sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — Detta påverkar vilka kunskaper och kompetenser som kommer vara både önskvärda och efterfrågade men också nödvändiga i samhället och på en global arbetsmarknad i ständig förändring.52 Digitaliseringen driver samhällsutvecklingen och transformerar de flesta områden och verksamheter i samhället.53 För att främja en ökad användning av digitaliseringens möjligheter behöver man utgå från den digitala kompetens som finns, behövs och bör utvecklas inom olika områden. Genom att förtydliga och åskådliggöra vad som avses med digital kompetens, 51Slutrapport från (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga. En globaliserad svensk ekonomi. 52Slutrapport från (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga. En globaliserad svensk ekonomi. 53Regeringskansliet, , Kansliet för strategisk analys(2014), Strategiska trender i globalt perspektiv, 2025: en helt annan värld? hur lägesbilden ser ut och vilka behov som finns inom områdena läggs i detta kapitel en grund för förslag till åtgärder som kan främja utvecklingen av digital kompetens hos individer. 4.2Digital kompetens – vad är det? För att definiera vad digital kompetens är måste man först beskriva vad såväl digitalisering är som vad kompetens innebär. Digitalisering innebär att digital kommunikation och interaktion mellan människor, verksamheter och saker blir självklara. Möjligheten att samla in, tolka, tillämpa och utveckla allt större kvantiteter av data digitalt, medför att det uppstår utvecklings- möjligheter inom de flesta områden.54 Vad vi gör, hur vi gör och vad som går att göra förändras i och med digitaliseringen. Allt större delar av tillvaron är digitaliserad som det i allt mindre grad går att skilja ut det digitala från det icke-digitala. 4.2.1Kompetensbegreppets framväxt och relevans Med samhällsutvecklingen har begreppet kompetens – med dess komplexa blandning av teoretiska kunskaper, färdigheter, förmåga, vilja, utbildning och erfarenhet – kommit att användas alltmer. Användningen av begreppet växte fram inom arbetslivet och avsåg där framförallt fortbildning och kompetensutveckling av anställda.55 Den ökade intellektuali- seringen av många arbeten förutsatte att medarbetarna hade förmåga till planering, problemlösning och beslutsfattande men även praktiska kunskaper och färdigheter. 54 definierade begreppet digitalisering i delbetänkande SOU 2014:13. Här definierades såväl informationsdigitalisering som samhällelig digitali- sering fram. Med informationsdigitalisering avses den process där analog information trans- formeras till digital information. Det innebär att informationen blir strukturerbar, sökbar och tillgänglig genom digitala kanaler. 55 , Kompetensutveckling – en utmaning, Delrapport. betydelsen av sociala, attitydmässiga och personlighetsrelaterade kompetenser.56 har begreppet kommit att användas inom andra områden, inte minst i internationellt policyarbete. Digital kompetens introducerades och definierades som förmågan att lokalisera, organisera, förstå, utvärdera och analysera information med hjälp av digital teknik.57 Competencies, literacy och skills är begrepp som kommit att användas inom många områden och ett omfattande arbete bedrivs för att operationalisera innebörden av begreppen.58 Inom arbetade DeSeCo-gruppen fram ett antal nyckelkompetenser.59 De tog sin utgångspunkt i vad som gör individen benägen att handla och menade att kompetenser är uppbyggda utifrån en kombination av kognitiva och praktiska förmågor, värderingar, attityder, känslor och andra sociala och beteendemässiga komponenter.60 De utarbetade tre breda kategorier av nyckelkompetenser som de ansåg att alla individer behöver i samhället. Dels att kunna interagera i sociala heterogena grupper, dels att kunna agera autonomt samt att även kunna använda verktyg (som språk och teknik) för att interagera med omgivningen.61 antog vid mötet i det strategiska målet att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Livslångt lärande infördes som en vägledande princip i arbetet för att underlätta övergången till kunskapssamhället och kärnan i själva strategin är 56Ellström, (1996), Livslångt lärande, . Se artikelhttp:///digitalAssets/1182/1182110_ellstrm.pdf 57Gilster, (1997), Digital Literacy, . 