sou · H3B3106 · 2015-12-18 00:00:00 — Den har visserligen ökat något , till , men är fortfarande markant lägre än den genomsnittliga årliga tillväxten för perioden –2006 på . Frågan är i vilken utsträckning den låga produktivitets- tillväxt som observerats är ett varaktigt fenomen. Ett makroekonomiskt scenario –2060 Bilaga 1 till LU15 Figur 3.1 Produktivitetstillväxt i näringslivet 1980–2013 Procentuell förändring, fasta priser, baspris Streckade linjer avser genomsnitt för respektive period (1981-1992, 1993-2006, 2007-2013). En tänkbar förklaring till den låga tillväxten är att återhämtningen efter den ekonomiska och finansiella krisen helt enkelt tar tid. En fortsatt osäkerhet kring konjunkturutvecklingen och en relativt långsam förbättring av företagens ekonomi har medfört att företagen är försiktiga med att genomföra nya investeringar. Med låga investeringar i kapital och ny teknologi dämpas även produkti- vitetstillväxten. Om denna hypotes stämmer kan produktivitetstill- växten åter komma att tillta när företagens vinster ökar, förtroendet vänder tillbaka och investeringarna återigen tar fart. Ett visst stöd för detta ges av och (2014) som visar att återhämtning efter systemiska bankkriser typiskt sett tar 6–8 år.23 Det är därmed möjligt att produktivitetstillväxten åter kan öka till de höga nivåer som observerades innan krisen. Den amerikanske ekonomen (2012, 2014) har dock en mer pessimistisk syn och menar att produktivitetstill- 23 Med utgångspunkt i 100 systemiska bankkriser visar och (2014) att BNP per capita är tillbaka på samma nivå som innan krisen efter (median) eller (genomsnitt). Notera att inte uppfyller författarnas kriterier för att ha genomgått en systemisk bankkris 2007–2008. Även om den svenska banksektorn inte drabbades av bankkrisen i lika stor utsträckning som banksektorer i många andra länder har den stora och globala omfattningen av krisen haft stor påverkan även på företag i . Bilaga 1 till LU15 Ett makroekonomiskt scenario –2060 växten kommer att sakta in . Även om analys gäller har den stor betydelse även för , både eftersom har gynnats av den teknologiska utvecklingen i och eftersom den svenska utvecklingen historiskt har följt ett mönster som delvis liknar det amerikanska. menar att den kraftiga produktivitetstillväxten i –2005 endast ska betraktas som en tillfällig företeelse som drevs av en snabb teknologisk utveckling inom dator- och halvledarindustrin. Utvecklingen medförde en mycket kraftig minskning av priserna på datorminne och processor- hastighet, massiva investeringar i informations- och kommu- nikationsteknologi (IKT) och möjliggjorde en snabb förbättring av företagens produktivitet. stod IKT för av produktivitetstillväxten i näringslivet i , jämfört med 0,65 –1995 (m.fl., 2008). Priserna på IKT minskar dock inte lika mycket längre och IKT:s andel av förädlingsvärdet har minskat . Detta tyder, enligt , på att perioden med hög tillväxt på grund av IKT inte kommer att upprepa sig. konklusion ges stöd av analyser utförda av exempelvis Fernald (2014) och m.fl. (2013). Även i har IKT spelat en betydande roll och bidrog med 1,2 procent- enheter till produktivitetstillväxten 1995–2005 (Tillväxtanalys, 2014). har IKT-sektorns bidrag dock minskat och uppgick till 2006–2013. Om har rätt i sin hypotes kan de senaste årens låga bidrag från IKT visa sig varaktiga, vilket innebär att även sannolikt kommer att få uppleva en markant lägre produktivitetstillväxt framöver. Även IMF (2015) väntar sig att produktivitetstillväxten kommer att bli låg framöver. De påpekar att produktivitetstillväxten – 2007, dvs. innan den finansiella krisen, hade saktat in i många ekonomier inklusive . och (2014), två ekonomer verksamma vid det amerikanska , menar tvärtom att vi bara har sett början på IKT-eran. I boken jämför forskarna med införandet av elektricitet i fabrikerna under slutet av 1800-talet.24 Till en början användes 24 Exemplet är baserat på (1990, 1999). Ett makroekonomiskt scenario –2060 Bilaga 1 till LU15 elektriska motorer på samma sätt som ångmaskiner: en enda stor elektrisk motor drev alla processer och de maskiner som krävde mest kraft placerades närmast den elektriska motorn. Efter hand insåg man dock att elektrifieringen innebar att produktionen kunde organiseras på ett mer effektivt sätt. Genom att använda flera mindre motorer som placerades enligt det naturliga arbetsflödet kunde fabrikerna uppnå stora produktivitetsvinster. Det tog dock och en ny generation av arbetsledare, innan de nya organisationsformerna hade kommit på plats och produktivitets- tillväxten ökade på allvar. Under de följande decennierna gjordes många nya organisatoriska innovationer, t.ex. production och , som innebar att elektrifieringen fortsatte att ge stora produktivitetsvinster. På ett liknande sätt menar forskarna att fortsatta innovationer i arbetsprocesser och organisation relaterat till IKT kommer att bidra till en fortsatt stark ökning i produktivitet under många decennier framöver. Det kommer dock att kräva fortsatta investeringar i mjukvara och utbildning samt reorganisering av produktionsprocesser. I har bland annat Breman och Felländer (2014) samt (2015) pekat på de möjligheter digitaliseringen och IKT skapar för svensk produktivitetstillväxt framöver. Det är dock inte bara osäkerheten kring IKT-sektorns framtida roll som skapat en mer pessimistisk syn på den framtida produktivitetsutvecklingen. En viktig drivkraft för produktivitets- tillväxten det senaste århundradet har varit en ökad utbildningsnivå och uppbyggnaden av humankapital. I figur 3.2 visas Barros och Lees (2013) ofta använda mått på ett lands humankapital: genom- snittlig utbildningslängd. Den genomsnittliga utbildningslängden har ökat kraftigt i , men verkar ha stannat av på en nivå runt . Detta har flera forskare tolkat som ett tecken på att produktivitetstillväxten kommer att vara något lägre framöver. m.fl. (2014) estimerar denna effekt för som har haft en liknande utveckling. Enligt deras beräkningar kommer den avstannande tillväxten i genomsnittlig utbildningslängd att innebära en minskning av den amerikanska produktivitetstillväxten på . Utbildnings- längd är dock ett grovt mått på humankapital. Hanushek och Woessman (2008) visar att sambanden mellan ekonomisk tillväxt och utbildningslängd försvinner när olika mått på kunskapsnivå Bilaga 1 till LU15 Ett makroekonomiskt scenario –2060 (provresultat) inkluderas i analysen. Däremot är sambandet mellan ekonomisk tillväxt och kunskapsnivå starkt. Det verkar alltså som att utbildningslängden i sig inte har någon påverkan på ekonomisk tillväxt utöver den effekt den har på kunskapsnivån. har dock klarat sig relativt dåligt i olika internationella jämförelser av elevers kunskaper, t.ex. PISA-undersökningarna. De försämrade testresultaten ger anledning till viss oro för tillväxten i framöver. Figur 3.2 Genomsnittlig utbildningslängd i befolkningen , Sverige1950–2010 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010 Källa: Barro och (2013). I framskrivningen antas dämpningen av produktivitetstillväxten vara av delvis övergående karaktär. Men det sker inte någon återgång till den tidigare trendbanan för produktivitetstillväxten (se figur 3.3). Den skillnad i produktivitetsnivån (jämfört med trendbanan) som skapades under krisen antas alltså bestå framöver. Det kan finnas flera anledningar till att en återgång till trendbanan inte sker. Exempelvis kan krisen ha medfört lägre investeringar i innovationer och därmed förlorade produktivitetsvinster (, 2014). Det antas att produktivitetstillväxten i näringslivet inte återgår till den höga nivån som registrerades under tioårs- perioden –2005 då den uppgick till i genomsnitt. Ett makroekonomiskt scenario –2060 Bilaga 1 till LU15 avsnitt 4.1 diskuteras och analyseras alternativa antaganden om näringslivets produktivitetsutveckling. Figur 3.3 Produktivitetsnivå i näringslivet 1980–2030 Index (1980=100) Källa: SCB och . I