sou · H3B324d2 · 2015-03-23 00:00:00 — Kravet behöver enligt utredningens mening inte innebära att denna information måste ges på anslagstavlan utan det ska vara tillräckligt att den finns på webbplatsen. Kommunal- förbunds årsredovisning och förslag till budget ska finnas på för- bundets webbplats, om de har någon sådan, eller i vart fall på någon av förbundsmedlemmarnas webbplatser. 18.5Minskad särreglering i kommunallagen Genom förändringar har nuvarande kommunallag i allt högre grad fått karaktären av ramlag. Den inne- håller nu i allt väsentligt grundläggande demokratiska principer och regler för alla kommuner och landsting rörande organisatorisk upp- byggnad, ekonomisk förvaltning och kontroll m.m. Principiellt bygger lagen på att kommuner och landsting ska ges största möjliga frihet att anpassa sina arbetsformer till lokala förhållanden. Detta innebär att detaljföreskrifter lämnats utanför lagen för att i stället tas in i bl.a. arbetsordningar, reglementen och instruktioner. Trots denna strävan finns det ett antal särregler för och kvar i kommunallagen. Utredningen har i sin lagtekniska översyn arbetat för att få en mer enhetlig språklig utformning av bestämmelserna samt en mer konsekvent struktur på de olika kapitlena, se avsnitt 18.3 och 18.7. Utredningen har också strävat efter att en ny kommunallag även fortsättningsvis ska vara en ramlag. Utredningen har därför särskilt sett över de särbestämmelser som finns i kommunallagen. Syftet är inte på något sätt att begränsa de rättigheter och möjligheter som finns utan endast att pröva om särreglering behövs eller om de möj- ligheter som finns genom särregleringen kan tillgodoses genom de allmänna bestämmelserna för kommuner och landsting i kommu- nallagen. Särbestämmelserna för ansågs väsentligen ha sin grund i att som landets huvudstad mötte speciella problem av bl.a. organisatorisk natur. hade också hand om de landstingskommunala uppgifterna. hade redan tidigt en mer politi- serad struktur än andra kommuner. På grund av den kommunala förvaltningens storlek blev den första kommunen som införde ett system med heltidsengagerade förtroendevalda, borgar- råd. Många av skälen som ligger bakom särregleringen för har numera fallit bort. har inte längre landstingsuppgifter och partipolitikens roll har ökat också i andra kommuner än . Systemet med heltidsengagerade förtro- endevalda tillämpas nu i samtliga kommuner och landsting. Ett stort antal av särbestämmelserna har avskaffats och i nuvarande kommunallag finns endast bestämmelserna om borgarråden i (4 kap. 24–29 §§ och 5 kap. 52 § andra stycket KL) samt en bestämmelse om antalet fullmäktigeledamöter i 5 kap. 1 § andra stycket kvar. Enligt 2 kap. 6 § KL får ha hand om sådana angelägenheter inom en del av som kommunerna där egentligen ska sköta, om det finns ett betydande behov av sam- verkan och detta inte kan tillgodoses på något annat sätt. Denna bestämmelse användes tidigare för bl.a. kollektivtrafik, planering för vattenförsörjning och avlopp samt bostadsförsörjning. Utredningen har träffat företrädare för och och diskuterat utredningens över- väganden rörande frågan om borgarrådsbestämmelserna och bestäm- melsen i nuvarande 2 kap. 6 § KL ska finnas kvar i en ny kommu- nallag. 18.5.1Nuvarande bestämmelser om borgarråd De särskilda bestämmelserna om borgarråden i nuvarande kommunal- lag finns i 4 kap. 24–29 §§ och 5 kap. 52 § andra stycket. får ha borgarråd och det anges i 24 § att borgarrådsinstitutet Vidare ges bestämmelser om val av borgarråd, fyllnadsval och mandattid. Borgarråd får väljas när som helst under mandat- perioden och inte bara efter ett val till fullmäktige. Mandattiden är densamma som för fullmäktige dvs. För borgarråd som väljs under löpande mandatperiod utgörs mandattiden av den del av mandatperioden som återstår för valet. I 25 § anges att den allmänna bestämmelsen om förtroendeuppdragens upphör- ande vid t.ex. omval också ska tillämpas på borgarrådens uppdrag. Enligt 26 § ska