58Se exempelvis , The Definition and Selection of /pisa/35070367.pdf, Skills strategy, och EU Skills Panorama, . 59Definition and Selection of . 60http:///edu/skills-beyond- school/definitionandselectionofcompetenciesdeseco.htm . att stärka kompetenser hos medborgarna för att uppnå målet.62 De åtta nyckelkompetenser som antogs bedömdes vara nödvändiga för välstånd och tillväxt, liksom för alla individers självförverkligande och personliga utveckling, den sociala sammanhållningen och ett aktivt medborgarskap, samt möjligheter inom arbetsmarknaden.63 Kompetenserna bildar tillsammans en helhet som går in i och överlappar samt ger förutsättningar och kompletterar varandra. Digital kompetens är en av dessa åtta nyckelkompetenser.64 Kompetens–kombination av kunskaper, färdigheter och attityder En nyckelkompetens beskrivs som en kombination och integrering av kunskaper, färdigheter och attityder.65 Digital kompetens beskrivs på följande sätt66: Digital kompetens innefattar säker och kritisk användning av informationssamhällets teknik i arbetslivet, och för kommunikationsändamål. Den underbyggs av grundläggande IKT- färdigheter, dvs. användning av datorer för att hämta fram, bedöma, lagra, producera, redovisa och utbyta information samt för att kommunicera och delta i samarbetsnätverk via Internet. I förslaget uttrycks de kunskaper, färdigheter och attityder som sågs som väsentliga för digital kompetens på följande sätt:67 Digital kompetens kräver goda kunskaper i hur informations- samhällets teknik fungerar och om den roll tekniken spelar och de möjligheter den ger i vardagslivet, både hemma och på arbetet. 62Europeiska rådets resolution om livslångt lärande . Europeiska gemenskapernas officiella tidning, C 163, content/SV/TXT/?qid=1410793134348&uri=URISERV:c11054. 63Europaparlamentets och rådets rekommendation av om nyckelkompetenser för livslångt lärande content/SV/TXT/?uri=CELEX:32006H0962&qid=1408966371090 . 65Europaparlamentets och rådets rekommendation av om nyckelkompetenser för livslångt lärande content/SV/TXT/?uri=CELEX:32006H0962&qid=1408966371090 66Europaparlamentets och rådets rekommendation av om nyckelkompetenser för livslångt lärande content/SV/TXT/?uri=CELEX:32006H0962&qid=1408966371090 67Förslag till och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande /* KOM/2005/0548 slutli-COD 2005/0221 */ . s. 9. . ingår centrala datortillämpningar som ordbehandling, kalkylprogram, databaser, lagring och hantering av information samt kunskaper om de möjligheter som skapas genom användningen av Internet och kommunikation via elektroniska medier (e-post, nätverksverktyg) för rekreation, informationsdelning och samarbetsnätverk, lärande och forskning. Man bör också känna till hur informationssamhällets teknik kan stödja kreativitet och innovation samt vara medveten om frågor som rör den tillgängliga informationens validitet och tillförlitlighet och etiska principer för interaktiv användning av denna teknik. De färdigheter som behövs är förmågan att söka fram, samla in och bearbeta information och använda den på ett kritiskt sätt och att kunna bedöma dess relevans och skilja mellan fysiska och virtuella verkligheten, som man är medveten om de samband som finns mellan dem. Man bör ha de färdigheter som behövs för att producera, redovisa och förstå komplex information och förmågan att skaffa sig tillgång till, söka fram och använda internetbaserade tjänster. Man bör också kunna använda informationssamhällets teknik som stöd för kritiskt tänkande, kreativitet och innovation. Användningen av informationssamhällets teknik kräver en kritisk och reflekterande attityd när det gäller information och ansvarsfull användning av interaktiva medier. Ett intresse för att engagera sig i olika grupper och nätverk för kulturella, sociala eller yrkesrelaterade ändamål stöder också kompetensen. 