sou · H3B393 · 2015-11-03 00:00:00 — Det utredningen betecknar som gränsdragningsproblem i mervärdesskattehänseende är enligt vår uppfattning snarare att beteckna som skatte- och redovisnings- tekniska frågor gällande till vilken (i och för sig väldefinierad) verksamhet(sgren) olika kostnader ska hänföras, t.ex. i ett sammanhang där olika slags vård bedrivs samlat på ett sjukhus. Utan att förringa betydelsen av frågan om till vilken verk- samhet(sgren) en kostnad är hänförlig kan konstateras att det är en vanligt förekommande frågeställning vid snart sagt all skatteuppbörd och utgör därför knappast någon faktor som det finns skäl att ta avgörande hänsyn till vid utformningen av en schablonersättning för s.k. dold mervärdesskatt. Vi är inte övertygade om att det, vid en upphandling, skulle vara oöverstigligt att olika verksamhetstyper specificeras så att det går att avgöra priset per typ av verksamhet. Det hade också varit fullt möjligt för utredningen att beakta eventuella risker för gränsdragningsproblem vid indelningen av olika verksamheter i en differentierad schablon med tre nivåer, genom att fastställa samma schablonersättning t.ex. för primärvård respektive vissa omsorgsverksamheter, vilka inte sällan upphandlas samlat. Till detta kommer att reformeringen av kompensationssystemet för dold mervärdesskatt tidigare reviderats, från att finansieras genom s.k. mervärdesskattekonton till att hanteras via statsbudgeten, i syfte att förhindra omfördelning mellan kommunerna av medel (se utredningen kapitel 3.4.2). Om en enhetlig schablon används finns fortsatt sådana problem, där kommuner som bedriver vissa typer av verksamheter med hög mervärdesskattebelastning blir underkompenserade och andra kommuner överkompenserade. Det synes svårt att hantera denna fråga inom ramen för de allmänna statsbidragen till kommunerna. Istället bör frågan beaktas inom ramen för systemet med ersättning för s.k. dold mervärdesskatt. Detta talar också, utöver önskemålet att främja konkurrensneutralitet mellan olika driftsformer, för att en differentierad schablon- ersättning vore att föredra. Överröstade i denna del konstaterar vi att utredningens värdefulla kartläggning av skillnaderna mellan olika verksamheter med avseende på belastning med s.k. dold mervärdesskatt inte återspeglas i utredningens förslag. Enligt vår uppfattning borde utredningen ha framlagt ett förslag om en differentierad schablon- ersättning på minst tre olika nivåer. Vi konstaterar avslutningsvis att föreliggande problem är svårhanterade och långsiktigt skulle förtjäna en bredare ansats än den utredningens direktiv har givit utrymme för, genom begräns- ningen till att utreda kompensationen för s.k. dold mervärdesskatt. Systemet med kompensation för s.k. dold mervärdesskatt kan inte på ett ändamålsenligt sätt utvärderas isolerat från den allmänna kompensationsordningen i 2 § lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner m.fl. (LEMK). har inriktningen på den kommunala sektorns inköp dessutom förskjutits avsevärt. De kommunala inköpen har således förskjutits från sektorer som är mervärdes- skattepliktiga till sådana som är befriade från mervärdesskatt, nämligen vård, skola och omsorg. Det kan delvis även förflytta fokus i neutralitetsfrågan från sådana inköp som ursprungligen motiverade införandet av 2 § LEMK till sådana inköp som motiverade införandet av 5 § samma lag (s.k. dold mervärdesskatt). I det läget talar enligt vår uppfattning mycket för att hela systemet med mervärdesskattekompensation, inklusive kommunernas generella rätt enligt 2 § LEMK till ersättning för ingående mervärdesskatt (som inte får dras av eller för vilken rätt till återbetalning saknas enligt mervärdesskattelagen), borde bli föremål för översyn. 1971:30, Kungl. Maj:ts proposition till med förslag till lag om allmänna förvaltningsdomstolar, m.m. 1985/86:80, Om ny förvaltningslag 1989/90:111; Om reformerad mervärdesskatt m.m. 1990/91:14, Om ansvaret för service och vård av äldre och handikappade m.m. 1994/95:57, Mervärdesskatten och EG 1995/96:64, Ett nytt utjämningssystem för kommuner och landsting, m.m. 1996/97:10, Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet 1997/98:6, Förskoleklass och andra skollagsfrågor 1997/98:148, Gruppregistrering i mervärdesskattesystemet m.m. 1997/98:153, Vissa kommunala frågor Prop. 2000/01:80, Ny socialtjänstlag m.m. 2001/02:112, Förändringar i kommunkontosystemet Prop. 2005/06:7, Vissa kommunalekonomiska frågor Prop. 2008/09:29, Lag om valfrihetssystem 2008/09:74, Vårdval i primärvården 2011/12:132, rätt till ersättning för viss mervärdesskatt 2012/13:20, Inspektionen för vård och omsorg – en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst 2013/14:27, Vissa skattefrågor SOU 1992:121, Vissa mervärdesskattefrågor SOU 1993:75, Vissa mervärdesskattefrågor II SOU 1998:112, Resurser på lika villkor? SOU 1999.133, Kommunkontosystemet och rättvisan SOU 2001:50, Kontroll i kommunkontosystemet SOU 2008:8, Bidrag på lika villkor SOU 2008:129, Helikoptern i samhällets tjänst SOU 2014:2, Framtidens valfrihetssystem – inom SOU 2014:78, Ersättning för s.k. dold mervärdesskatt vid upp- handling av luftburen ambulanssjukvård SOU 2015:7, Krav på privata aktörer i välfärden SOU 2015:76, Ett tandvårdsstöd för alla – fler och starkare patienter Ds 1997:74, Ersättning för viss mervärdesskatt till kommuner och landsting Ds 2001:30, Finansieringen av Kommunkontosystemet – en översyn HFD 2013 ref. 67 HFD 2012 ref. 5 HFD 2011 ref. 9 Kammarrätten i dom meddelad i mål nr 1525-09 förhandsbesked i ärende med dnr 42/12-I Mål nr 173/73, mot Kommissionen, 1974 s. 709 Mål nr 78/76, Firma , 1977 s. 595 Mål nr 89/81, Trade, 1982 s. 1277 Mål nr 248/84, mot Kommissionen, 1987 s. 4013 Mål nr 102/86, and , 1988 s. 1443 C-41/90, Höfner och , 1991 s. I-1979 C-180/98-C-184/98, m.fl., 2000 s. I-6451 C-172/03, Heiser, s. I-1627 C-222/04, Cassa di Risparmio di SpA, 2006 s. I-289 C-369/04, , 2007 s. I-05247 C-246/08, Kommissionen mot , 2009 s. I-10605 C-91/12, PFC Clinic, Rättfallsamlingens allmänna del C- 594/13, Go fair Zeitarbeit EFTA:s övervakningsmyndighets beslut , 225/06/, OJ C 305 14.12.2006 EFTA:s övervakningsmyndighets beslut , 155/07/, OJ , L249/35 Aldestam, , Skatteåtgärder som statligt stöd enligt artikel 87 i unionsfördraget, Skattenytt 2001 s. 87 Economics, VAT in the public sector and exemptions in the public interest, slutlig rapport för Taxud/2011/DE/334 Dagens Samhälle, Den offentliga marknaden Henkow, , The VAT/GST Treatment of Public Bodies, 2013 Indén, , EU:s statsstödsrätt; krav och den nationella rättens utmaningar, 2013 Kommissionen, 2014_state_aid_notion/index_en.html , Tandvård och konkurrens, rapport 2014:1 NOU 2003:3, Merværdiavgiften og kommunene SCB, Instruktioner för räkenskapssammandraget 2013 för kommuner SCB, Instruktioner för räkenskapssammandraget 2013 för landsting SCB, Hämtad . , ställningstagande med dnr 131 386133- 10/111, ”Underlag för att styrka rätt till ersättning för ingående skatt som avser boende med särskild service” , ställningstagande med dnr 131 285520- 15/111, ”Undantaget från skatteplikt för sjuktransporter” , a06469478df/1429102403013/55223+r%C3%A4ttad+vers.pdf Hämtad . Statskontoret, Uppföljning av landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården, dnr 2014/20-5 Kommuner och Landsting, Köp av verksamhet, kommuner, landsting och regioner 2006-2013, 2014 Tillväxtanalys, och-uppdrag/regional-analys-och-uppfoljning/regional- tillvaxt/2014-05-08-ny-indelning-for-kommuner-i-ett--stad- och-land---perspektiv.html Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt En särskild utredare ska se över den ersättning som kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund får för s.k. dold mervärdesskatt vid upphandling av eller bidragsgivning till verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg, utbildning och vid hyra av lokaler för vissa boendeformer. Utgångspunkten ska vara att förslag till ändringar i regelverket ska syfta till konkurrens- neutralitet vid valet mellan att bedriva verksamhet i eller privat regi. undersöka mervärdesskattekostnadens andel av den totala kost- naden inom olika verksamheter, analysera för- och nackdelar med en ersättning som baseras på de externa utförarnas faktiska mervärdesskattekostnader, analysera för- och nackdelar med en schablonersättning som baseras antingen på kommunernas och landstingens m.fl. mer- värdesskattekostnader för verksamhet i egen regi eller på de externa utförarnas mervärdesskattekostnader. Utredaren ska med utgångspunkt i översynen föreslå författnings- ändringar. Vissa frågor som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av ambulansflygverksamhet ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Kompensationsordningen för vissa mervärdesskatte- kostnader för kommuner och landsting m.fl. Skattereformen innebar att basen för uttag av mervärdeskatt breddades. Från skatteplikt undantogs dock bl.a. omsättning av tjänster som utgör sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. En stor del av kommunernas och landstingens verksamhet är således undantagen från mervärdesskatteplikt. I verksamhet som är undantagen från mervärdesskatteplikt sak- nas avdragsrätt för ingående mervärdeskatt. Detta medför att ut- förande i egen regi gynnas framför upphandling av skattepliktiga tjänster från externa utförare. I syfte att åstadkomma konkurrens- neutralitet vid kommuners och landstings val mellan att bedriva verksamhet i egen regi och att köpa motsvarande skattepliktiga tjänster av externa utförare kompenseras kommuner och landsting av staten för kostnaderna för ingående mervärdesskatt. I kommunernas och landstingens verksamhet är det emellertid även vanligt med inköp av icke skattepliktiga tjänster. När en ex- tern utförare tillhandahåller en icke skattepliktig tjänst kommer en del av priset att motsvaras av leverantörens kostnad för icke av- dragsgill mervärdesskatt, s.k. dold mervärdesskatt. Därför infördes även en särskild ersättning för att kompensera kommuner och landsting för de ökade kostnader som till följd av den dolda mer- värdesskatten uppstod vid upphandling av verksamhet från andra utförare inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Den nuvarande regleringen av de statliga ersättningarna infördes och finns i lagen (2005:807) om ersättning för viss mer- värdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och sam- ordningsförbund. Enligt 2 § i denna lag har kommuner, landsting och kommunal- förbund samt samordningsförbund som bedriver verksamhet enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsat- ser rätt till ersättning för ingående mervärdesskatt som inte får dras av eller som de inte har rätt till återbetalning för enligt mervärdes- skattelagen (1994:200). Enligt 5 § har de även rätt till ersättning för de ökade kostnader som till följd av bestämmelserna om mervärdesskatt uppkommer vid upphandling av verksamhet inom sjukvård, tandvård, social om- sorg och utbildning samt vid hyra av lokaler för vissa boende- former. Rätt till ersättning har de även när de lämnar bidrag till en näringsidkare för dennes verksamhet inom dessa områden. Storleken på de ersättningar som anges i 5 § beräknas enligt schablon. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om schablonberäkningen. Enligt 1 § förordningen (2005:811) om ersättning för viss mer- värdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och sam- ordningsförbund, nedan kallad ersättningsförordningen, lämnas er- sättning av kostnaden vid upphandling och bidrags- givning eller, om det framgår att en viss del avser lokalkostnad, för denna del och för resterande del, samt av kostnaden vid hyra av lokaler för vissa boendeformer. Ersättning lämnas dock inte om den fastighet som en lokal är inrymd i upplåts av staten, kom- muner, landsting, kommunalförbund eller samordningsförbund. I ersättningsförordningen regleras endast den ersättning som kommuner och landsting m.fl. har rätt till. När det gäller privata utförares rätt till ersättning från en kommun anges det dock i skollagen (2010:800) att mervärdesskatt är ett av de kostnadsslag som ska ingå i det grundbelopp som lämnas i bidrag till en enskild huvudman. Enligt skolförordningen (2011:185) och gymnasie- förordningen (2010:2039) ska ersättningen för mervärdesskatt avse ett schablonbelopp som uppgår till av det totala bidrags- beloppet, dvs. samma procentsats som enligt huvudregeln i ersätt- ningsförordningen. Behovet av en utredning Flera omständigheter ger anledning att nu se över ersättningen till kommuner och landsting m.fl. för deras kostnader för dold mer- värdesskatt inom sjukvård, tandvård, social omsorg, utbildning och vid hyra av lokaler för vissa boendeformer. När det i det följande talas om kommuner och landsting avses även kommunalförbund och samordningsförbund. Bestämmelserna i skollagen om ersättning för mervärdesskatt från en kommun till en enskild huvudman baseras på förslag i betänkandet Bidrag på lika villkor (SOU 2008:8). Kommuner och Landsting (SKL) anförde i sitt remiss- yttrande över betänkandet att den mest rättvisande modellen är att fristående skolor och motsvarande kompenseras för sina faktiska mervärdesskattekostnader. SKL föreslog i sitt yttrande också att det skulle tillsättas en särskild utredning i fråga om kommunernas kom- pensation för mervärdesskattekostnader till fristående utförare. Nivån på den procentsats som ersättning lämnas med enligt huvudregeln i ersättningsförordningen har varit densamma och baseras på en mervärdesskattesats på och ett antagande om att av de externa utförarnas kostnader uppkommer på grund av inköp av mervärdesskattepliktiga varor och tjänster. har mervärdesskatten sänkts på vissa varor och tjänster. Även den andel av kostnaderna som är belagda med mer- värdesskatt kan ha förändrats . Regeringen gav därför Statskontoret i uppdrag att göra se över de procent- satser som anges i 1 § ersättningsförordningen (dnr Fi2010/4686). Översynen visade att de procentsatser som anges i förordningen generellt sett är högre än de faktiska mervärdesskattekostnaderna. En sänkning med 1–skulle enligt Statskontoret leda till att ersättningsnivån enligt huvudregeln bättre motsvarar den faktiska nivån. Enligt underlaget till Statskontorets rapport skiljer sig andelen av kostnaden som utgörs av mervärdeskatt åt dels mellan olika verksamheter som bedrivs i regi, dels mellan olika kommuner. Inom förskola, grundskola och gymnasie- skola varierade andelen mellan i de undersökta kommunerna. Statskontorets rapport indikerar att den nuvarande schablonersättningen om är högre än den faktiska an- delen mervärdesskattekostnader i de kommunala verksamheterna. Statskontorets rapport baseras dock på ett mycket begränsat urval av kommuner och landsting. I en skrivelse till ifrågasätter arbetsgivar- och intresseorganisationen slutsat- ser (dnr Fi2011/3084). Vårdföretagarna anser att slutsatserna base- ras på en utredning som kan ifrågasättas när det gäller metod, urval och tillvägagångssätt. Vårdföretagarna anser att relevanta slutsatser endast kan dras utifrån en utredning som fokuserar på den privata sektorns kostnadsbild. Det har också enligt Statskontoret visat sig vara förenat med vissa svårigheter att ta fram mervärdesskattens andel av lokal- kostnaderna, varför det behövs ytterligare analys i denna del. Det kan enligt Statskontoret även finnas anledning att särskilja ersätt- ningen för mervärdesskatt för lokaler från ersättningen för mer- värdesskatt för övrig verksamhet. trädde en ändring i 3 kap. 21 § mervärdes- skattelagen i kraft som innebär att undantaget från mervärdes- skatteplikt för omsättning av luftfartyg endast omfattar sådana luftfartyg som ska användas av flygbolag som huvudsakligen be- driver internationell flygtrafik mot betalning. Ändringen medför att det hos företag som bedriver sjukvård med ambulansflyg upp- kommer en ny kostnad i form