med ett adressregister och en vägkarta och på det viset på kontinu- erlig basis kunna visa på ”kommuns grönaste gata” via kom- munens webb. Här ser man tydligt kopplingarna mellan integration av flera datakällor (sopkärlsvägning, adressregister, karta, etc.) med sakernas internet (sopkärl utrustade med elektronisk tagg för att koppla fysiskt kärl till en viss adress och till en viss abonnent på kärlet), ”big data” i termer av data om sophanteringsvanor och mönster för alla kommunens invånare , och hela idén om att tillhandahålla en sådan tjänst är en idé om öppenhet och trans- parens. Till denna tjänst fördel lades många argument fram som hand- lade om att öka transparensen kring sophantering och kanske kunde stimulera fler till att källsortera sina sopor i större utsträck- ning. såg många hur denna tjänst också snabbt kunde missbrukas för att undersöka motsvarande förhållanden i andra änden av skalan, dvs. ”vilket hushåll i är sämst på att sop- sortera”? I exemplet ovan ser vi tydligt hur en integration av de trender som växer fram möjliggör nya digitala tjänster. Vi ser också snabbt samhällsnyttan i kölvattnet av detta. blir det snabbt en etisk fråga om man i en sådan tjänst ska kunna zooma in kartan på olika adresser? Eller till och med gå att vända på skalan och se vil- ket hushåll som är sämst på att källsortera? Men integration och samkörning av olika datakällor skapas möjligheter till nya tjänster, men snabbt står man också inför etiska dilemman. I detta projekt var den vidare etiska frågan än mer komplicerad. EU-direktivet säger inte att kommunen själv ska tillhandahålla tjänster som denna, bara att information ska göras öppet tillgänglig för medborgarna. Vad betyder det ur ett etiskt perspektiv? Till exempel betyder det att även om kommunen själv väljer att inte bygga en tjänst där det är möjligt att vända på skalan och peka ut enskilda hushåll, så kan fortfarande någon enskild medborgare bygga en sådan tjänst utifrån den data som öppnas upp och görs tillgänglig. När vi går mot en utveckling som beskrivits i detta kapitel kommer vi att möta ett flertal nya etiska dilemman. Dessa dilem- man kommer att vara nära förknippade med frågor om informa- tions-, interaktions- och systemdesign. När vi bygger prylar som kan anslutas till nätet, när vi designar för öppenhet, eller när vi skapar möjligheter till integration och molntjänster skapar vi sam- tidigt nya plattformar där etiken får en ny spelplan och utmanas på nya vis. Vi ser t.ex. vilken samhällsdebatt som tjänsten skapade . Lexbase drog nytta av offentlighetsprin- cipen i , dvs. att offentliga handlingar också ska vara offent- liga i betydelsen öppna och åtkomliga. Problematiken var bara den att digitalisering gör denna åtkomlighet och öppenhet väldigt enkel och snabb. Lexbase kunde därmed snabbt erbjuda en brottskarta över där det enkelt gick att zooma in a gatuadress och se vilka brottsmål som var associerad med en viss bostadsadress och person. Lexbase illustrerar på så vis att design för öppenhet också snabbt är förknippat med känsliga frågor om integritet. Här blir det tydligt att framtiden bjuder på såväl nya möjligheter med digital teknik, såväl som den också bjuder på flera utmaningar. Utmaningarna ligger i att finna goda exempel och sunda förhåll- ningssätt till hur tekniken bör utvecklas, i vad vi ska tillåta att tek- niken kan göra och hur vi designar och definierar spelplanen för vidare utveckling – inte bara av ny teknik, utan av teknik som en viktig byggsten för en god samhällsutveckling! Fyra områden med varsin balansakt att beakta för beslutsfattare 1) Design för öppenhet OCH skyddande av personlig integritet Öppenhet ofta bra. Argumenten för öppenhet är ofta enkla. Till exempel så är förstås öppenhet vad gäller hur beslut fattas en viktig grund för demokrati. Öppenhet jämställs då ofta med insyn och möjlighet att följa hur beslut har fattats. Men det finns också bak- sidor, och i dessa tider då öppenhet och transparenta beslutsvägar förespråkas är det lätt att glömma bort att öppenhet ibland kan leda till att den personliga integriteten hotas. har vi ett EU- direktiv, PSI-direktivet, som förespråkar att offentliga verksam- heter ska göra sina data offentliga och tillgängliga. Målet är förstås att öka tillgängligheten för medborgarna till den data som finns i olika datorsystem. Även om intentionerna bakom detta direktiv är goda kan man snabbt se problemen i relation till den personliga integriteten med att oreflekterat göra data öppet och tillgängligt. Det behövs noggranna övervägningar mellan nytta och risk för att designa för öppenhet och för att skydda den personliga integrite- ten. 