4.2.2Digital kompetens – definition I takt med att digitaliseringen blir mer genomgripande och tekniken utvecklas i helt nya former finns det skäl att omarbeta definitionen av digital kompetens. utgår från nyckelkompetensbegreppets indelning i kunskaper, färdigheter och attityder. Utredningen tolkar begreppet attityder utifrån två delar, förståelse och motivation. definierar med utgångspunkt i detta digital kompetens på följande sätt: Digital kompetens utgörs av i vilken utsträckning man är förtrogen med digitala verktyg och tjänster samt har förmåga att följa med i den digitala utvecklingen och dess påverkan på ens liv. Digital kompetens innefattar: kunskaper att söka information, kommunicera, interagera och producera digitalt färdigheter att använda digitala verktyg och tjänster förståelse för den transformering som digitaliseringen innebär i samhället med dess möjligheter och risker motivation att delta i utvecklingen. 4.2.3Digital kompetens i fyra livsområden har valt att beskriva hur den digitala kompetensen ser ut inom fyra livsområden: privatliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv. Inom dessa områden utgår utredningen från individen i sin beskrivning av vad digital kompetens innebär. Områdena ger en struktur för att kunna ge en lägesbeskrivning och tydliggöra de behov som finns. Den kompetens man har och utvecklar påverkar och påverkas av varandra inom dessa områden. För att främja användningen av digitaliseringens möjligheter i samhället kommer utredningen beskriva vilka behov av digital kompetens som kan komma att krävas inom dessa livsområden . 4.3Digital kompetens i privatlivet Digital kompetens i privatlivet handlar om vad vi som enskilda individer gör i det digitala. Det digitala privatlivet innehåller områdena kommunikation, informationsinhämtning, lärande, konsumtion (av kommersiella varor och tjänster eller av offentlig service) och eget skapande. Digitaliseringen har både förändrat våra kommunikationsmönster och hur vi konsumerar varor och tjänster. () samlar in data om privat- personers internetanvändning. I nedanstående diagram beskrivs andelen män och kvinnor som använder internet i olika grad men SCB redovisar också resultaten fördelat på åldersgrupper och utbildningsnivå vilket återges i texten. Har koppla upp sig mobilt via /4G med Källa: () 201468 68 Beskrivning av se bilaga 6 Beskrivning av statistik och index. SCB:s undersökning visar att använder internet och att aldrig har använt internet i någon form. I åldersgrupperna under är det som använder internet och i åldersgruppen 65–är det som gör det. I den senare åldersgruppen återfinns också den högsta andelen () som aldrig har använt internet. I gruppen med endast förgymnasial utbildning är det som aldrig använt internet. I gruppen pensionärer är det som aldrig använt internet. Eftersom äldre både i allmänhet är pensionärer och som grupp har lägre utbildningsnivå är ickeanvändarna i de olika skärningarna i viss utsträckning samma personer. Användningen av internet är relativt stabil vilket även andra undersökningar visar.69 I vilken utsträckning befolkningen har medel eller hög internet- kompetens definieras utifrån om man kan utföra minst 3 av 6 specificerade aktiviteter på nätet.70 har medel eller hög internetkompetens bland 16–74-åringar i . Det finns en viss skillnad i kön i åldersgruppen 35–, där en något högre andel av kvinnorna () än av männen () har denna kompetensnivå. Det finns även skillnader beroende på utbildningsnivå där av de med eftergymnasial utbildning har medel eller hög internetkompetens i jämförelse med de med (2014) Svenskarna och internet samt (2013), Svenskarnas användning av telefoni och internet. 