de allmänna bestämmelserna om valbarhet och förtroendeuppdragets upphörande i 5 och 8–10 a §§ KL tillämpas på borgarråden. Därvid ska det som sägs om samtliga förtroende- valda i en nämnd gälla samtliga borgarråd. Återkallelsen ska alltså omfatta samtliga borgarråd. Avsikten är att en förskjutning av den politiska majoriteten ska avspegla sig även i fördelningen av borgar- rådsposterna. I 27 § anges att fullmäktige får ge borgarråden eko- nomiska och andra förmåner i deras uppdrag som svarar mot de löne- och anställningsvillkor som gäller för kommunens anställda. Även om borgarråd inte är ledamöter av fullmäktige ska borgar- rådet enligt 28 § närvara vid fullmäktiges sammanträden med rätt att delta i överläggningen, men inte i besluten. Sådant borgarråd har även förslagsrätt. Enligt 29 § får fullmäktige meddela närmare föreskrifter om borgarråden. Fullmäktige kan besluta att interpella- tioner får ställas bara till borgarråden eller vissa av dem (5 kap. 52 § andra stycket KL). kommuns reglemente för borgarråden har med stöd av 4 kap. 29 § KL an- tagit ett reglemente för borgarråden.5 Av reglementet framgår bl.a. följande. Det år då val till fullmäktige ägt rum i hela landet väljer fullmäktige borgarråd med föredragningsskyldighet och borgarråd utan föredragningsskyldighet (oppositionsborgarråd) till det antal som fullmäktige bestämmer. Borgarråden bildar tillsammans en borgarrådsberedning som ska bereda och framlägga förslag i de ärenden som ska behandlas av kommunstyrelsen samfällt. Fördel- ningen av föredragningsskyldigheten (rotelindelningen) mellan 5 för 2006:6, Reglemente för borgarrådsbered- ningen och borgarråden. borgarråden beslutas av kommunstyrelsen med iakttagande av kom- munfullmäktiges val av ordförande i nämnder och styrelser. Sedan borgarråden valts utses ett av dem att vara ordförande i beredningen. Utan att det anges i reglementet är principen att varje borgarråd med föredragningsskyldighet är chef för en avdelning som kallas rotel. Rotlarna har sina speciella verksamhetsområden och varje borgarråd är föredragande i kommunstyrelsen för de frågor som beretts inom dennes rotel. Oppositionsborgarråden har inga egna rotlar. Beredningens ordförande benämns finansborgarråd och är ordförande i kommunstyrelsen.6 Av reglementet framgår vidare att beredningen får inom sig utse vice ordförande i sänder. Om varken ordföranden eller vice ordföranden kan närvara vid sammanträdet med beredningen, utser beredningen annat borgarråd att för tillfället föra ordet. Stads- sekreteraren och stadsdirektören ska närvara vid beredningens sammanträden. Beredningen kan även besluta att annan får närvara vid beredningens sammanträde och delta i överläggningen. Arvode utges till borgarråden med belopp motsvarande en viss andel av statsrådsarvodet. Borgarråd får inte utan fullmäktiges medgivande inneha annan tjänst eller därmed jämförligt allmänt eller enskilt uppdrag. Kommunstyrelsen får bevilja tjänstledighet för borgarråd samt förordna vikarie. Om borgarråd avgår får styrelsen förordna vikarie tills nytt borgarråd kunnat utses och tillträda. Om borgarråd på grund av sjukdom eller annat giltigt för- fall är hindrad att tjänstgöra än i följd eller tillsammans , får kommunfullmäktige besluta att borgarrådet ska kvarstå i sin befattning eller avgå. Borgarråd får utan föregående föredragning i styrelsen infordra yttranden och upplysningar från nämnder, beredningar och tjänste- män inom kommunen, när det behövs för beredning av ärenden som hör till borgarrådets arbetsområde. Om remittering av i full- mäktige väckt motion beslutar styrelsen dock efter förslag av veder- börande borgarråd. finns det nio styrande borgarråd och en extra arvoderad politiker. Det finns också fyra oppositionsborgarråd.7 18.5.2Tillsättning av kommunalråd, landstingsråd och borgarråd utan förtroendeuppdrag Utredningens bedömning: Det är redan möjligt för kommuner och landsting att utse kommunalråd, landstingsråd, oppositions- råd eller borgarråd