2) Insamling, bearbetning och användning av massiva datamängder OCH betydelsen av att system bör kunna glömma information Betydelsen av information kan ändras . Omständigheter kring information kan ändras så att information får annan betydelse. Inom juridiken finns det ofta en preskriptionstid kring olika brott, och det finns en grundläggande idé om att en händelse inte ska följa en individ i all framtid. är det många arbetsgivare som googlar sökande till olika tjänster. växer många ungdomar upp med sociala medier där de kanske i vuxen ålder helst vill rensa bort en del information de lagt ut under sina ungdomsår. Bakom utvecklingen av ”big data” finns stora visioner om vad samkörning och analys av stora datamängder kan ge, men väldigt lite diskussion om hur länge data kan sparas om individer. Hur ska hållning vara inom detta område? Ska det vara möjligt att kräva att t.ex. registerdata kan strykas? exempel telefonoperatörerna möjlig tillgång till datatrafik från ens telefonen, men även till telefonens geografiska position. Vi har vant oss vid att teleoperatörerna inte lämnar ut den informationen. Vidare så godkänner varje användare som installerar Facebooks app messenger att telefonens kontaktbok och samtalshistorik skickas till Facebook. Med ett sådant godkännande kan en person lämna ut information om andra personerna kontaktnät när olika samtalslis- tor samkörs. Vilken hållning bör ha i frågan om hur infor- mation om individer kan samlas in? Och om hur sådan information får samköras? Och under hur långt tidsperspektiv framöver? Det är enkelt att samla in information . Men vilka krav kan vi ställa på att informationen inte blir kvar där för evigt? 3) Ökad it och informationsintegration OCH slutna system Box, Dropbox, Google docs, doodle och andra molntjänster gör det enkelt att dela information och samarbeta i gemensamma dokument. Vi lever i en öppenhetsekonomi där vi på många vis tjänar på att öppet dela och vara delaktiga i processer där vi nyttjar dessa öppna molntjänster. gör vi det för att de så enkelt erbjuder just dessa delade informationsytor. Denna utveckling harmoniserar också helt klart med tankar om öppen innovation och betydelsen av samarbete och samverkan för att nå resultat. Men, glömmer vi kanske bort att dessa öppna kanaler också kan göra oss sårbara. Hur säker lagring och access till vår delade information erbjuder dessa molntjänster? Och vad gör vi om informationen helt plötsligt inte längre finns där? Vilken riskmedvetenhet har vi vad gäller öppna molntjänster ? Hur ser det egentligen ut med rättigheter och ägandet av information som vi laddar upp i olika molntjänster? Ur ett globalt perspektiv är en liten aktör. Självfallet ska vara med i så många internationella sammanhang som möj- ligt och nyttja de möjligheter som internet ger för informations- delning och samarbetsytor. Men hur säkrar vi att inte viktig infor- mation glider oss ur händerna? Industrispionage har förekommit, kanske just för att industrin sitter på värdefull infor- mation, skisser på nya produkter, eller planer på affärsutveckling. I när informationsdelning och öppenhetskulturer före- språkas blir det viktigt att reflektera över vilka värden vi behöver skydda. Finns det i den öppenhets- och delningsekonomi också behov av slutna system? Finns det behov av att skydda viss information? Och i så fall hur? Det är viktiga frågor som såväl företagsledare som måste ställa sig i dessa tider. Wikileaks är bara ett exempel på när dessa frågor ställs på sin spets. Förmodligen finns det många, mycket mindre kontroversiella exempel på där ökad integration och öppenhet bör premineras, men där det måste vägas mot vilken information som bör hållas sluten. 4) Utveckling av Internet of Things/Sakernas internet OCH att undvika utveckling mot en automatiserad vardag Utvecklingen av Sakernas internet går fort. Med uppkopplade digitaliserade prylar ger tekniken oss möjligheter att ställa in och konfigurera hur våra prylar ska fungera och när de ska utföra alle- handa uppgifter för oss. Vi kan programmera dessa prylar så att lampor tänds eller släcks, så att hela eller bara en del av gården klipps, givet förstås att väderappen visar att det inte finns risk för regn. Men med alla dessa konfigurationsmöjligheter finns också risken att vi bygger system där prylar kopplas lite reflektionslöst till olika tider, aktiviteter eller till och med ens position eller kalen- der. Mycket av utvecklingen handlar om att minska friktion på olika sätt. Visst vill vi ha teknik som underlättar för oss i vår var- dag, oavsett om det handlar om gräsklippning, biltvätt eller besöket hos tandläkaren. Men, vi