70Se bilaga 6 Beskrivning av statistik och index. Digital kompetens SOU 2015:28 gymnasial utbildning () och de med förgymnasial utbildning (). Jämfört med andra datorrelaterade aktiviteter är det relativt få personer, , i som programmerat. I internationell jämförelse är detta dock en hög andel. Könskillnaden är markant där av männen har programmerat i jämförelse av kvinnorna och det är främst i den yngre gruppen, 16–, som många har programmerat, . Utbildningsnivån har också betydelse där av de som har programmerat innehar en eftergymnasial utbildning jämfört med av de med förgymnasial och gymnasial utbildning. Definitionen av vad som anses vara grundläggande aktiviteter för att fungera i vardagslivet är föränderligt. Sociala medier har till exempel inte alltid varit en självklar del av livet medan många upplever att det kan vara svårt att avstå från dem då man lätt hamnar utanför.71 Många företag men även allt fler offentliga institutioner har utformat sina kundtjänster med hjälp av digitala tjänster vilket innebär att privatpersoner i allt större utsträckning sköter kommunikationen med dessa verksamheter digitalt. I diagrammet nedan redovisas hur offentliga tjänster används digitalt. Diagrammet visar andelen män och kvinnor och resultat på åldersgrupper och utbildningsnivå återges i texten. 71 (2014) Svenskarna och internet, s. 28, . Hämtat information, laddat ned Bokat tid hos läkare eller tandläkare Sökt hälsoinformation via internet blanketter eller skickat in blanketter Källa: () 2014 När det gäller användning av offentliga digitala tjänster är det som använder sig av dessa i form av att hämta information och ladda ned blanketter etc. Totalt sett använder av alla, 16–, internet för att söka hälsoinformation och kvinnor gör det i högre utsträckning () än män (). Även inom detta område är det lägst användning inom gruppen 65–. I denna åldersgrupp har laddat ned blanketter etc. och har sökt hälsoinformation på internet. Det har skett en markant ökning mellan åren i denna åldersgrupp avseende att söka hälsoinformation på nätet från år . En högre andel av individer med eftergymnasial utbildning använder nätet för dessa tjänster, för att ladda ned blanketter etc. och för att söka hälso- information. Den aktivitet som mest utmärker sig avseende låg användning, är tjänsten att boka tid hos tandläkare och läkare, där genomslaget är svagt hos invånarna oavsett kön eller ålder. De som har en eftergymnasial utbildning använder tjänsten i högst utsträckning, fast även i denna grupp har bokat tid via nätet. Förvaltningslagen § 5 reglerar att myndigheterna ska kunna ta emot både besök och telefonsamtal från allmänheten.72 Ett antal kommuner arbetar dock aktivt och strategiskt med att styra om kommunikationen till digitala kanaler. Många förskolor och skolor använder e-post som primär kommunikationsväg med föräldrar. De flesta jobb måste sökas digitalt och arbetssökande som saknar egen dator och internetuppkoppling kan gå till arbetsförmedlingen och använda deras datorer. Samhällsviktiga tjänster utförs även de i allt större utsträckning digitalt, såsom bankärenden, anmälningar till och att deklarera hos Skatteverket.73 Individen förväntas att i större utsträckning kunna använda digitala lösningar när de ska använda olika tjänster såsom att beställa tåg- och flygbiljetter. Det egna initiativet till att använda digitala tjänster, som till exempel att använda hälsoappar, ökar också märkbart. Genom att människor i var tidiga med att använda digitala tjänster, och att svenskar har en hög internetanvändning, är ett av de länder som har högst andel av befolkningen som använder banktjänster över internet.74 Bank- eller betalärenden med service erbjuds även fortsättningsvis till kunderna, om än i liten skala och till en relativt hög kostnad för individen. I diagrammet nedan redovisas mätningar som anger hur vi använder privata tjänster digitalt. Diagrammet visar andelen män 725 §, Förvaltningslagen (1986:223). 73Post- och (2013), Svenskarnas användning av telefoni och internet, (2014) Svenskarna och internet, telefoni-och-internet-2013---PTS-ER-201320/. 