framskrivningen ökar produktiviteten i den offentliga sektorn i genomsnitt 2014–2060, motsvarande den uppmätta produktivitetsökningen 2003–2013.25 Det bör nämnas att produktivitetstillväxten i offentlig sektor är mycket svår att mäta. Offentligt producerade varor och tjänster handlas sällan på en marknad, vilket gör det svårt att uppskatta det egentliga värdet på dessa varor och tjänster och därmed även produktiviteten. För att spegla produktivitetsutvecklingen på ett bra sätt bör hänsyn tas till eventuella kvalitetsförändringar. Inom sjuk- och hälsovården bör det exempelvis beaktas att medicinska och hälsotekniska framsteg har inneburit möjlighet till ökad överlevnad och förbättrad hälsa. 25 I är produktiviteten i den offentliga sektorn delvis bestämd av produktiviteten i näringslivet. En högre produktivitetstillväxt i näringslivet innebär en något högre produktivitetstillväxt i den offentliga sektorn. Ett tioårigt genomsnitt för produktivitets- ökningar inom den offentliga sektorn valdes i stället för ett genomsnitt över eftersom mätmetoderna förbättrades . Bilaga 1 till LU15 Ett makroekonomiskt scenario –2060 förbättrats och kvalitetsförbättringar beaktas i viss utsträckning. Produktivitetsmått för offentlig sektor är dock fortfarande grova och osäkra (Arnek m.fl., 2013). Icke desto mindre är det rimligt att anta att produktiviteten inom offentlig sektor är väsentligt lägre än i näringslivet. Offentlig produktion karakteriseras i många delar av att vara arbetskrafts- intensiv, vilket gör det betydligt svårare att göra produktivitets- vinster (Baumol & , 1966). Produktiviteten i hela ekonomin är en sammanvägning av produktivitetsutvecklingen i näringslivet och den offentliga sektorn, där vikterna ges av produktionen inom respektive sektor. Figur 3.4 illustrerar den framskrivna produktivitetsutvecklingen –2060 i näringslivet, den offentliga sektorn samt i ekonomin som helhet. över perioden –2060 ökar produktiviteten i ekonomin som helhet . Figur 3.4 Produktivitetsutvecklingen –2060 Ett makroekonomiskt scenario –2060 Bilaga 1 till LU15 Den demografiska utvecklingen spelar en central roll i huvud- scenariot. Befolkningens sammansättning har betydelse för bland annat utvecklingen i produktivitet och antalet arbetade timmar. tar hänsyn till att såväl produktiviteten som antalet arbetade timmar varierar över livscykeln. Förändringar i befolk- ningsstrukturen påverkar därmed såväl antalet arbetade timmar som produktiviteten på aggregerad nivå. Scenariot tar utgångspunkt befolkningsprognos från SCB. Enligt denna prognos kommer befolkningen att öka från 9,7 miljoner 2014 till 11,8 miljoner 2060. Ökningen kommer dock att variera mellan olika åldersgrupper. Det blir fler äldre relativt yngre (se figur 3.5 och figur 3.6). Antalet personer kommer nästan att fördubblas medan övriga grupper väntas växa i en betydligt långsammare takt. Det innebär att andelen personer i åldersgruppen 15–successivt minskar från 2060 (se figur 3.5). Figur 3.5 Antalet personer i olika åldersgrupper, 2014 och 2060 Källa: SCB. Befolkningsprognosen innebär även att antalet 15–74-åringar växer allt långsammare (se figur 3.7). har antalet 15–74- Bilaga 1 till LU15 Ett makroekonomiskt scenario –2060 åringar ökat i genomsnitt. Enligt prognosen halveras tillväxten i denna åldersgrupp till . Anledningen till förändringen i befolkningsstrukturen är fram- för allt den ökade medellivslängden. Medellivslängden för män och kvinnor förväntas öka från respektive , till respektive 2060. En annan viktig förklaring till att andelen äldre väntas öka är den minskning av födelsetalen som skedde i . – 1965 låg fruktsamhetstalet på i genomsnitt 2,0 barn per kvinna, men minskade till i genomsnitt 1,83 –2013.26 har barnafödandet dock ökat något och i SCB:s framskrivningar antas fruktsamhetstalet uppgå till 1,91 i genom- snitt 2014–2060. Det lägre barnafödandet jämfört med den första innebär att åldersfördelningen i befolkningen förskjuts mot allt högre åldrar och bidrar därmed till en stigande genomsnittlig ålder hos befolkningen.27 Figur 3.6 Antal personer i olika åldrar, 2014 och 2060 12 18 24 30 36 42 48 54 60 66 72 78 84 90 96 Källa: SCB. 26Med fruktsamhet avses här den summerade fruktsamheten som är ett mått på det antal barn en kvinna skulle få i genomsnitt om fruktsamheten förblev densamma som för vilket man gör beräkningen. 27Det bör nämnas att denna effekt endast uppstår . På lång sikt, dvs. efter 2060, kommer den generella minskningen av fruktsamheten i sig inte att påverka åldersfördelningen i befolkningen. Tillfälliga minskningar av fruktsamheten kommer förstås fortfarande att påverka åldersfördelningen tillfälligt. Ett makroekonomiskt scenario –2060 Bilaga 1 till LU15 Figur 3.7 Antal personer 15–, 1980–2060 Källa: SCB. Även migrationen spelar en väsentlig roll för befolknings- utvecklingen framöver. Nettoimmigrationen uppgår till närmare 25 000 personer i genomsnitt 2014–2060, men är högre på grund av ökad asyl- och anhöriginvandring. Eftersom majoriteten av invandrarna är i åldrarna 20–när de anländer till motverkar det tendensen till en åldrande befolkning (se figur 3.8). Det bör noteras att i första hand beaktar ekonomiskt- demografiska förändringar som uppstår till följd av förändringar i köns- och åldersstrukturen i ekonomin.28 Modellen beaktar däremot inte effekter som kan uppstå till följd av att t.ex. andelen invandrare eller högutbildade inom olika åldersgrupper förändras. Enligt befolkningsprognosen ökar exempelvis andelen utrikesfödda från av befolkningen 2014 till av befolkningen 2040. Detta skulle kunna påverka arbetsutbudet och produktiviteten negativt i den utsträckning ökningen uppstår i invandrargrupper med låg arbetsmarknadsanknytning. fångar dock inte denna typ av effekter. I bilaga 6 till (SOU 2015:95) analyserar och effekterna av immigration på svensk ekonomi med fokus på hur de offentliga finanserna påverkas. 28 är en aggregerad modell som utgår från det genomsnittliga beteendet inom befolkningsgrupper baserade på ålder och kön. Se även appendix A. Bilaga 1 till LU15 Ett makroekonomiskt scenario –2060 Figur 3.8 Nettoinvandring i olika åldersgrupper, 1980–2060 Källa: SCB. Som konstaterades i kapitel 2 så har den demografiska utvecklingen stor betydelse för antalet arbetade timmar i ekonomin. Eftersom antalet personer i arbetsför ålder växer i långsammare takt än befolkningen skulle detta kunna leda till en långsammare utveckling av BNP per capita än vad som annars skulle varit fallet. I scenariot sker dock vissa förändringar i arbetsutbudet som innebär att antalet arbetade timmar i ekonomin utvecklas i förhållandevis god takt. Det är framför allt tre faktorer som driver denna utveckling. För det första antas ekonomin 2014–2018 gå mot en jämvikt med fullt resursutnyttjande, lägre arbetslöshet och högre sysselsättning. Detta innebär att det genomsnittliga antalet arbetade timmar i åldersgruppen 20–ökar från 2014 till 2018. För det andra antas pensionsåldern, dvs. den ålder då man tar ut ålderspension, gradvis öka i takt med att medellivslängden ökar.29 29 Notera att pensionsåldern inte är detsamma som utträdesåldern som diskuterades i kapitel 2. Pensionsåldern är den ålder då man tar ut ålderspension, medan utträdesåldern är den Ett makroekonomiskt scenario –2060 Bilaga 1 till LU15 Mer än hälften av en årskull tar ut ålderspensionen (, 2014). I framskrivningen antas pensionsåldern öka med två tredjedelar av den ökande medel- livslängden.30 Detta innebär att pensionsåldern 2018 och 2024 etc. (se tabell 3.1). Pensionsålder 2014–2060 Källa: 2013:25. Allt fler äldre är välutbildade och vid god hälsa. Förutsättningarna för ett längre arbetsliv blir därför allt bättre. Pensionssystemet innebär dessutom att pensionsutbetalningarna kommer att minska om inte pensionsåldern följer den ökade medellivslängden i någon utsträckning, vilket stärker drivkrafterna att senarelägga pensionen. Flera indikatorer tyder på att en utveckling mot en senareläggning av pensionsåldern redan pågår, men i långsam takt.31 av kohorten född tog ut sin ålderspension eller tidigare, medan denna siffra hade minskat till för årskullen född (, 2015a).32 Även sysselsättningsgraden i befolkningen 65–har ökat från 2005 till 2014. har det genomsnittliga antalet arbetade timmar i befolkningen 65–ökat 2005 2014. ålder då man lämnar arbetskraften. Dessa åldrar sammanfaller inte nödvändigtvis. Den genomsnittliga utträdesåldern har varit lägre än den genomsnittliga pensionsåldern. 30 Det antas att arbetslivet förlängs med motsvarande två tredjedelar av ökningen i medellivslängden (avrundat till närmaste heltal). Pensionsåldrarna som används motsvarar den s.k. riktåldern som föreslagits av pensionsåldersutredningen (SOU 2013:25). En sådan ökning skulle innebära att pensionsnivån för en åldersgrupp hålls i förhållande till slutlönen. 31Se även (2013) och och (2009). 32Det bör nämnas att det även finns en tendens mot att fler tar ut pensionen tidigare. Exempelvis tog av kohorten född ut sin pension , medan samma siffra för kohorten född var . Bilaga 1 till LU15 Ett makroekonomiskt scenario –2060 förutsätter att dessa trender fortsätter. I beräkningarna ökar det genomsnittliga antalet arbetade timmar i befolkningen 65–till 2060 (se tabell 3.2). Det finns förstås stor osäkerhet om i vilken utsträckning pensionsåldern kommer att öka framöver. I kapitel 4 analyseras ett alternativscenario där pensions- åldern inte ökar i samma utsträckning. Tabell 3.2 Genomsnittligt antal arbetade timmar per person 2005–2060, fördelat över olika åldersgrupper 20–64 år 65–74 år 15–74 år Källa: SCB och . Den tredje faktorn som i scenariot bidrar till en god utveckling i antalet arbetade timmar är att hushållen ökar sitt arbetsutbud något på grund av förändringar i medellivslängden. Den ökande medel- livslängden innebär att befolkningen kan förvänta sig att leva allt längre som pensionärer.33 Detta medför att hushållen önskar spara mer för att ha ett högre pensionssparande när de blir äldre. Därför arbetar de också något mer under de arbetsföra åren. Exempelvis ökar den genomsnittliga arbetstiden i åldersgruppen 25–i veckan 2018 i veckan 2060, dvs. Denna ökning kan antas ske framför allt genom att sysselsättningsgraden ökar, samt genom att personer som arbetar deltid jobbar fler timmar. Dessa tre faktorer innebär tillsammans att den genomsnittliga arbetstiden i befolkningen 15–ökar från 2014 till 2060 (se figur 3.9). Det kan noteras att den genomsnittliga arbetstiden minskar något 2025– 2035. Anledningen till denna minskning är framför allt en relativt sett större andel i åldersgruppen som i genomsnitt arbetar färre timmar. Denna tendens motverkas dock efter hand av att befolkningen arbetar mer och att de äldre arbetar längre. 33 Det gäller även trots att pensionsåldern stiger. I framskrivningen antas att en tredjedel av ökningen i medellivslängden läggs som pensionär. Ett makroekonomiskt scenario –2060 Bilaga 1 till LU15 Antal arbetade timmar per person i åldersgruppen15–, Källa: SCB och . Figur 3.10 Antalet arbetade timmar totalt, 1980–2060 Källa: SCB och . Tillsammans med de demografiska förändringarna innebär utvecklingen i den genomsnittliga arbetstiden att det totala antalet arbetade timmar i ekonomin ökar 2014– 2060, dvs. något lägre än ökningen 1980–2014 om per Bilaga 1 till LU15 Ett makroekonomiskt scenario –2060 år (se figur 3.10). Det är även intressant att notera att antalet arbetade timmar ökar mer än befolkningen i åldersgruppen 15–, som endast stiger . Detta beror på att den genomsnittliga arbetstiden i befolkningsgruppen ökar. 3.3De tre faktorernas påverkan på produktionen De tre faktorer som redovisas ovan, produktivitetsutvecklingen, den demografiska utvecklingen samt utvecklingen i arbetade timmar, ger tillsammans utvecklingen av produktionen i ekonomin.34 I framskrivningarna mer än fördubblas BNP och 2060 är BNP närmare 2,7 gånger större än (se figur 3.11). BNP-tillväxten är starkast framför allt på grund av återhämtningen efter den utdragna recessionen (se tabell 1). –2034 dämpas tillväxten något i första hand på grund av att antalet arbetade timmar ökar i långsammare takt under dessa år. Därefter ökar BNP-tillväxten något igen till runt mitten av århundradet. Utvecklingen visas i figur 3.12. 