måste utveckla teknik som också ställer oss inför aktiva val och ett aktivt agerande. Vi ser just nu utveck- lingen av sakernas internet framförallt inom konsumentmarknaden. Men snart når denna teknikutveckling inte bara hemmet, utan också skola, vård och omsorg, industri och verksamhet. Här är utmaningen att stimulera till en teknikutveckling som sna- rare utmanar och kompetensutvecklar människor som ska använda tekniken så att de får nya färdigheter, eller kan ta sig an än mer avancerade uppgifter, snarare än att stimulera teknikutveckling som enbart syftar till automatisering och passivisering av människan. ”TV-tittande” kan vara en metafor för ett passivt relaterande till teknik. ”Mediautveckling” är en alternativ relation där dess brukare nyfiket utforskar vad tekniken kan göra för vårt samhälle. För en sund samhällsutveckling där vi medvetet prioriterar och satsar på projekt som tar dessa utmaningar i beaktande krävs att vi ställer frågor om teknikens möjligheter mot frågor om nytta, att vi väger design mot etik, och där möjlighet får möta motstånd. Att kritiskt reflektera över teknikens möjlighet och sätt att hantera dess baksidor (till exempel vad gäller ökade möjligheter till över- vakning och kontroll) blir en fråga av central vikt för en sund it- utveckling i . Hur stimulera till en sund it-utveckling relaterat dessa fyra utmaningar? Så hur bör man då förhålla sig till dessa fyra utvecklingstrender? Vad är implikationerna? Och vilken strategi bör man ha för att se till att vi fortsätter bygga som framstående it-nation? Ja, sett till de områden och de utmaningar som jag pekat på i detta kapitel så är jag övertygad om att det finns ett antal konkreta saker som går att göra och prioritera. 1) Stöd FoU-projekt med inriktning mot öppenhet Frågan om design för öppenhet kommer att vara fortsatt viktig. Här finns möjligheter att stödja ett brett spektrum av FoU-projekt som undersöker och utvecklar oss vidare. Det kan handla om allt ifrån projekt som tittar närmare på möjligheterna med mashups och crowdfunding, till tekniska projekt som bygger på principer om öppenhet, till exempel öppna API:er till projekt som fokuserar på öppen innovation. För att också se till att denna ut- veckling främjas med en god förståelse för hur den personliga integriteten kan skyddas och bevaras bör också projekt främjas som syftar till att utbilda för aktivitet och delaktighet i dessa nya öppna landskap. Med utbildning om möjligheterna och riskerna med design för öppenhet får vi ett öppet digitaliserat samhälle som klarar att förhålla sig kritiskt till hur individen både kan stödjas och skyddas i denna utveckling. 2) Granska kritiskt förslag till samkörningar av data Med ett snabbt växande intresse för området ”big data” kommer vi att se ett ökat intresse inte enbart för insamling av stora datamängder, men också för hur olika dataset kan kombineras och samköras. Vi kommer att se ett intresse för ökade möjligheter till att se mönster i den data som samlas in, och ett ökat intresse för visualiseringar av ”big data”. I denna utveckling behöver vi finna sätta att granska nytta i relation till risk med sam- körning av data. Vi bör förmodligen se över lagstiftning, exempel- vis personuppgiftslagen PUL, så att vi både möjliggör denna ut- veckling men skyddar den enskilde medborgaren. 3) Stimulera utveckling för de digitala landskapens utveckling En förutsättning för de digitala landskapen av digitala tjänster, pro- dukter och dess användning och integration i olika delar av vårt samhälle är att dess infrastruktur fungerar, att infrastrukturen är stabil, och att den är säker. I ljuset av de trender som jag beskrivit i detta kapitel bör projekt prioriteras som fokuserar på utveckling av nya standards för integration, projekt fokuserad på forskning och utveckling av de digitala nätens fortsatta utbyggnad och digital tjänsteutveckling. Men, för att bygga en stabil och säker digital infrastruktur bör resurser även läggas på forskning, utveckling och kompetens inom it-säkerhet, t.ex. vidareutveckling av säkra betal- tjänster, säkra inloggningar, krypterad datatrafik etc. 4) Stöd forskning och utveckling av ett sakernas internet som berikar våra liv, som gör oss delaktiga och aktiva Med tillgängliga öppna dataflöden, med en väl utbyggd digital infrastruktur, och med möjligheter att koppla upp och ansluta pry- lar till digitala nät, dataflöden och tjänster finns möjligheter att skapa ett sakernas internet som underlättar våra vardagsliv. Damm- sugarrobotar och gräsklippningsrobotar är tidiga exempel på smarta prylar för vår vardag. Men är detta den enda utvecklingen vi kan se