sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — Mot bakgrund av intervjuer med marknadens aktörer har utred- ningen antagit att marknaden för IT-tjänster är uppdelad i två pro- duktkategorier: enklare tjänster som utförs av mindre kvalificerad arbetskraft, samt mer komplicerade tjänster som utförs av mer kva- lificerad arbetskraft. Information angående betalningsviljan för en vara eller tjänst som ännu inte är marknadsförd är avgörande för att förstå välfärds- implikationerna av t.ex. en subvention. Idealt skulle vi vilja ha möj- ligheten att observera efterfrågan av en tjänst via faktisk data, men då tjänsten eller varan inte finns ännu är det en omöjlighet. Efterfrågan på IT-tjänster i hemmet har därför utarbetats med utgångspunkt i en undersökning genomförd av 2013 på uppdrag av , där ett representativt urval av befolk- ning tillfrågades vad de var villiga att betala för enklare respektive komplicerade tjänster av IT-karaktär i hemmet.258 Betalningsviljan för IT-tjänster i hemmet i da är relativt lågt. Enligt Demoskop- undersökningen skulle en av tre svenskar vara intresserade av att köpa IT-tjänster i hemmet – givet att det var möjligt och inte för dyrt. För att illustrera och beräkna den aggregerade efterfrågan har re- spondenternas svar vägts med avseende på hypotes bias (se tidigare resonemang). Baserat på de slutsatser som gjorts i litteraturen kring förhållan- det mellan hypotetisk och faktisk betalningsvilja, samt genomförd analys över marknadens utbud har utredningen gjort ett antagande om att den hypotetiska efterfrågan är övervärderad i förhållande till faktisk efterfrågan. Efterfrågekurvan har därför justerats ner samt aggregerats för att representera hela den svenska marknaden för IT-tjänster i hemmet. 258 Vi skiljer här på produktmarknaden mellan enklare och komplicerade IT-tjänster utifrån underlaget för betalningsvilja för dessa två produkter från Demoskopundersökningen. Utifrån beräknad efterfrågan och uppskattat utbud har aggregerade utbuds- och efterfrågekurvor simulerats med och utan skattereduk- tioner259. Ur marknadsdiagrammen kan vi se att dagens marknad är mycket liten vad gäller enklare tjänster samt att den inte existerar vad gäller mer komplicerade IT-tjänster. Att subventionera dessa tjänster innebär att produktionskostnaderna associerade med att erbjuda dessa tjänster minskar, vilket gör att utbudet ökar, vilket innebär att utbudskurvan skiftar nedåt (Utbud -> Utbud ny).260 Källa: Ramböll. 259Utbudskurvan är simulerad av Ramböll utifrån kända uppgifter om marknadens befintliga utbud. Efterfrågakurvan är simulerad av Ramböll utifrån bearbetade uppgifter från en under- sökning genomförd av 2013 på uppdrag av . 260Kurvan skiftar inte parallellt nedåt då priset innehåller transportkostnader, vilka inte sub- ventioneras. Källa: Ramböll. Det ökade utbudet innebär att priset som konsumenterna möter sjunker, vilket gör att fler tjänster förmedlas då priset justeras till att motsvara fler individers betalningsvilja. Marknaden för mer kompli- cerade tjänster öppnas upp i och med tjänsten subventioneras, vilket innebär att subventionen har en markant effekt. Effekten på enklare tjänster är betydligt mindre än på kvalificerade tjänster, då marknadspriset är lägre för dessa tjänster. På grund av att tjänstemarknaden är outvecklad finns det anledning att anta att en skattereduktion kommer att bidra till att stimulera ny efterfrågan . I en första fas kommer det att ta tid innan marknaden uppnår ett jämviktstillstånd. Det beror på att det kommer ta tid för konsumenter att anpassa sig till nytt ut- bud. Initialt kommer det att finnas tröskeleffekter på utbudssidan där det kommer att ta tid innan en efterfrågan har byggts upp som är tillräckligt stor för att fungerande lokala tjänstemarknader ska växa fram som präglas av sund konkurrens kring pris och service. Denna typ av spiraleffekt kan förväntas vara avtagande . Ökad bredd i tjänsteutbudet, förbättrad tillgänglighet till