34 Även utvecklingen i kapitalstocken, i första hand investeringarna, bestämmer i utvecklingen i ekonomin genom att påverka arbetsproduktiviteten. Utvecklingen i investeringarna följer dock i stor utsträckning utvecklingen i antalet arbetade timmar. Ett makroekonomiskt scenario –2060 Bilaga 1 till LU15 BNP 1980–2060 Miljarder kronor, priser Källa: SCB och . Genomsnittlig årlig real tillväxt i BNP och BNP per capita, Källa: SCB och . Bilaga 1 till LU15 Ett makroekonomiskt scenario –2060 Figur 3.12 BNP per capita 1980–2060 Tusental kronor, priser Källa: SCB och . Enligt framskrivningarna ökar BNP per capita 2014–2060. Figur 3.13 illustrerar olika faktorers bidrag till BNP per capita olika år i jämförelse med 2014. Produktiviteten i ekonomin som helhet ökar med i genomsnitt 2014–2060, vilket motsvarar en ökning på över hela perioden. Produktiviteten bidrar därmed till att öka BNP per capita 2014–2060. Antalet arbetade timmar per person i arbetsför ålder stiger också och bidrar till att BNP per capita ökar med sammantaget över perioden. Antalet personer i ekonomin växer snabbare än antalet personer i arbetsför ålder, framför allt på grund av en kraftig ökning av befolkningen . Detta innebär att BNP per capita allt annat lika minskar, eftersom samma produktion ska fördelas på ett större antal individer. Den ökade försörjningsbördan ger därmed ett negativt bidrag till BNP per capita om 2014–2060. I figur 3.13 redovisas även en sammansättningseffekt. Detta är en korseffekt som fångar att när en faktor förändras påverkar det även hur stor påverkan de andra faktorerna har på produktionen som helhet. Denna effekt ger ett negativt bidrag till BNP per capita om . Den sammantagna bilden är att produktivitetsutvecklingen är den faktor som på lång sikt är absolut viktigast för BNP-utveckl- Ett makroekonomiskt scenario –2060 Bilaga 1 till LU15 En god produktivitetsutveckling är därmed avgörande för att uppnå en bestående ökning av det ekonomiska välståndet.35 Figur 3.13 De olika faktorernas påverkan på BNP per capita Procentuell förändring jämfört med Genomsnittliga timmar (15‐74 år) (15‐74 år)/Befolkning BNP-tillväxten 2014–2060, som väntas uppgå till , ligger nära tillväxten för perioden –2013 (se tabell 1). Anledningen är förstås att det i framskrivningen har antagits att produktiviteten i näringslivet ökar i samma takt som –2013. Det innebär dock också att BNP-tillväxten är väsentligt lägre än –2005, då BNP ökade p.g.a. den snabba produktivitetsutvecklingen. I avsnitt 4 analyseras alternativa scenarier med bl.a. en högre produktivitetsutveckling. Produktionen på lång sikt är enligt ekonomisk teori utbudsstyrd. Det betyder att den främst bestäms av två av de faktorer som diskuteras ovan: arbetsproduktiviteten och arbetsutbudet. Utifrån ett välfärdsperspektiv är det dock viktigt att analysera hur det som 35 Om utvecklingen av andra faktorerna hade varit noll så hade sammansättningseffekten också försvunnit. Bilaga 1 till LU15 Ett makroekonomiskt scenario –2060 produceras kommer invånare till del. Detta kan göras genom att undersöka hur försörjningsbalansen, dvs. efterfrågesidan i ekonomin, utvecklas . Försörjningsbalansen beskriver definitionsmässigt vad produktionen används till. Den kan delas upp i fyra olika områden: hushållens konsumtion, offentlig konsumtion, investeringar och nettoexport. Av dessa områden är hushållens och den offentliga konsumtionen de mest centrala för befolkningens välfärd då de ger en direkt nytta till invånarna. En ökad privat konsumtion per person betyder att hushållens materiella standard ökar eller att fler tjänster, som underlättar och förbättrar människors vardag, produceras.