74Governo AB (2011), Nyttan av digital delaktighet ur ett producentperspektiv, s. 18, =8&ved=0CCAQFjAA&url=http%3A%2F%2Fwww.digidel.se%2Fwordpress%2Fwp- content%2Fuploads%2FDigidell_Nyttan_singelsidor_Final.pdf&ei=YCLvVLGeBqWAzA O8yYLIBQ&usg=AFQjCNEupPUO3v6AEqHCixY3N3X91NdsbQ. och kvinnor och resultat på åldersgrupper och utbildningsnivå återges i texten. Köpt varor/tjänster via internet Källa (SCB, 2014). Användning av internet för att läsa nyheter och göra bankärenden förekommer i de flesta åldersgrupper och i stor utsträckning, . I åldersgruppen 25–använder internet för att titta på nyhetssajter och använder internetbank. I åldersgruppen 65–använder man inte nätet i lika hög grad som yngre för detta. Det är dock i denna åldersgrupp som använder internet för att titta på nyheter och nästan lika många som använder internetbank, . I denna åldersgrupp använder en högre andel män () internetbank jämfört med kvinnor (). Många använder också nätet för att beställa varor/tjänster, . Ökningen har framförallt skett i de äldre åldersgrupperna. Ökningen är i åldersgruppen 55–(till bland 55–64-åringar och till bland 65–74- åringar). De med förgymnasial utbildning är de som i minst grad använder dessa tjänster, . Fildelning förekommer i störst utsträckning bland unga 16–och studerande, . Det förekommer i mindre utsträckning i de norra delarna, , mot övriga delar i landet som ligger . De flesta användare, , har skickat e-post. Alltfler har tittat på rörlig bild via nätet (tvplay-tjänster , youtube ), lyssnat på radio () och musik () och allt fler betalar för att lyssna på musik över nätet ().75 Både fildelningen och den illegala nedladdningen av mjukvaror har legat relativt stabilt . visade att av svenskarna använder fildelartjänster för att dela och ladda ner till exempel musik, film, spel och dataprogram, vilket är en minskning från 20111, 2012 och 2013. De senaste årens minskning har framförallt skett i de yngre åldersgrupperna.76 Befintlig data skapar nya digitala tjänster Det digitala ger också upphov till helt nya tjänster, som inte är möjliga utan digitala verktyg. Vissa digitala tjänster fungerar som underhållning medan andra tillhör sådana uppgifter som kan anses (2014) Svenskarna och internet, . (2014), Svenskarna och internet, . vara grundläggande i det vardagliga privatlivet. Det handlar inte bara om att överföra tjänster som redan finns till digital form, utan det är nu också möjligt t.ex. att sätta samman såväl nya som befintliga data för att skapa helt nya tjänster. Människor med kognitiva funktionshinder kan exempelvis använda appen ”Resledaren”. Appen ger hjälp med information när man reser kollektivt genom påminnelser om tid, information om byten, information vid plötsliga förändringar (som en inställd buss) och hur man ska hitta när man väl klivit av. Det ger denna grupp individer större tillgänglighet till offentligheten, på ett sätt som inte var möjligt och den ökar därmed möjligheterna för den enskilde individen.77 4.3.4Det digitala skapar nya beteenden En allt större del av befolkningen gör ingen större skillnad på det digitala och icke-digitala. är integreringen av internet i det övriga livet en självklar del i barns och vuxnas aktiviteter. Många personer använder internet via mobiltelefonen och det enkla gränssnittet gör att alla kanske inte är medvetna om att de använder internet. I en studie om svenskar och britter som står utanför internet intervjuas exempelvis en person som själv anger att han aldrig använder nätet. Under pågående intervju tittar han dock på vädret i sin mobil.78 Med det som kallas sakernas internet blir gränsen mellan internet och övriga livet än mer osynligt. Fordonstekniken är långt framme i denna utveckling. Navigeringshjälp och digitala styrsystem för fickparkering, farthållning och energibesparing är några exempel på 77http:///nyheter/2014/10/21/vinnaren-av-travelhack-2013-lanserar- app/. 