service- utbud, marknadsföring av tjänster kommersiellt och enligt mun till mun-metoden, samt förbättrad service pga. ökad konkurrens är alla faktorer som sannolikt kommer att driva efterfrågan . Baserat på användarutvecklingen av är det sannolikt att ett införande av en skattereduktion för IT-tjänster i hemmet kommer att stimulera en parallell tillväxt i efterfrågan och utbud. förare av RUT-tjänster har växt linjärt med antal köpare av RUT- tjänster. Baserat på erfarenheterna av RUT-avdraget kan omsätt- ningsökningen på tjänster förväntas växa som starkast för att successivt trappas av. Mot bakgrund av detta gör vi två antaganden för analysen. Vi antar att ett jämviktstillstånd enligt simulerad efterfrågan och utbud upp- står först år 2 efter införd skattereduktion. För att ta hänsyn till förväntade dynamiska effekter antar vi vidare att det är rimligt att efterfrågan ökar till följd av subventionen efter en tids anpassning. Utredningens analys bygger därför på en analys av år 2. Uppgifter för år 1 och år 3–5 extrapoleras baserat på RUT-avdragets faktiska utveckling. 1.8Ekonomisk analys av skattereduktionens effekter De samlade samhällsekonomiska konsekvenser av skattereduktionen är svårbedömda. Utredningen har mot bakgrund av tillgänglig evidens gjort en ekonomisk konsekvensanalys. Resultaten bör tolkas med försiktighet, då de i hög utsträckning är baserat på antaganden. Ut- gångspunkten för analysen är att ett avdrag för it-relaterade tjänster i hemmet kompletterar den befintliga skattereduktionen för hus- hållsnära tjänster (, ) med ytterligare en valbar tjänst inom ramen för befintligt tak för skattereduktionen. För att undersöka välfärdseffekterna av skattereduktionen har efter- fråge- och utbudskurvorna aggregerats. I det teoretiska marknads- diagrammet nedan kan vi utläsa välfärden i termer av konsument- och producentöverskottet på marknaden för IT-tjänster. Kon- sumentöverskottet är skillnaden mellan vad konsumenter är villiga och betala och vad de faktiskt betalar och representeras av a+b. Producentöverskottet är skillnaden mellan den inkomst som pro- ducenterna får och den inkomst som är nödvändig för att erbjuda tjänsten och representeras av e. Källa: Ramböll. Om en subvention är av storleksordningen (P2 – PNY) innebär det att utbudskurvan skiftar nedåt (Utbud till Utbud ny). Skiftet av utbudskurvan innebär att priset minskar från P1 till PNY och att den kvantitet timmar som konsumeras ökar från H1 HNY. Nyttan och kostnaderna av subventionen kan bedömas av för- ändringar i producent- och konsumentöverskotten. Eftersom priset på IT-tjänster i hemmet sjunker och antalet förmedlade timmar ökar vid en skattereduktion ökar konsumentöverskottet med e+f+g. Intäkterna för företagen som levererar IT-tjänsterna ökar då de tar del av priset som konsumenterna möter, PNY och subventionen (P2 – PNY). Eftersom både intäkterna och antalet timmar ökar konsumentöverskottet med b+c. Utöver producent- och konsumentöverskott behöver vi ta hän- syn till påverkan på staten. De uteblivna skatteintäkterna för staten och skattebetalarna är (P2 – PNY) och de subventionerade timmarna HNY, vilka representeras av b+c+d+e+f+g+h. Välfärdsförlusten beräknas genom att subtrahera kostnaden från producent- och konsumentöverskottet. Nettot blir negativt och representeras av d+h i figuren. Tabell 1.6 kan vi utläsa en uppskattning av välfärdseffekterna utifrån marknadsdiagrammen. Storleken på skattereduktionen uppskattas uppgå till , varav drygt hälften tillförs konsumenterna i form av konsumentöverskott. Kostnaden går i störst utsträckning till att öppna upp marknaden för mer komplicerade IT-tjänster. Subventionseffekten är betydligt större för dessa tjänster än effekten på enklare tjänster. Storleken på skattereduktionen för IT-tjänster på sammanlagt för år 2 beräknas således vara betydligt lägre än den samlade skattereduktionen för ROT- och RUT-tjänster som omsatte , för och för RUT261. 261 Statistik från för rot- och rutbetalningar . Ser vi till nivån på användande av skattereduktionen för och gör de flesta individer avdrag på betydligt lägre belopp än maximalbeloppet per person och år. Det genom- snittliga avdraget var för och för knappt 5 000 kronor.262 hade endast var tionde individ gjort ett samlat avdrag . 263 Enligt Skatte- verket fic cirka 7 200 utförare avslag för HUS-arbete på grund av att kunden redan utnyttjat maximal skattereduktion och avslagsbe- sluten låg i snitt på 10 300 kr.264 Eftersom maxbeloppet för skattereduktionen utgår från indi- viden kan individer i delat hushåll göra samlade skattereduktioner på . Baserat på den förväntat låga genomsnittliga användningen av skattereduktionen för IT-tjänster i hemmet på fördelat p cirka. 830 000 köpare år 2 bedömer utredningen att substitutionseffekten i förhållande till annan skattereducerad konsumtion bör bli mycket begränsad. I de fall där konsumtion av IT-tjänster i hemmet skulle hämmas av max- beloppet bör det i huvudsak handla om uppskjuten konsumtion till påföljande år. Utredningen bedömer därför inte att någon hänsyn behöver tas till befintligt maxbelopp på för och vid beräkningen av det samlade utnyttjande av skattereduktionen för IT-tjänster i hemmet. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att det maxi- mala RUT-avdraget bör halveras till per skattskyldig och år för personer som inte har fyllt . föreslås bort- tagande av ””, matlagning och poolrengöring. Den samlade effekten av detta blir att en mindre andel av de som i da utnyttjar belopp kommer att begränsas i sin fram- tida konsumtion, vilket innebär att den aggregerade efterfrågan minskar. Detta skulle innebära att en större andel av de som i da utnyttjar möjligheten till avdrag slår i taket för maximal skattereduk- tion. Utifrån tidigare genomförd målgruppsanalys har vi uppskattat att ungefär en tredjedel av den samlade konsumtionen kommer 262Statistik från för rot- och rutbetalningar . 263http:///sv_/Hitta-statistik/Artiklar/ROT-nastan-tre-ganger-vanligare-an- / 264Skatteverket, 2012. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING AV FAKTURAMODELLEN FÖR SKATTEREDUKTION FÖR HUSARBETE. från individer som är eller äldre. Denna konsumtion påverkas därmed inte av förändrade nivåer för maxbelopp. De isolerade effekterna på utnyttjandegraden av skattereduktion för IT-tjänster i hemmet som en sänkning av maxbeloppet skulle medföra är mycket svårbedömda. Ett skäl till det är att effekten är beroende av substitutionsförhållandet till övrig konsumtion av hus- hållsnära tjänster. Ett annat skäl är att RUT- och särskilt ROT- avdragen avser mycket större belopp per köpare. En utvärdering av den samlade nyttjandegraden av skattereduktion för hushållsnära tjänster visar att av köparna fick skattereduktion på be- lopp . av köparna fick skattereduktion på belopp per år265. Givet den förväntat låga genomsnittliga användningen av skattereduktion- en för IT-tjänster i hemmet på enligt utredningens simuleringar bör effekten som det sänkta maxbeloppet får på ut- nyttjandegraden av skattereduktionen för IT-tjänster i hemmet inte överskattas. Baserat på en uppskattning av hur efterfrågakurvan teoretiskt sett skulle skifta vid förändrat maxbelopp gör utredningen en uppskatt- ning att ett förändrat takbelopp sammantaget skulle minska utnytt- jandet av skattereduktionen för IT-tjänster i hemmet me cirka. Vilka effekter detta skulle få på utnyttjandegraden av RUT- och ROT-tjänster har inte kunnat uppskattas. Välfärdseffekterna för skattereduktionen vid justerat takbelopp framgår av tabellen nedan. 