av ingående mervärdesskatt som inte får dras av. SKL, flera landsting och Styrgruppen för luftburen ambulans- sjukvård har i skrivelser till (dnr Fi2014/311) framfört att kostnadsökningen för upphandlad verksamhet bedöms vara högre än ersättningsnivåerna i ersättningsförordningen. Den dolda mervärdesskatten har beräknats till att motsvara en kostnads- ökning vid upphandling med i genomsnitt . I skrivel- serna föreslås det att ersättningsnivån för sjukvård med ambulans- flyg höjs till med verkan fr.o.m. . Uppdrag att utreda hur ersättningen för dold mervärdesskatt bör utformas En särskild utredare ska se över av den ersättning som kommuner och landsting får för dold mervärdesskatt vid upphandling av eller bidragsgivning till verksamhet inom sjukvård, tandvård, social om- sorg, utbildning och vid hyra av lokal för vissa boendeformer. Ut- gångspunkten ska vara att förslag till ändringar i regelverket ska vara tydliga, administrativt enkla och rättssäkra samt syfta till kon- kurrensneutralitet vid valet mellan att bedriva verksamhet i kom- munal regi och att göra det i privat regi. Vad kan vi lära av andra länders kompensationssystem? De särskilda problem som är förknippade med mervärdesskatt i offentlig sektor i finns även i andra länder. Flera andra länder tillämpar särskilda kompensationssystem för mervärdes- skattekostnader i offentlig sektor. Utredaren ska därför presentera en jämförelse mellan olika län- ders kompensationssystem för mervärdesskatt i offentlig sektor och i sina förslag tillvarata sådan kunskap som bedöms vara till nytta för det svenska systemet. Ska ersättningen baseras på faktiska kostnader eller beräknas enligt schablon? En grundläggande fråga är om ersättningen till kommuner och landsting för dold mervärdesskatt ska baseras på en schablonberäk- ning eller lämnas för de externa utförarnas faktiska kostnader för mervärdesskatt. Ett alternativ till dagens system är att ersättningen till kom- munerna och landstingen ska motsvara de externa utförarnas fak- tiska mervärdesskattekostnader. Detta måste dock vägas mot dels de administrativa kostnader som ett sådant ersättningssystem kan komma att medföra, dels andra omständigheter av relevans för be- dömningen, exempelvis förekomsten av olika valfrihetssystem. Administrativa kostnader eller andra skäl kan tala mot att er- sättningen ska motsvara de faktiska mervärdesskattekostnaderna. Utredaren ska därför även överväga andra alternativ, som att även fortsättningsvis beräkna ersättningen utifrån schablon. Om ersättningen ska beräknas enligt schablon är ett alternativ att utforma schablonen med utgångpunkt från kommunernas och landstingens faktiska mervärdesskattekostnader för verksamhet i egen regi. Ett annat alternativ är att basera schablonen på de ex- terna utförarnas faktiska mervärdesskattekostnader. Med hänsyn till att mervärdesskattekostnadens andel av den totala kostnaden kan antas variera mellan olika verksamheter ska differentierade er- sättningsnivåer övervägas. undersöka mervärdesskattekostnadens andel av den totala kost- naden inom olika verksamheter, analysera för- och nackdelar med en ersättning som baseras på de externa utförarnas faktiska mervärdesskattekostnader, analysera för- och nackdelar med en schablonersättning som baseras på kommunernas och landstingens mervärdesskatte- kostnader för verksamhet i egen regi, samt analysera för- och nackdelar med en schablonersättning som baseras på de externa utförarnas mervärdesskattekostnader. Utredaren ska med utgångspunkt i översynen föreslå författnings- ändringar. Utredaren ska i samband med detta särskilt överväga be- hovet av övergångsbestämmelser. Utredaren är oförhindrad att lämna andra förslag till utformning av ersättningen till kommunerna och landstingen för dold mervärdes- skatt som kan anses vara motiverade inom ramen för utrednings- uppdraget. Utredaren ska säkerställa att de förslag som presenteras står i överensstämmelse med om statsstöd. Kostnadsberäkningar, andra konsekvensbeskrivningar och för- slag till finansiering ska göras i enlighet med kommittéförord- ningen (1998:1474). Utredningen ska särskilt beakta eventuella skillnader i mervärdesskattekostnadernas andel mellan olika verk- samheter och mellan verksamhet i och privat regi. Uppdragets genomförande och redovisning Utredaren ska under arbetet på ett lämpligt sätt kommunicera med berörda myndigheter och organisationer, t.ex. , och , och med företrädare för privata utförare. Undersökningen av mervärdesskattekostnadens andel av den totala kostnaden inom verksamhet med ambulansflyg ska genom- En bedömning av behovet av och eventuellt för- slag till en särskild författningsreglering som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av sådan verksamhet ska re- dovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Utredningen om översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt Förlängd tid för redovisning av deluppdrag Regeringen beslutade kommittédirektiv om över- syn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mer- värdesskatt (dir. 2014:48). Enligt utredningens direktiv ska den del av uppdraget som avser vissa frågor om ersättning för viss mervärdesskatt vid upphandling av ambulansflygverksamhet redovisas . Utredningstiden förlängs för denna del av uppdraget. Utred- ningens överväganden och förslag i dessa frågor ska i stället redo- visas . Uppdraget ska fortfarande slutredovisas . Utredningen om översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt (Fi 2014:07) Förlängd tid för uppdrag Regeringen beslutade kommittédirektiv om översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt (dir. 2014:48). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Total kostnad för Varor (som 62‐ Bränsle, energi 643‐Böcker, tidningar, Pedagogisk verksamhet, totalt Därav Förskola, fritidshem o annan Därav Skolväsendet för barn o Vård och omsorg, totalt Därav vård och omsorg om äldre Därav insatser enligt LSS/SFB Namn på uppgiftslämnare: Tandvård, totalt (exkl Komplettera gärna med uppgifter för DVO 410 Ambulans‐ och sjuktransporter och DVOerna för utbildning Vid komplettering av DVO 410 så behöver vi även uppgifter om löner och avskrivningen, se rosamarkerade rubriker längst till höger! Ambulans‐ och 410 sjuktransporter Interndebiterade kostnader OCH Fördelade kostnader från serviceverksamhet Interna köp från annan än serviceenheterna intäkter (som redovisas i ets Driftsredov intäkter) HÄLSO-OCH SJUKVÅRD, TOTALT Specialiserad somatisk vård, totalt Specialiserad psykiatrisk vård, totalt Tandvård, totalt (exkl moms) Övrig hälso- och sjukvård, totalt Total kostnad för Löner (som redovisas i Förfrågan till externa utförare om uppgifter för beräkning av ingående moms och frågor om redovisning av faktisk moms Undersökningen utgör en del av översynen av ersättning till kommuner och landsting fö s.k. dold mervärdesskatt. Kommitté Fi 2014:07 (Kommittédirektiv 2014:48) Lämnade uppgifter kommer att hanteras med sekretess enligt Offentlighets‐ och sekretesslagen, OSL Skicka svaret till: Typ av verksamhet: Antal anställda 2013: Namn på uppgiftslämnare: Upphandling enligt LOV, i något valfrihetssystem? Tillstånd från enligt: Ange kommun/landsting: Tillstånd från enligt: Ange kommun/landsting för upphandlingen: Underlag för beräkning av ingående moms Bilagor: resultaträkning och årsredovisning Bifoga resultaträkning på kontonivå . Lämna gärna uppgifterna i Excel. registrerat för moms? Vilka momspliktiga varor/tjänster säljer Ni? Hur stor andel av omsättningen avser momspliktig verksamhet? Hur hanteras ingående moms vid redovisning? Hur stor andel av momsen är kostnadsförd i resultaträkningen? Om det skiljer mellan olika konton, ange andel kostnadsförd moms per konto. Ange utgående 25 procentig moms : Ange utgående 12 procentig moms : Ange utgående 6 procentig moms : Ange avdragen ingående moms : Är hyran belagd med moms? Om ja, bifoga kopia på hyresavin Ange skäl till varför hyran är belagd m moms.