som inte har ett förtroendeuppdrag i kom- munen eller . Däremot föreligger det ett krav på att personen är valbar i kommunen eller . Frågan om den kommunalrättsliga särregleringen för ska finnas kvar i kommunallagen har länge varit föremål för diskussioner. Regeringen har senast i propositionen kom- munal demokrati gjort bedömningen att behovet av en särreglering av borgarråd i kommunallagen är litet och skulle i princip kunna tas bort från kommunallagen utan att det skulle innebära några större förändringar i borgarrådsinstitutet. Regeringen anförde vidare att den mest påtagliga förändringen av att ta bort särregleringen om borgarråden är ur praktisk synvinkel att för- lorar möjligheten att utse borgarråd utan något annat kommunalt uppdrag. Ett borttagande av regleringen i 4 kap. 24 § KL skulle inne- bära att borgarråden skulle behöva utses ur kretsen av förtroende- valda. ansåg att en sådan förändring i viss utsträckning skulle hindra kommunen från att tillämpa sitt nuva- rande arbetssätt. Regeringen ansåg därför att de skäl som finns för att avskaffa särregleringen inte har sådan tyngd att den bör avskaffas mot kommuns vilja.8 Utredningen har inte för avsikt att inom ramen för en lagtek- nisk översyn på något sätt begränsa de möjligheter som finns att utse borgarråd. Det finns dock anledning att pröva om särreglering verkligen behövs eller om de möjligheter som finns genom sär- 7http:///OmStockholm/Politik-och-demokrati/Borgarrad-/. 2013/14:5 s. 51 f. regleringen redan kan erhållas genom de allmänna bestämmelserna för kommuner och landsting i kommunallagen. Tillsättande av oppositions-, kommunal- eller landstingsråd utgör tillsättande av fullmäktigeberedning Tillsättandet av ett oppositionsråd har av HFD i RÅ82 2:43 ansetts utgöra ett tillsättande av en särskild beredning. I RÅ 1994 ref. 104 II och III bekräftade HFD sitt tidigare avgörande genom att fast- ställa att fullmäktiges beslut om tillsättande av oppositionsråd får anses utgöra ett beslut om tillsättande av en sådan fullmäktige- beredning som bestämmelserna i 3 kap. 7 § KL avser. I betänkandet demokrati gjordes bedömningen att av denna praxis följer att tillsättandet av kommunalråd utgör tillsättande av en ”särskild beredning enligt 3 kap. 7 § KL”.9 Kommittén ansåg alltså att inte bara tillsättandet av ett opposi- tionsråd utan även av kommunalråd skulle anses vara ett tillsätt- ande av en fullmäktigeberedning. Bedömningen återkommer i rege- ringens proposition demokrati. Någon närmare motivering anges inte. Därefter uppges att i övrigt saknas särskilda regler för kommunalråden. I propositionen anges vidare att en förutsättning för att någon ska kunna utses till kommunalråd är att denna har något annat förtroendeuppdrag.10 I den juridiska litteraturen11 anges däremot endast att opposi- tionsråd utgör en fullmäktigeberedning enligt 3 kap. 7 § KL.12 I litteraturen nämns inte något om att ett tillsättande av kommunalråd generellt ska anses vara ett tillsättande av fullmäktigeberedning. När det gäller kravet på annat förtroendeuppdrag för att utses till kommunal- eller landstingsråd anger och att ett kommunal- eller landstingsråd inte kan väljas utan att först ha något annat förtroendeuppdrag. Råden kan – till skillnad mot borgarråden i – inte utses i särskilda val. Något annat är inte möjligt med gällande regler om proportionellt val och majo- 9SOU 2012:30 s. 146. 2013/14:5 s. 47. 11Se t.ex. m.fl., Kommunallagen med kommentarer och praxis, s. 255 och och , Det kommunala förtroendeuppdraget, s. 114. 12Detta anges i och för sig i samband med frågan om arvode till oppositionsråd. Detta betyder också att kommunal- och landstingsråden inte kan börja sin tjänstgöring före de nämnder de är invalda i.13 I propositionen Demokrati för det nya seklet föreslog regeringen lagändringar i 3 kap. 7 § och 4 kap. 5 § KL vilka medförde att fullmäktige kan utse även andra personer än redan förtroendevalda till en fullmäktigeberedning samt att den som utses till ledamot i fullmäktigeberedning ska uppfylla valbarhetskriterierna som anges i 4 kap. 5 § KL. I förarbetena anges att i de fall fullmäktige väljer någon som inte redan är förtroendevald till ett uppdrag i en full- mäktigeberedning kommer hen således att bli förtroendevald i samband med detta. Dessutom anges att om en kommun eller ett landsting av principiella eller praktiska skäl anser att ledamöterna i en fullmäktigeberedning ska bestå av enbart redan förtroendevalda kan detta avgöras lokalt. Det anges också att av 5 kap. 46 § 1 KL följer dock att val till beredningar ska ske proportionerligt. Fördelningen av ledamöter i en fullmäktigeberedning kommer därför att åter- spegla den partipolitiska sammansättningen i fullmäktige. Det är på sedvanligt sätt en fråga för de politiska partierna att avgöra vem de nominerar till uppdraget.14 Lagändringarna trädde i kraft . Något som inte berörs i förarbetena till ändringen i 3 kap. 7 § och 4 kap. 5 § KL är frågan hur lagändringen påverkar utseendet av kommunalråd. Genom att det inte längre krävs att personer som väljs till en fullmäktigeberedning har ett annat förtroendeuppdrag öppnar detta för att utse någon som inte har ett förtroendeuppdrag till kommunalråd. Frågan är om lagändringen har någon betydelse för tolkningen av de nämnda rättsfallen. I den juridiska litteraturen hänvisar man dock fortfarande till dessa rättsfall. Utredningen kan inte se att det finns något som talar för att de inte återspeglar det gällande rättsläget. 13Björkman och Riberdahl, Det kommunala förtroendeuppdraget s. 109. 2001/02:80 s. 95 f. Utredningens bedömning är att när det gäller en ledamot i en full- mäktigeberedning anses denne i och med valet vara förtroendevald enligt kommunallagens definition av förtroendevald (4 kap. 1 § KL). För ledamot i fullmäktigeberedning gäller samma valbarhetskriterier som för val av ledamöter i nämnder (4 kap. 5 § KL). Den förtro- endevalde ska således ha uppfyllt ålders- och folkbokföringskraven vid tillfället för valet av ledamoten i fullmäktigeberedningen. Detta innebär t.ex. att när det gäller tillsättandet av ett kommunalråd ut- gör det ett tillsättande av en fullmäktigeberedning enligt 3 kap. 7 § KL. Den förtroendevalde behöver alltså inte först ha valts till ett förtroendeuppdrag i kommunen eller utan måste endast ha fyllt och vara folkbokförd i kommunen i enlighet med de krav som anges i 4 kap. 2 § KL. Detta är enligt utredningens be- dömning också direkt tillämpligt för borgarråd. 18.5.3Vissa borgarrådsbestämmelser ska finnas kvar Utredningens förslag: En förtroendevald som fullgör sitt upp- drag på heltid eller betydande del av heltid får benämnas borgar- råd. En sådan förtroendevald ska uppfylla de villkor för valbar- het som gäller för andra förtroendevalda i kommunallagen. Utöver borgarråd får ett kommunalråd, landstingsråd m.fl. tidigast väljas av fullmäktige vid första sammanträdet efter det att val av fullmäktige har hållits i hela landet. Utöver borgarråd ska ett kommunalråd, landstingsråd m.fl. som inte är ledamot i fullmäktige närvara vid fullmäktiges sammanträde. Denne får delta i överläggningarna och framställa förslag men inte delta i besluten. Utredningens bedömning: Bestämmelsen om att fullmäk- tige får besluta att borgarråden i sina uppdrag ska få ekonomiska och andra förmåner som svarar mot de löne- och anställnings- villkor som gäller för dem som är anställda hos kommunen ska tills vidare finnas kvar. Bestämmelsen om att fullmäktige i får besluta att interpellationer bara får ställas till borgarråden ska också finnas kvar. Det ska i övrigt inte finnas särskilda bestämmelser om borgar- råd i i en ny kommunallag. Utredningen anser att nuvarande system med borgarråd inte ska regleras mer än vad som är nödvändigt för att kommun ska kunna behålla sitt nuvarande arbetssätt. Utredningen har nedan övervägt om varje enskild borgarrådsbestämmelse bör finnas kvar i en ny kommunallag. Benämningen borgarråd ska finnas kvar i kommunallagen Utredningen gör bedömningen att ett tillsättande av borgarråd bör anses vara ett tillsättande av en fullmäktigeberedning och att denne blir förtroendevald i samband med det valet. Utredningen anser vidare att borgarråden i även i fortsättningen ska kunna benämnas borgarråd. Utredningen anser att denna benämning också ska kunna användas av andra kom- muner och landsting. Därför föreslår utredningen att det i bestäm- melsen i nuvarande 4 kap. 1 § tredje stycket KL ska läggas till bor- garråd, dvs. att lydelsen av bestämmelsen ska vara följande. En för- troendevald som fullgör sitt uppdrag på heltid eller betydande del av heltid ska ha benämningen kommunalråd, borgarråd, landstings- råd eller oppositionsråd eller en annan benämning som fullmäktige bestämmer. Detta innebär, enligt utredningens mening, att den särskilda be- stämmelsen i 4 kap. 24 § första stycket KL som anger att får ha borgarråd, inte behöver vara kvar i en ny kommu- nallag. Kommunalråd, landstingsråd eller borgarråd ska uppfylla villkoren för valbarhet Utredningen gör som nämnts ovan bedömningen att ett tillsättan- de av borgarråd, oppositionsborgarråd, kommunalråd eller lands- tingsråd bör anses vara ett tillsättande av en fullmäktigeberedning. Det villkor för valbarhet som gäller för ledamot i fullmäktigebered- ning framgår av 4 kap. 5 § KL. Man bör redan kunna utse borgarråd med eller utan förtroendeuppdrag i med stöd av de allmängiltiga reglerna i kommunallagen. För att det dock inte ska råda någon tvekan om att detta är möjligt föreslår utredningen ett förtydligande i nuvarande 4 kap. 5 § KL, där det anges att också den förtroendevalde som fullgör sitt uppdrag på heltid eller betyd- ande del av heltid ska uppfylla valbarhetsvillkoren i 4 kap. 2 och 3 §§ KL. Det innebär att den särskilda bestämmelsen i 4 kap. 26 § KL som anger att valbarhetsvillkoren i 4 kap. 5 § KL gäller även borgarråd inte behöver vara kvar. Det innebär också att 4 kap. 6 § KL är tillämplig på ledamot i full- mäktigeberedning. Det innebär att den som är anställd och innehar en ledande ställning bland personalen i kommun eller landsting inte är valbar till borgarråd och att en förvaltningschef inte får väljas till ett borgarråd som blir ledamot eller ersättare i nämnden. Val av kommunalråd, landstingsråd eller borgarråd vid första sammanträdet efter fullmäktigevalet Det anges i 4 kap. 24 § andra stycket KL att borgarråd väljs av full- mäktige vid första sammanträdet efter det att val av fullmäktige har ägt rum i hela landet. I väljs vid fullmäktiges första sammanträde under valår, första måndagen efter , bl.a. borgarråden och ordförande i borgarrådsberedningen. Utredningen vill peka på att kommunallagens övriga bestämmel- ser redan gör det möjligt för fullmäktige att bestämma att styrelsen och nämnder ska inleda sin mandatperiod i samband med fullmäk- tiges första sammanträde. Något formellt hinder mot att utse borgar- råden vid första sammanträdet finns inte. Problemet är snarare att det kan bli svårt för partiorganisationer och valberedningar att hinna med arbetet med att nominera kandidater till styrelsen och samtliga nämnder. Om inte bestämmelsen i 4 kap. 24 § KL finns kvar i en ny kommunallag kan inte ha kvar förfarandet att vid första fullmäktigesammanträdet efter valet utse borgarråd och sedan utse resten av ledamöter och ersättare i nämnderna vid ett senare fullmäktigesammanträde. Det är mycket viktigt för att de nyvalda borgarråden så fort som möjligt kan börja ägna sig åt sina uppdrag och är mycket mån om att denna bestäm- melse är kvar. Som utredningen framfört tidigare vill inte utredning försvåra för att ha kvar sitt väl fungerande system. Därför föreslår utredningen att bestämmelsen ska finnas kvar. Utredningen ser däremot inte något skäl till varför möjligheten ska begränsas enbart till utan anser att alla kom- muner och landsting ska kunna tillämpa den. Det är dock endast en frivillig möjlighet. De kommuner och landsting som vill behålla nuvarande