sou · H3B373 · 2015-08-03 00:00:00 — 18 § Säkerhetspolisen, , , Kustbevakning- en och har, trots sekretess enligt 21 kap. 3 § första stycket och 35 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), rätt att ta del av personuppgifter som behandlas i fingeravtrycks- och signalements- register enligt 4 kap. 11–17 §§, om den mottagande myndigheten behöver uppgifterna i sin brottsbekämpande verksamhet. avseende personuppgifter som behandlas i fingeravtrycks- register enligt första stycket, om verket behöver uppgifterna för att kontrollera fingeravtryck som verket tagit. Paragrafen innehåller en sekretessbrytande bestämmelse. Övervägan- dena finns i avsnitt 10.3. Paragrafen har kompletterats med en andra mening som innebär att kan lämna ut uppgifter ur myndighetens finger- avtrycksregister till trots sekretess enligt 21 kap. 3 § första stycket och 35 kap. 1 § OSL. För att uppgifter ska få lämnas ut krävs att behöver uppgifterna för att kon- trollera fingeravtryck som verket tagit. Jag delar i huvudsak utredningens bedömningar. Detta särskilt mot utredningens förmåga att på ett mycket bra sätt omhänderta komp- lexa registerlagsfrågor gällande personuppgifts- behandling. Jag har emellertid en annan uppfattning än utredningen när det gäller frågan om bestämmelsen gällande direktåtkomst. Min uppfatt- ning är att det av bestämmelsen om direktåtkomst borde framgå att part, dvs. sökande ska ingå i kretsen av berättigade till direkt- åtkomst gällande uppgifter som hänför sig till parten. Med part avses också partens ombud/biträde. Det är i sig viktigt att en bestämmelse om direktåtkomst är ut- tömmande och därmed integritetsskyddande gällande vilka myn- digheter som ska beviljas direktåtkomst. Men det skulle bli en ytterst olycklig situation för arbetet med att öka tillgängligheten, förkorta handläggningstiden och förbättra partens möjlighet till partsinsyn ifall part inte skulle kunna ta del av ett antal uppgifter i egna ärenden. Rätten till partsinsyn talar för att part bör ingå i den krets som kan beviljas en direktåtkomst till uppgifter i det egna ärendet. Med detta följer ett ansvar för personuppgiftsansvarig, dvs. myndigheten att säkerställa att åtkomsten är säker genom en behovs- och riskanalys, informationsklassning, gallringsregler, autentiserings- lösningar och andra säkerhetsåtgärder. Utgångspunkten är att säkerställa partens rätt till service och partsinsyn enligt förvaltningslagen (1986:223). Part behöver ofta få uppgifter från myndigheten, framför allt i fråga om handläggningen. Om part ges möjlighet att ha direktåtkomst till vissa uppgifter i egna ärenden kan tid sparas både för dem själva och för myndigheten. För enskilda parter skulle direktåtkomsten kunna leda till ökad tillgänglighet till myndigheten. En sådan utveckling är positiv och ligger i linje med en allmänna strävan att utveckla e-förvaltning. De ovan beskrivna intressena av effektivitet, tillgänglighet och insyn väger tungt, som integritetsriskerna är begränsade om direkt- åtkomsten endast avser uppgifter i egna ärenden. Ovanstående har även delvis berörts inom ramen för Domstolsdatalags- och Infor- mationshanteringsutredningen. Även om ovanstående fråga väcktes sent inom ramen för utred- ningens arbete är det i vart fall väsentligt att frågan blir omhänder- tagen inom ramen för det fortsatta lagstiftningsarbetet. Behandlingen av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen En särskild utredare ska utarbeta förslag till en lag om behand- lingen av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och med- borgarskapslagstiftningen och anpassa författningsregleringen på området till nationella bestämmelser och internationella åtaganden. •kartlägga nuvarande behandling och analysera framtida behov av att behandla personuppgifter enligt utlännings- och medborgar- skapslagstiftningen, •beakta enskildas behov av skydd för sin personliga integritet, •beakta behovet av en rättslig reglering som ger myndigheter möjlighet att hantera information på ett effektivt sätt, •analysera förutsättningarna för att i författning ge Migrations- verket en möjlighet att registrera uppgifter om andra offentliga biträden än advokater och biträdande jurister anställda vid advo- katbyråer, tolkar, översättare och språkanalytiker, och •analysera behovet av och förutsättningarna för ett effektivare