framför oss vad gäller sakernas internet? Det vill säga att vi å ena sidan utvecklar uppkopplade smarta prylar och robotar som för- visso förenklar vår vardag och ökar vår komfort, men å andra sidan ersätter aktivitet med passivitet? För sakernas internet behövs ut- vecklings- och användningsvisioner som går bortom ”det automati- serade vardagslivet”, visioner som går bortom passivitet och enbart komfort. Här finns möjligheter till att bedriva ett visionsarbete, som säkerligen kan omsättas till prioriteringar av FoU-projekt som syftar till en utveckling av sakernas internet som berikar våra liv och som gör oss till delaktiga och aktiva medborgare. Bortom fyra konverterande trender, vad händer just nu? I det här kapitlet har vi tittat på fyra aktuella områden för dagens it-utveckling och försökt förutspå vad som händer när dessa fyra områden konvergerar och vävs samman. Jag har beskrivit det i ter- mer av framväxande digitala landskap och miljöer. Men vad händer just nu? Finns det korn av utveckling med potential att kunna utgöra ännu ett område där teknikutveckling också innebär snabb samhällsutveckling? Jag tror det! Länge var av all interaktion med it skärmbaserad. Det håller snabbt på att förändras. pratar man inte bara om ”sakernas internet”, men också om embodied interaction, wearables, smarta textilier, smarta klockor och så vidare. Utvecklingen är tyd- lig. Datorn finns snart i varje ting, i varje objekt och på varje plats. vande vi oss vid hem-pc som begrepp och datorn var en låda på ett skrivbord. kommer datorn i obestämd form. är den integrerad i andra vardagsföremål och ibland talar vi om datorn i termer av ”molnet”. Med andra ord, datorn flyttar in överallt i vår fysiska omgivning, som datorn också fysiskt ”löses upp” när vi talar om molnbaserade it-tjänster. När datorn på detta vis är en avskild entitet utan tvärsom fullständigt integrerad i vår omvärld blir forskning och utveckling fokuserad på interaktionssätt och sätt att konceptuali- sera interaktion något som måste prioriteras. Vi står helt klart inför ett omvälvande skifte för vad det innebär och vad som omfattas när vi talar om ”digitalisering” av vårt samhälle, av våra livsmiljöer, av oss själva och av vår omvärld. kommer med all sannorlikhet inte kunna konkurrera med till exempel vad gäller utveckling och produktion av alla dessa uppkopplade och smarta prylar. emot, och om prioriteringar görs, har mycket goda förut- sättningar att kunna leda utvecklingen av hur vi ska interagera med tekniken när den bäddas in och finns överallt. Kort och gott, har goda förutsättningar att vara en världsledande forsk- nings-, utbildnings- och kunskapsnation inom detta område med att kombinera och sätta samman fysiska material, digitala material, och till och med immateriella material till meningsfulla interaktions- lösningar. Jag ser framför mig som en ledande nation in detta område som jag kallar för kompositionell interaktionsdesign! , W (1992) The Duality of Technology – Rethinking , Organization Science, pp. 398–427. (1996) The Sciences of the Artificial, . & Stolterman, E. (2003). The Design – Intentional Change in an Unpredictable World. Weick, K (1989) Theory Construction as Disciplined Imagination, Academy of , 989, Vol 14, No 4, pp. 516–531. , ”The Computer for the Twenty-First Century”, Scientific American, pp. 94–10, . (Ed.) (2004) : Practice, Theo- ries, and , Information Science Publish- ing, . ISBN nr: 159140530. (2012) Landscapes, Long tails & Digital Materialities – Implications for Mobile HCI research, , Issue 4(1). (2015) Interaction, New Materials and Computing – Beyond the Disappearing Computer, Towards Material Inter- actions, in Special issue on ”Emerging Material Experiences Materials”, Materials and , . & Zaslavsky, A. (2010) Landscaping Future Inter- action:Special Issue on Mobile and Ubiquitous Multimedia, Guest Editors Introduction, IEEE Multimedia. – en kommission för den digitala agendan Regeringen har beslutat om en bred och sammanhållen strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I agen- dan presenteras regeringens ambitioner inom området samt förslag på insatser och åtgärder som ska bidra till att nå det it-politiska målet. Detta ställer krav på att utvecklingen inom alla områden kontinuerligt följs upp och analyseras. uppdrag är att verka för att det it- politiska målet i den digitala agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Detta ska ske med hänsyn till det huvudsakliga ansvar som respektive myndighet och departe- ment inom har för att vidta och följa upp åtgär- der kopplade till målet för it-politiken. Kommissionen ska ha i huvud- uppdrag att: