sou · H2B391 · 2015-01-01 00:00:00 — ändringen i folkbokföringen som regleras i könstillhörighetslagen.7 1 § könstillhörighetslagen har varit i fokus för utredningens arbete. Vår analys av denna bestämmelse visar hur den juridiska delen och den medicinska delen i processen att ändra könstillhörighet fortsatt är tätt sammankopplade.8 En medicinsk utredning ligger till grund för bedömningen av om förutsättningarna för ändrad könstillhörig- het är uppfyllda. Att den enskilde har kontakt med hälso- och sjuk- vården är av stor betydelse för att personen ska få till stånd en ändring av sin juridiska könstillhörighet. Kraven i könstillhörig- hetslagen är i realiteten medicinskt inriktade då de avser att säker- ställa att en person är väl förberedd på att leva i sitt önskade kön och att personen fattar ett genomtänkt beslut avseende könskorrigerande operationer som är irreversibla. Vidare är en ändring av den juri- diska könstillhörigheten en förutsättning för att en person ska ges tillstånd till vissa kirurgiska ingrepp, nämligen ingrepp i könsorganen eller avlägsnande av könskörtlarna. Utredningens sammantagna bedömning är därför att könstillhörighetslagen syftar till att skydda personer från att fatta felaktiga beslut avseende kommande köns- korrigerande operationer och således förhindra felaktig vård och behandling i hälso- och sjukvården. Lagen bör därför ses som ett led i medicinskt beslutsfattande och kan liknas med andra special- lagstiftningar på hälso- och sjukvårdens område. Även när det gäller förutsättningarna för ändrad könstillhörig- het enligt 2 § könstillhörighetslagen, som riktar sig till personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen gör utredningen be- dömningen att den juridiska delen och den medicinska delen är tätt sammankopplade.9 I förhållande till mänskliga rättigheter och skydd mot diskrimi- nering är utredningens bedömning att den nuvarande könstillhörig- hetslagen inte är förenlig med respekten för den enskildes privatliv och rätten till självbestämmande och integritet. Lagen innebär att det inte står den enskilde fritt att ändra det kön som har registre- rats i folkbokföringen. De krav som ställs för en ändring av en per- sons juridiska kön innebär att processen att ändra könstillhörighet är långt från enkel, snabb och transparent. 7SOU 2007:16, s. 108. 8Se avsnitt 7.9.2. 9Se avsnitt 13.9.2. Våra överväganden och förslag ett perspektiv om mänskliga rättigheter är också att lagen kan ses som ett led i medicinskt beslutsfattande. För ändrad könstillhörig- het, vare sig det sker enligt 1 § eller 2 § könstillhörighetslagen, tvingas den enskilde till kontakt med hälso- och sjukvården och att genomgå någon form av medicinsk utredning. 14.3.3Förslag till ny lag om ändring av juridiskt kön Utredningens bedömning: Mänskliga rättigheter och Europa- konventionen medför att det ska stå den som önskar fritt att ändra det juridiska kön som är registrerat i folkbokföringen. Ändringen av det juridiska könet ska erkännas full ut och processen att ändra juridiskt kön ska vara enkel, snabb och transparent. Vidare ska det inte uppställas några direkta eller indirekta krav på medicinsk utredning eller vård och behandling inom ramen för hälso- och sjukvården för att en person ska få till stånd en ändring av det juridiska könet. Att processen att ändra juridiskt kön förenklas, och den enskilde mycket enklare kan få tillgång till officiella dokument som speglar vederbörandes egenidentifierade könsidentitet, är en åtgärd som förenklar för transpersoner att röra sig i det offentliga rummet och som kan bidra till en ökad livskvalitet för gruppen. Utredningens förslag: Lag (1972:119) om fastställande av köns- tillhörighet (könstillhörighetslagen) upphävs och ersätts av två nya lagar. En lag om ändring av juridiskt kön föreslås. Denna lag ska reglera förutsättningarna för en ändring av en persons juri- diska kön i folkbokföringen och innebär att personen tilldelas ett nytt personnummer. Vårt förslag till en ny lag om ändring av juridiskt kön är ett förslag till en lagstiftning som avser att reglera den administrativa processen att ändra det juridiska kön som har registrerats för en person i folkbokföringen. Ändringen innebär att den enskilda individen till- delas ett nytt personnummer. Förslaget till en lag om ändring av juridiskt kön innebär, till- sammans med förslaget till en ny lag om tillståndsprövning av vissa Våra överväganden och förslag ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna, ett tyd- ligt särskiljande mellan den juridiska delen och den medicinska delen i processen att ändra könstillhörighet. Förslaget till en lag om ändring av juridiskt kön innehåller inte några medicinska krav för ändring av juridiskt kön, med undantag för ändringar av det juri- diska könet för barn med medfödd avvikelse i köns- utvecklingen. Detta undantag kommenteras särskilt i avsnitt 14.4.8. Att lagen som huvudregel inte ska innehåller några medicinska krav för ändring av juridiskt kön är motiverat mot bakgrund av mänskliga rättigheter. En grundläggande aspekt av dessa rättigheter är nämligen att ingen ska tvingas genomgå medicinsk behandling eller medicinska ingrepp för att få sin juridiska könstillhörighet ändrad.10 Ingen ska tvingas genomgå medicinska processer, t.ex. könsbytesoperation, sterilisering eller hormonterapi, som ett krav för erkännande av könsidentitet i lagens mening. Procedurer som innebär att en person tvingas delta i medicinska utredningar för att få till stånd en ändring av sitt juridiska kön utgör en kränkning av personens integritet.11 En lag som enbart reglerar ändringen av en persons juridiska kön är enligt utredningens bedömning i enlighet med de mänskliga rättigheterna och det skydd mot diskriminering som tillkommer gruppen transpersoner. En persons egenidentifierade könsidentitet är en integrerad del av personligheten och en av de mest grund- läggande aspekterna av självbestämmande, värdighet och frihet. En lag som ger den enskilde rätt att ändra det juridiska kön som har registrerats i folkbokföringen anses därför stärka vederbörandes självbestämmande, värdighet och frihet. Vidare anser utredningen att förslaget till en ny lag om ändring av juridiskt kön är ett viktigt led i arbete med att vidta nödvändiga rättsliga, administra- tiva och andra åtgärder för att fullt ut respektera och i lagens mening erkänna varje enskilds persons egenidentifierade köns- identitet. 10Ds 2012:46, s. 70. 11Human Rights and gender identity, Issue Paper (2009) 2 by , Commissioner for Human Rights, . Se också Ds 2012:46, s. 69. Våra överväganden och förslag 14.3.4Enkel, snabb och transparent process Processen att ändra juridiskt kön i folkbokföringen ska vara enkel, snabb och transparent. Mot bakgrund av detta har utredningen gjort bedömningen att det ska stå varje person , fritt att ansöka hos om att få ändrat det juridiska kön som framgår av folkbokföringen. Ansökan ska göras skriftligen. Rätten att ansöka och få ändrat sitt juridiska kön tillkommer enligt förslaget inte en utpekad grupp i samhället, exempelvis trans- personer, utan står öppen för den som vill ändra juridiskt kön. Av kraven på att processen att ändra juridisk kön ska vara enkel, snabb och transparent följer enligt utredningens bedömning att det inte ska finnas några hinder att ändra det juridiska könet . Att tvinga en person att behålla ett juridiskt kön av den anled- ningen att personen redan har ansökt och beviljats en ändring av sitt kön i folkbokföringen kan inte motiveras mot bakgrund av mänskliga rättigheter och skydd mot diskriminering, även om ytterligare ändringar skulle kunna innebär problem för och för den enskilde som måste ta ett ansvar för att det nya person- numret fullt ut får genomslag i t.ex. privata verksamheter. Utred- ningens bedömning är att en ändring av juridiskt kön för med sig en del praktiska göromål för individen, bland annat att veder- börande måste ordna med nya identitetshandlingar och säkerställa att privata aktörer såsom banker har tillgång till det nya person- numret. Detta innebär att en ändring av juridiskt kön inte kommer att betraktas som en åtgärd som individen kan vidta med enkelhet. Då vårt förslag innebär att har att pröva frågan om ändring av juridiskt kön bör också tillhandahålla infor- mation om vilka praktiska göromål som uppkommer i samband med ändring av juridiskt kön. Våra överväganden och förslag 14.4Ändring av juridiskt kön för barn och unga 14.4.1Erkännande av barns och ungas behov av ändring av juridiskt kön Utredningens bedömning: Barn och unga kan inte ställas utan möjligheter till ändring av juridiskt kön enbart på den grunden att de är barn. Ett barnperspektiv, med utgångspunkt i barnets bästa, mänskliga rättigheter och principen om icke diskrimine- ring innebär att ungas behov av att i förekommande fall kunna ändra sitt juridiska kön måste erkännas. Frågan om barns och ungas möjligheter till ändring av juri- diskt kön förutsätter emellertid särskilda bedömningar. Förut- sättningarna för barns och ungas möjligheter att ändra juridiskt kön måste analyseras och utformas med beaktande av mänskliga rättigheter, och vårdnadshavarens rättigheter och skyldigheter. Enligt direktivet ska de mänskliga fri- och rättigheterna och särskilt de rättigheter som barn tillerkänns i beaktas vid genomförandet av uppdraget. En av mest centrala principer är principen om barnets bästa. Barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn. Ett led i att till- varata barnets bästa kan vara att vidta lagstiftningsåtgärder. Barn- ombudsmannen beskriver hur man för att bedöma barnets bästa måste ge barnet möjlighet att framföra sina synpunkter och barnets åsikter måste tillmätas betydelse. Vidare är också barnkonvention- ens övriga grundprinciper, såsom principen om förbud mot diskri- minering, nödvändiga vid bedömningen av barnets bästa.12 Ett barns juridiska könstillhörighet registreras i folkbokföringen i samband med födseln. I alla fall är det inte självklart att barnets eller den unges könsidentitet kommer att stämma överens med det juridiska könet. Utvecklingen av barnets eller den unges köns- identitet kan innebära att könsidentiteten skiljer sig från det juri- diska könet. Precis som vuxna transpersoner kan unga transpersoner därför ha behov att få till stånd en ändring av det juridiska könet. 12 , Uppnå kvalitet i beslut som rör barn och unga, s. 1. Våra överväganden och förslag Utredningens bedömning är att mänskliga rättigheter, principen om icke diskriminering och barnets bästa innebär att barns och ungas behov i detta avseende måste erkännas i förekommande fall och att barn inte kan ställas utan möjlighet till ändring av juridiskt kön enbart på den grunden att de är barn. Könstillhörighetslagen föreskriver att den unge måste ha fyllt för att få till stånd en ändring av könstillhörigheten. Detta innebär att den unges egenidentifierade könsidentitet inte erkänns , vilket i sin tur leder till en utsatt position. Europa- domstolen beskriver, visserligen i förhållande till vuxna, hur brist på ett erkännande av en persons könsidentitet innebär att den en- skilde åsamkas stress som inte är av den mildare graden och hur det bidrar till en utsatt position där den enskilde kan känna sig orolig, utsatt och förödmjukad. Ett erkännande av att barn och unga kan ha behov av att få till stånd en ändring av juridisk kön innebär, enligt utredningens bedömning, också ett erkännande av att unga, precis som vuxna, försätts i en utsatt situation när det saknas möjligheter till ändring av det juridiska könet. Situationen för transpersoner men särskilt unga transpersoner är i många fall allvarlig. I avsnitt 4.4.3 beskrivs hur att vara trans- person innebär att man ständigt måste övertyga andra om att man faktiskt är den man är. När man inte respekteras i sin könsidentitet blir resultaten ofta kränkande behandling. En stor andel trans- person uppger också att de har utsätts för kränkande behandling eller bemötande och detta är allra vanligast i åldern 16–29 år.13 Upplevelser av otrygghet är något som återkommer när unga trans- personer beskriver sin livssituation. Många undviker att gå ut av rädsla för att bli illa behandlade.14 Det psykiska välbefinnande hos transpersoner och särskilt unga transpersoner påverkas av i vilken utsträckning könsidentiteten respekteras och ka uttryckas i vanliga situationer. Hur omgivningen reagerar när transpersoner manife- sterar sin könsidentitet är av avgörande betydelse för välbefin- nandet. Exempelvis bidrar familjens intolerans till att unga får problem.15 Utredningens bedömning är att en möjlighet för unga att ändra juridiskt kön, och få tillgång till dokument som speglar 13Se avsnitt 4.4.3. 14Se avsnitt 4.4.1. 15Se avsnitt 4.5. Våra överväganden och förslag vederbörandes könsidentitet, är i enlighet med barnets bästa. Det är en åtgärd som kan förenkla för unga transpersoner att röra sig i det offentliga rummet som det har en etisk aspekt i den meningen att det kan bidra till ökad livskvalitet för gruppen, bland annat på grund av att den unges egenidentifierade könsidentitet erkänns rättsligt. förutsätter frågan om ändring av barns och ungas juridiska kön särskilda bedömningar. Förutsättningarna för barns och ungas möjligheter att ändra juridiskt kön måste analyseras och utformas med beaktande av mänskliga rättigheter, och vårdnadshavarens rättigheter och skyldig- heter. 14.4.2Vårdnadshavarens ansvar och barnets beslutskompetens Ett barn företräds i princip alltid av sin vårdnadshavare och det är vårdnadshavarens ansvar att tillgodose barnets behov. Av 6 kap. 2 § FB framgår att den som har vårdnaden om ett barn har ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov blir tillgodosedda. För att kunna utöva vårdnaden har vård- nadshavaren, enligt 6 kap. 11 § FB, rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets eller den unges personliga angelägenheter. Om barnet har två vårdnadshavare har dessa tillsammans rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga ange- lägenheter, vilket framgår av 6 kap. 13 § FB. I takt med barnets stigande ålder och utveckling ska vårdnads- havaren ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål. Härmed stärks barnets med- och självbestämmanderätt, vilket kan innebära en ökad möjlighet för barnet att hävda ett motstående intresse gentemot vårdnadshavaren och en successiv begränsning av vårdnadshavarens bestämmanderätt även om denna inte upphör helt förrän barnet fyller 18 år.16 Att vårdnadshavaren har rätt att bestämma i barnets eller den unges personliga angelägenheter inne- bär, åtminstone som utgångspunkt, att vårdnadshavaren ska lämna sitt samtycke till åtgärder och beslut av myndigheter som rör barnet. I vissa fall innebär omständigheter som barnets ålder och mognad, 16 (2011), Rättsliga dilemman i barnskyddsarbete, s. 124–125. Våra överväganden och förslag åtgärdens eller beslutets angelägenhet och svårighetsgrad att ett samtycke måste inhämtas från vårdnadshavaren och den unge själv.17 En möjlighet för en ung person att vid en viss ålder själv ha rätt att ansökan om ändring av det juridiska könet i folkbokföringen innebär en inskränkning i vårdnadshavarens rättigheter. Vidare för- utsätter ett sådant förslag att den unge vid en viss ålder anses kom- petent att själv fatta beslut i frågan. Vilken betydelse barnets åsikt ska ha i en viss rättslig fråga som rör barnet ska enligt barnkonven- tionen relateras till kriterierna ålder och mognad. Enligt finns det inte någon angiven åldersgräns för barnets rätt att uttrycka sina åsikter. När barnet är i stånd att bilda sig en egen uppfattning räcker det inte att enbart lyssna på barnet utan barnets åsikter måste noga beaktas. Barnets åsikter måste bedömas från fall till fall och mognad avser förmågan att förstå och bedöma konsekvenserna av en särskild fråga. Hänsyn måste tas till hur frågan påverkar barnet. Ju mer resultaten påverkar ett barns liv, desto mer relevant är en korrekt bedömning av just det barnets mognad.18 Utredningens bedömning är att för att kunna avgöra om unga vid en viss ålder själva ska ha rätt att ansöka om ändring av juridiskt kön måste mognadsgraden vid en tilltänkt ålder ställas i relation till svårighetsgraden och betydelsen av det beslut som ska fattas. Om unga vid en viss ålder kan anses mogna nog att tillgodogöra sig infor- mation och överblicka konsekvenserna av ett beslut om ändring av juridiskt kön kan bestämmanderätten tillkomma den unge själv. 14.4.3Svårighetsgraden i ett beslut om ändring av juridiskt kön Utredningens bedömning: Vårt förslag till ny lag om ändring av juridiskt kön innebär ett tydligt särskiljande mellan den juridiska och den medicinska delen i processen att ändra köns- tillhörighet. Svårighetsgraden i det beslut som fattas avseende en persons juridiska kön är rättsligt och formellt sett låg, eftersom det enbart innebär en personnummerändring. 17Rynning (1994), Samtycke till medicinsk vård och behandling, s. 290–291. 18Barnrättskommitténs allmänna kommentar nr 12 (2009), Barnet rätt att bli hörd, punkt 21, punkt 29 och punkt 30. Våra överväganden och förslag får i stället anses ligga i att den unge aktivt väljer att gå emot de normer och föreställningar som råder i ett heteronormativt samhälle. Av stor betydelse för att avgöra frågan om ungas rätt att själva, och oberoende av vårdnadshavarens samtycke, ansöka om ändring av juridiskt kön är, som beskrivs i avsnittet ovan, svårighetsgraden och betydelsen av det beslut som ska fattas. Den nuvarande könstillhörighetslagen är, som beskrivits tidigare ett led i ett medicinskt beslutsfattande. Lagen och åldersgränsen syftar bland annat till att skydda den enskilde mot felaktiga beslut avseende könskorrigerande vård och behandling. könstill- hörighetsutredning föreslår att 18-årsgränsen i könstillhörighets- lagen ska kvarstå oförändrad. Utredningen beskriver hur frågan om vilken ålder person som ansöker om ändrad könstillhörighet ska ha uppnått för att kunna ges tillstånd till ändrad könstillhörighet är mycket svår och har föranlett omfattande överväganden från utred- ningens sida. Vår bedömning är att könstillhörighetsutred- ning i huvudsak fokuserar på den medicinska delen i processen att ändra könstillhörighet. Utredningen beskriver bland annat hur 18- årsgränsen reglerar förutsättningarna för avlägsnande av köns- körtlarna och kirurgisk korrigering av könsorganen för att få dem att likna det biologiskt motsatta könets. Vidare beskrivs hur en ändring av könstillhörigheten är en så ingripande och livsavgörande handling att det måste ställas upp mycket stränga krav både på den utredning som föregår beslutet och på att den som beslutet avser har full insikt i vad ändringen innebär. Att ändrad könstillhörighet är en livsavgörande handling är en uppfattning som denna utred- ning delar med könstillhörighetsutredning när det gäller den medicinska delen i processen att ändra könstillhörighet. Vårt förslag är, som beskrivits tidigare, att könstillhörighets- lagen ska upphävas och ersättas av två nya lagar. Den juridiska delen i processen att ändra könstillhörighet, dvs. ändringen av en persons juridiska kön, föreslås regleras i en lag om ändring av juri- diskt kön. Förslaget till denna lag innebär ett avskaffande av medi- cinska diagnos- och utredningskrav när det gäller ändring av juri- diskt kön. Vidare innebär förslaget ett avskaffande av att ett beslut om ändring av juridiskt kön är en förutsättning för tillstånd till viss kirurgi. I vårt förslag till en lag om ändring av juridiskt kön finns Våra överväganden och förslag alltså inget behov av en åldersgräns som skyddar den unge mot fel- aktiga beslut avseende medicinska ingrepp. Ett beslut om ändring av det juridiska könet ska enligt förslaget vara ett rent administrativt beslut avseende folkbokföringen och närmare bestämt en persons personnummer. Ändringen har ingen koppling eller samband med irreversibel könskorrigerande vård och behandling inom ramen för hälso- och sjukvården. I avsnitt 3.3.3 beskrivs hur en del har en stark upplevelse av sin könsidentitet redan som mycket unga medan andra kommer under- fund med den först senare i livet. Vidare beskrivs hur upplevelsen inte självklart är densamma genom hela livet och att den för en del kan upplevas som skiftande. Detta innebär att vi måste ta i beräk- ning att en ung persons könsidentitet, men också en vuxens identi- tet, kan skifta . Processen att ändra juridiskt kön ska, som beskrivits tidigare, vara enkel, snabb och transparent. I avsnitt 14.3.4 beskrivs hur det inte finnas några hinder för en person att ändra juridiskt kön . Detta innebär i sin tur att en ung person inte behöver skyddas mot ett eventuellt felaktigt beslut vad gäller ändring av juridiskt kön. Den unge måste emeller- tid ha tillgång till information om de praktiska göromål som upp- kommer i samband med en ändring av juridiskt kön, så ett för- hastat beslut inte fattas. Utredningens förslag är att ska tillhandahålla sådan information.19 Utredningens sammantagna bedömning är att svårighetsgraden av det beslut som fattas avseende en persons juridiska kön är rättsligt och formellt sett låg, eftersom det enbart handlar om en person- nummerändring. Detta innebär inte att en ändring av juridiskt kön är en enkel fråga. Svårigheter kan enligt vår bedömning uppkomma när den som ändrar juridiskt kön möter olika former av motstånd, diskriminering eller kränkande bemötande på grund av de normer och föreställningar som råder i ett heteronormativt samhälle. 19 Se avsnitt 14.3.4. Våra överväganden och förslag 14.4.4Betydelsen av nya id-handlingar och dylikt Utredningens bedömning: En ändring av en persons juridiska kön innebär att vederbörande får tillgång till nya id-handlingar och dylikt. Detta innebär att betydelsen av ett beslut om ändring av juridiskt kön måste bedömas ur ett rättsligt och ett mänskligt perspektiv. En aspekt när betydelsen, men också svårighetsgraden, av ett beslut om ändring av juridiskt kön värderas är vilka konsekvenser en ändring av en persons kön har för tillämpningen av annan lagstift- ning och framför allt sådan lagstiftning som inte är könsneutral. Utgångspunkten är att den nya könstillhörigheten ska erkännas på samtliga rättsliga områden.20 En grundläggande och genomgripande princip är att den förvärvade könstillhörigheten ska vara den som styr den enskildes rättigheter och skyldigheter i de fall där könet har betydelse. Befintliga bestämmelser och principer ska tillämpas analogt utan att det medför rättsosäkerhet.21 Viktigt att uppmärk- samma är att i frågor som rör assisterad befruktning gäller det som sägs om kvinnor också dem som har ändrat könstillhörighet från kvinna till man och som har behållit sin fortplantningsförmåga. Ordet kvinnor omfattar också personer som har ändrat sin köns- tillhörighet från man till kvinna. Dessa personer saknar dock både ägg och livmoder och kan därför inte genomgå en assisterad befrukt- ning som ensamstående. Frågan om vilken rättslig betydelse ett beslut om ändrad köns- tillhörighet får är enligt utredningens bedömning inte en ny fråga, eftersom det finns möjligheter till ändrad könstillhörighet enligt den nuvarande könstillhörighetslagen. Eventuella svårigheter som skulle uppkomma när en ung person ändrar juridiskt kön får alltså lösas på samma sätt som när det gäller vuxna. Som beskrivits tidigare innebär en avsaknad eller begränsade möjligheter för transpersoner att få till stånd en ändring av juridiskt kön att den enskilda individen försätts i en utsatt situa- tion. En viktig utgångspunkt för utredningen att lagar och regler inte ska bidra ytterligare till den svåra eller utsatta situationen som 20SOU 2007:16, s. 121. 2012/13:107, s. 19. Våra överväganden och förslag unga transpersoner kan befinna sig i. Vår bedömning är att ett erkännande av att unga transpersoner, precis som vuxna trans- personer, kan ha ett behov av att få tillgång till dokument som speglar vederbörandes könsidentitet är i enlighet med barnets bästa.