78Reisdorf och (2012). Living Offlin-A Qualitative Study of Internet Non-Use in and , =8&ved=0CC8QFjAB&url=http%3A%2F%2Fbada.hb.se%2Fbitstream%2F2320%2F114 72%2F1%2FContribution285_new.pdf&ei=0yLvVL7iOcbqyQO4yIHYDw&usg=AFQjC NEuHfPUCi29m1A71lawEMBaNnaU4w. Här hamnar det digitala direkt in i det som vanligvis betraktas som icke-digitalt. Med denna utveckling följer också behovet av helt nya kompetenser. Helt självkörande bilar finns men hur långt borta vi är från en sådan vardag är svårt att förutspå, dock står det klart att den kompetens som kommer att krävas för att hantera en sådan bil kommer vara annorlunda.79 Utvecklingen av sakernas internet går mot alltmer individ- orienterade tjänster såsom internetuppkopplade övervaknings- kameror, babymonitorer i hemmet, armband som mäter och levererar biodata till internet, enkla bärbara produkter med ansikts- och röstigenkänningsfunktioner. Med denna utveckling följer också ett integritetsdilemma där användarna i större grad behöver förstå vad det innebär att använda den här typen av produkter och tjänster. Parallellt med det uppstår behovet av en ökad kompetens om säkerhet och integritetsfrågor, såväl hos tillverkare som hos användare. Det finns stora kompetensbehov vad gäller sakernas internet, såväl i form av kunskap, hur det fungerar, de färdigheter man behöver för att använda det som inställningen till hur och varför man använder det. 4.3.5Digitala producenter och konsumenter Det finns en väsentlig skillnad mellan användarna av digitala verktyg och tjänster beroende på vad man gör, hur man gör samt vilken kunskap och medvetenhet man har i användandet. Detta definierar om man som användare är konsument eller producent. De flesta är än så länge primärt konsumenter även om medie- användningen till viss del har förändrats. Fler användare är mer aktiva genom att exempelvis kommentera nyheter och ge kommentarer i olika sociala medier. I princip alla svenska barn och ungdomar är digitala. 80 Den digitala kompetensen är, som tidigare konstaterats, betydligt lägre i de äldsta åldersgrupperna, de . Många i den äldre ålders- 79Samtal med , vice förbundsordförande, trafikskolors riks- förbund. (2014), Svenskarna och internet, gruppen anger att de väljer att inte använda internet81 Äldre anger att ett viktigt skäl till att vilja använda internet är möjligheten till bättre kommunikation med den yngre generationen, såväl med släktingar som till att mer allmänt känna sig som en del av den yngre kulturen.82 Bristande datorkompetens är en annan orsak till att inte vara digitalt delaktig. I är det i åldern 56–, i åldern 66–och bland åldersgruppen som uppger sig ha bristande eller ingen datorkompetens. Lilla kommissionen, expertgrupp för barn och ungdomar, har intervjuat äldre om hur de ser på internet och vad som skulle få dem att vilja använda det. De nackdelar äldre upplever är, bl.a. säkerhetsrisker, såväl tekniska som att man inte alltid kan lita på innehållet, risker för integriteten och för it- relaterad brottslighet. Många av dem anser också att det är dyrt, krångligt och riskerar att tränga undan vanlig samvaro. De har en känsla av att hamna utanför om de inte är digitala och att det allt oftare förutsätts att alla kan göra saker på nätet. anser de att det finns fördelar med internet som att hålla kontakten med andra, söka information, köpa saker och betala räkningar och att det är miljövänligt eftersom det sparar både papper och transporter. (2013), Svenskarna och internet. 82Ericsson Consumerlab, Connecting the senior generation, (2014), . 4.3.6Normerna på nätet är annorlunda Normer och hur man agerar på nätet skiljer sig i många fall från befintlig lagstiftning. Ett tydligt exempel är fildelning, där unga nätanvändare inte ser något moraliskt problem i att fildela som illegal fildelning är en brottslig handling med relativt högt straffvärde.83 Nätkränkningar är ett annat exempel där många användare inte har kunskap om hur lagstiftningen fungerar. En bred majoritet saknar tilltro till rättssamhällets förmåga att hantera nät- kränkningar. Den största gruppen som anger att de har gjort saker på nätet som varit kränkande för andra är unga män.