arbetssätt kan göra det. Av 4 kap. 24 § andra och tredje styckena KL framgår vidare att borgarråden väljs samt att borgarråd kan i övrigt väljas när som helst , men valet avser då den återstående delen av mandatperioden. Detta kan bli aktuellt om uppdraget upp- hör . och har konstaterat att i dessa delar avviker regleringen knappast från vad som rent faktiskt gäller för kommunalråd eller landstingsråd.15 Utredningen har ingen annan uppfattning och anser därför att dessa bestämmelser är obe- hövliga. Varje borgarråd ska väljas särskilt Av 4 kap. 24 § fjärde stycket KL framgår att om det begärs ska varje borgarråd väljas särskilt. Denna särregel innebär enligt och att ett borgarråd – i olikhet mot vad som gäller kom- munalråd eller landstingsråd – inte behöver vara ledamot eller er- sättare i fullmäktige eller i en nämnd.16 Inga speciella villkor gäller i fråga om majoritet utan vanlig enkel majoritet fäller utslaget.17 I linje med den praxis som utvecklats vid tillsättandet av nämnder- nas presidier utnyttjar normalt inte majoriteten möjligheten att välja ett borgarråd i taget för att på så sätt besätta samtliga borgar- rådsposter. Nomineringsarbetet inom partierna och de därtill knutna överläggningarna partierna emellan är i realiteten avgörande för ut- gången av borgarrådsvalet. Borgarrådsplatserna fördelas i praktiken huvudsakligen efter proportionella grunder mellan de olika partierna, 15Björkman och Riberdahl, Det kommunala förtroendeuppdraget, s. 112. 16Björkman och Riberdahl, Det kommunala förtroendeuppdraget, s. 112. 17SOU 2012:30 s. 164. dock så att majoritetsläget i fullmäktige återspeglas även i borgar- rådssammansättningen.18 Vid kontakt med har utredningen erfarit att bestämmelsen inte tillämpas längre. Med hänsyn till detta kan bestämmelsen utmönstras. Upphörande av kommunal-, landstings- och borgarråds uppdrag Av 4 kap. 25 § KL framgår att vad som i 4 kap. 7 § KL sägs om hur omval eller förnyad sammanräkning som innebär ändrad mandat- fördelning mellan partierna i fullmäktige inverkar på uppdragen för förtroendevalda gäller också borgarrådens uppdrag. I bestämmelsen i 4 kap. 7 § KL regleras bl.a. verkan av omval eller förnyad samman- räkning av fullmäktige för de förtroendevalda som valts av den tidigare fullmäktigeförsamlingen. Av bestämmelsen framgår att upp- dragen för de förtroendevalda ska upphöra efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller sam- manräkningen har avslutats, ska fullmäktige förrätta nytt val av förtroendevalda för återstoden av mandattiden. gjordes ett tillägg i bestämmelsen som skapar garantier för att ett extra val får genomslag i nämndernas sammansättning. Enligt borgarrådsbestäm- melserna är bestämmelserna om extra val inte tillämpliga på borgar- råd. Eftersom utredningen anser att ett borgarråd är en förtroende- vald enligt kommunallagens definition är bestämmelserna om för- troendeuppdragens upphörande vid omval, extra val eller vid rättelse genom förnyad sammanräkning tillämpliga även för dem. Om 4 kap. 7 § KL är direkt tillämplig innebär det att även vid extra val upphör borgarrådets uppdrag. Utredningen föreslår därför att 4 kap. 25 § KL utmönstras. Enligt 4 kap. 26 § KL ska de allmänna reglerna om valbarhet och för- troendeuppdragets upphörande i 4 kap. 5 och 8–10 a §§ KL tillämpas på borgarråden. Därvid ska det som sägs i 4 kap. 10 a § KL om samt- 18 SOU 1981:53 s. 92 och SOU 2012:30 s. 164 f. liga förtroendevalda i en nämnd gälla samtliga borgarråd. När det gäller 4 kap. 5 § KL och bestämmelsens tillämplighet på borgarråd har utredningen tidigare i detta avsnitt föreslagit ett förtydligande i nuvarande 4 kap. 5 § KL, där det anges att också den förtroende- valde som fullgör sitt uppdrag på heltid eller betydande del av heltid ska uppfylla valbarhetsvillkoren i 4 kap. 2 och 3 §§ KL. Det innebär att den särskilda bestämmelsen i 4 kap. 26 § KL som anger att val- barhetsvillkoren i 4 kap. 5 § KL gäller även borgarråd inte behöver vara kvar.