265 , 2011, Rapport 2011:1 ” Om och och och ”. Utifrån intervjuer med marknadens aktörer gör utredningen bedöm- ningen att tidigare gjord uppskattning från på 200 heltids- sysselsatta inom sektorn för IT-tjänster i hemmet är rimlig266. Utifrån data för betalningsviljan samt hur ofta respondenterna i Demoskop-undersökningen är beredda att konsumera IT-tjänster kan vi uppskatta hur många som kommer att utnyttja IT-tjänster i hemmet vid ett införande av en subvention. Utifrån marknadsdia- grammen kan vi utläsa att totalt 1 (515 000 för enklare tjänster samt 1 350 000 för komplicerade tjänster) förmedlas år 2 efter införandet av subventionen av de tillfrågade är villiga att köpa IT-tjänster till hemmet till det pris konsumenter möter efter det att subventionen har införts. Detta motsvara cirka 830 000 individer år 2 och innebär att en typisk konsument i genomsnitt köpe IT-tjänster i hemmet . Givet full beläggningsgrad motsvarar den samlade förväntade efterfrågan 1 036 helårsekvivalenter. För att ta hänsyn till restid, administrativ tid och icke belagd tid, antar vi att de som ska utföra de kvalificerade tjänsterna har en beläggningsgrad på och de som utför de enklare tjänsterna har en beläggningsgrad på av sin tid. Baserat på uppgifter om hur befintliga 266 för IT-tjänster, PM 2010. Utredningstjänsten- Dnr 2010:304. marknadsaktörer skulle förhålla sig till skattereduktionen gör utredningen bedömningen att av dessa helårsekvivalenter kommer utföras av befintliga anställda genom ökad beläggningsgrad/resursutnyttjande. Utifrån dessa antaganden uppskattar utredningen att 1 293 nya arbetstillfällen skapas som effekt av skattereduktionen till och med år 2 efter införandet av skattereduktionen. Merparten, 1 025 tjänster, är kvalificerade tjänster, medan resterande är enklare tjänster som kan täckas av okvalificerad arbetskraft.267 Tabell 3 omfattar utveck- lingen för marknaden för IT-tjänster i hemmet vad gäller antalet köpare, sysselsatta samt storleken på subventionen. Källa: Ramböll. Vid en minskning av takbeloppet kommer efterfrågan att minska vilket leder till färre köpare, lägre antal sysselsatta samt lägre sub- ventionskostnad. I tabellen nedan har efterfrågan justerats ned i linje med tidigare resonemang. 267 Uppskattningen bygger på tidigare gjord bedömning utifrån samtal med marknadens aktörer om att tjänstemarknaden inte kommer har någon signifikant tillväxt utan skattereduktion. Tillkomna arbetstillfällen bör därmed tolkas som marginaleffekter, dvs. antalet arbetstillfällen som tillkommer som utan skattereduktionen inte hade tillkommit. Källa: Ramböll. Skattereduktionens mest betydande konsekvens för enskilda är att konsumtionen av tjänster kan komma att lösa konkreta problem i vardagen för individer och hushåll. Sannolikt kan konsumtionen även bidra till att stärka enskildas digitala kompetens. Det är dock svårt att uppskatta i vilken utsträckning som konsumtionen kan förväntas åtgärda den upplevda och faktiska problembilden. Ett sätt att förstå och värdera de välfärdseffekter som individer upplever är att studera konsumentöverskottet, som utgörs av skill- naden mellan det som konsumenterna är villiga att betala (upplevd nytta) och priset på marknaden. Enskildas kostnader för konsumtion uppgår i huvudscenariot til cirka. för år 2. Konsumentöverskottet uppgår til cirka. Detta kan tolkas som att konsumenterna upplever en samlad nytta av sin konsumtion som motsvarar , men de betalar bara . Mellanskillnaden, konsument- överskottet, kan förstås som den marginella nettovinsten för konsumenterna. Konsumentöverskott motsvarar ungefär hälften av de samlade välfärdseffekterna av skattereduktionen att jämföra med producent- överskottet som endast beräknas motsvara . 268 År 2 utgör basåret. Resterande år är extrapolerade utifrån utvecklingen av marknaden för RUT-tjänster. av detta är att konsumenterna är den grupp som samhällsekono- miskt tjänar mest på skattereduktionen i termer av upplevd nytta. Skattereduktionens nettoeffekt för företag kan förstås som produ- centöverskottet, dvs. skillnaden mellan de intäkter företagen förvän- tas få och de intäkter som företagen hade varit beredda att erbjuda tjänsterna till. Detta producentöverskott bedöms var cirka 140 mil- joner kronor i huvudscenariot, vilket motsvara cirka. av de samlade välfärdseffekterna. Producentöverskottet bör här förstås som nettoeffekten efter företagens omkostnader för att realisera de nya intäkterna på marknaden. Det är inte möjligt att mot tillgänglig evidensmässig grund redo- göra för effekterna mer ingående. Nedan följer dock ett antal kon- sekvenser och räkneexempel på bruttoeffekter som kan förväntas ingå i den samlade nettoeffekten. Konkurrensen på den befintliga tjänstemarknaden bedöms vara mycket låg. Med en skattereduktion bedöms en snabb tillväxt ske av marknaden med tilltagande efterfrågan. Fler företag får utrymme att etablera sig på marknaden för IT-tjänster i hemmet med ökad konkurrens som följd. Utifrån samtal med marknadens aktörer görs bedömningen att skattereduktionen sammantaget kommer att vara särskilt gynnsam för mikro- och småföretag. Förutsättningarna för små företag att agera på lokala marknader bedöms som goda. Enligt utredningens beräkningar förväntas företagen få intäkter på (konsumtion minus moms) i huvudscena- riot. Den stora kostnadsposten för företagen förväntas bli löner, och arbetsgivaravgifter, . Betydande produktivitetsvinster förväntas kunna uppnås genom att företagen utnyttjar befintlig personal mer effektivt, exempelvis ökad beläggningsgrad på konsulter som i da i huvudsak arbetar business- to-business och butikspersonal med låg beläggningsgrad på för- middagar. För att företagen ska kunna fånga effekten som subventionen har på marknaden förutsätts vidare investeringar och kostnader för- knippade med marknadsföring, rekrytering, kompetensutveckling av personal och materiella kostnader i form av inköp och drivande av nya system, färdmedel etc. Givet att företagen har en genom- snittlig marknadsföringsbudget på av framtida förväntade intäkter, samt att övriga investeringar och omkostnader för att realisera potentiella intäkter uppgår till , kan företagen uppskattas behöva ta investerings- och omkostnader till ett värde a cirka. Dessa omkostnader kan förväntas sjunka i relativa termer till omsättning men vara konstanta i absoluta termer. Utöver dessa mer direkta effekter förväntas skattereduktionen även få vissa indirekta följdeffekter för företag. En skattereduktion skulle kunna få en positiv effekt på konsumtionen av hårdvara till hemmet cirka 10 procent269 av de potentiella kunderna säger sig vara intresserade av att investera i mer avancerad teknik givet att support eller problemlösning enkelt fanns att tillgå. Detta innebär en ökad efterfrågan på teknikprodukter, som kan tillgodoses antingen från renodlade produktföretag eller från de företag som säljer IT-tjänster i hemmet. De nya kundkontakter som uppkommer i och med att kundbaserna blir större innebär nya försäljningskanaler för företagen. Möjligheten för företagsaktörer att inventera i den digitala infrastrukturen i hemmet möjliggör potentiell merförsäljning, även av hårdvara. Det gäller såväl ny uppgraderad och mer avancerad digital apparatur, men kanske framför allt uppgradering av befintlig digital apparatur som annars hade uteblivit. Skulle av de cirka 830 000 som beräknas nyttja subventionen konsumera IT-produkter för per person innebär det att IT-branschen skulle öka sin omsättning med cirka. Parallellt med detta skulle användandet av en skattereduktion möjliggöra längre livstider på befintlig digital apparatur. Det skulle kunna medföra en minskad konsumtion av digital utrustning. Baserat på utredningens marknadsanalys bedöms denna bruttoeffekt som lägre än konsumtion av ny digital apparatur. Om vi gör ett antagan- de att ökat underhåll i hemmet leder till en utebliven konsumtion motsvarande hälften av konsumtionsökningen ovan blir netto- effekten för IT-branschen då . 269 Uppgiften kommer från en undersökning genomförd av 2013 på uppdrag av . En ytterligare konsekvens för företagen är en ökad efterfrågan på handel samt onlinelösningar, som t.ex. BankID och webbplatt- formar. upplever av individerna problem i samband med t.ex. utnyttja banktjänster eller handla på internet. av de som upplever någon form av problem med datorer i hemmet upplever att de förhindras att beställa varor.270 Då dessa problem avhjälps tack vare skatteavdraget möjliggörs ökad konsumtion. Storleken på denna nettoeffekt i relation till eventuella substitutionseffekter är inte möjlig att uppskatta. Utöver de företag som berörs direkt av skattereduktionen är det sannolikt att införandet av en reduktion skulle få indirekta kon- sekvenser även för andra företag i närliggande branscher. Exempel på en sådan indirekt konsekvens är att det skulle bli mindre attrak- tivt för hårdvaruförsäljare att sälja på-plats-support och installations- tjänster i anslutning till försäljning av hårdvara. Dessa indirekta effekter är svårbedömda. Skatteverket271 har gjort en uppföljning av den administrativa bördan som det nya förfarandet med fakturamodellen lägger på företagen.272 Enligt har företagen skaffat sig upparbetade och väl fungerande rutiner för processen kring skattereduktionen inom och , både gentemot kunden och gentemot . De vill inte återgå till tidigare system där kunden själv ansökte om skattereduktion. Företagen ser vidare den egna administrationen i ett kundperspektiv och pekar på att kunderna uppskattar mycket att slippa administrationen. Flera företag uppger att det särskilt för gruppen äldre och pensionärer är en stor fördel att slippa administrationen med att själva ansöka om skattereduktion. De företag som utför RUT-arbeten ser inte heller 270Findahl, O. (2014). Svenskarna och internet 2014. 271Skatteverket, 2012. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING AV FAKTURAMODELLEN FÖR SKATTEREDUKTION FÖR HUSARBETE. 272Den infördes fakturamodellen för skattereduktion för hushållsarbete. Modellen ersatte det tidigare systemet för skattereduktion som innebar att den som köpt husarbete själv, i särskild ordning, skulle ansöka om skattereduktion. Med fakturamodellen infördes ett helt nytt system som innebär att köparen av ett husarbete i praktiken får en ”preliminär skattereduktion” direkt vid köpet genom att han eller hon bara betalar halva arbetskostnaden till utföraren. mindre arbeten som ett problem i förhållande till fakturamodellen och de tillämpar även fakturamodellen på dessa arbeten. Det kan inte uteslutas att vissa företag, särskilt enmans- och få- mansföretag som saknar tidigare erfarenhet av fakturamodellen, i ett inledningsskede upplever en administrativ börda innan rutinerna för fakturahantering har etablerats. bedöms som övergående. De samlade administrativa kostnaderna och bördan som tillkommer för de företag som använder sig av skattereduktionen bedöms som små i förhållande till den nytta som företagen upp- lever av skattereduktionen. Förslaget om en skattereduktion för IT-tjänster i hemmet bedöms inte medföra några andra kostnader för företagen än de som redo- visas ovan. Några verksamhetsförändringar i företagen annat än de som redovisats ovan bedöms inte heller som nödvändiga med an- ledning av förslaget. Den offentligfinansiella nettoeffekten beräknas här i två steg: direkta effekter och indirekta274 effekter. Direkta effekter är de effekter som förväntas följa direkt på skattereduktionen. Indirekta effekter utgörs av eventuella följdeffekter. Den kommunala inkomskatten beräknas av pedagogiska skäl som en intäkt för staten. För att åskåd- liggöra effekten av förändrade maxbelopp, samt effekten av diffe- rentierade arbetsgivaravgifter för unga, redovisas beräkningarna i tre olika scenarier. I beräkningarna av nettoeffekten har vi antagit att hälften av arbetstillfällena som tillkommer för okvalificerade respektive kvali- ficerade tjänster utgörs av unga som ej har fyllt . Dessa betalar enligt gällande lagstiftning sociala avgifter på . Som en effekt av harmoniserade arbetsgivaravgifter ökar företagens lönekostnader och samlade kostnadsbild. Det gör att utbudskurvan 2732010 genomförde beräkningar av nettoeffekten av att införa . Dessa beräkningar indikerar att den statsfinansiella nettoeffekten av att införa är kring noll och försiktigt tilltagande med ökat utnyttjande.