informationsutbyte mellan och vissa andra myn- digheter. Uppdraget ska redovisas . Skydd för den personliga integriteten Gällande nationell rätt och internationella åtaganden Grundläggande bestämmelser om skydd för den personliga integri- teten finns i regeringsformen (RF). anges i 2 kap. 6 § andra stycket RF att var och en gentemot det allmänna är skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Begränsningar av denna fri- och rättighet får dock enligt 2 kap. 20 § första stycket 2 RF under vissa förutsättningar göras i lag. I en övergångsbestämmelse anges att äldre föreskrifter som innebär betydande intrång i den person- liga integriteten behåller sin giltighet, dock längst t.o.m. . Grundlagsändringen medför bl.a. att viss person- uppgiftsbehandling som regleras i förordning i fram- tiden måste regleras i lag. I konvention om skydd för enskilda vid automa- tisk databehandling av personuppgifter (dataskyddskonventionen) finns bestämmelser om automatisk databehandling av personupp- gifter. Konventionens bestämmelser träffar bl.a. asyl- och migrations- området. Konventionens syfte är att säkerställa den enskildes rätt till personlig integritet i samband med behandling av personuppgifter och förbättra förutsättningarna för ett fritt informationsflöde över gränserna. Konventionens innehåll kan ses som en precisering av skyddet för enskilda vid användning av automatisk databehandling enligt artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänsk- liga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonven- tionen). En bestämmelse om respekt för privatlivet och familjelivet finns även i artikel 7 i Europeiska unionens stadga om de grundläg- gande rättigheterna. Av artikel 8 i stadgan följer vidare bl.a. att var och en har rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne. I personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL, finns allmänna bestämmelser till skydd för den enskildes personliga integritet vid behandling av personuppgifter. Med behandling avses t.ex. insam- ling, registrering och olika former av utlämnande av uppgifter. Genom lagen genomfördes och rådets direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behand- ling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). Direktivet innehåller bestämmelser som preciserar och skärper de krav på regleringen som ställs i dataskydds- konventionen och gäller även det bl.a. på asyl- och migrations- området. Syftet med dataskyddsdirektivet är dels att garantera en hög skyddsnivå när det gäller enskilda personers fri- och rättigheter med avseende på behandling av personuppgifter, dels att denna skyddsnivå ska vara likvärdig i alla medlemsstater så att staterna inte ska kunna hindra det fria flödet av personuppgifter inom EU med hänvisning till sina respektive dataskyddsregleringar. PUL är generellt tillämplig, men om det i en annan lag eller förordning har meddelats avvikande bestämmelser har de företräde. I vissa verksamheter regleras behandling av personuppgifter i sär- skilda registerförfattningar. Dessa har till huvudsakligt syfte att reglera inrättandet och användningen av viktigare register inom den offentliga sektorn. Registerförfattningar reglerar myndigheternas behandling av personuppgifter främst i syfte att skydda enskildas personliga integritet. En utgångspunkt vid utarbetandet av register- författningar är att regleringen så långt som möjligt ska vara i över- ensstämmelse med personuppgiftslagen. En särlagstiftning i förhåll- ande till personuppgiftslagen bör begränsas till att avse frågor som är specifika för de verksamheter som omfattas av lagstiftningen. Särskilda regler för utlännings- och medborgarskapsområdet finns i förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verk- samhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Översynen av EU:s dataskyddsreglering presenterade kommissionen ett förslag till en genomgripande reform av om skydd för personupp- gifter. Kommissionen har bl.a. lämnat förslag till en ny förordning med en generell reglering av uppgiftsskyddet som ska ersätta data- skyddsdirektivet. Förhandlingarna om förslaget pågår inom EU. Det är oklart hur det kan ta innan rättsakten antas slutligt av och rådet. Det är också oklart vilka effekter de nya reglerna kommer att få i . Om dataskydds- direktivet ersätts av en EU-förordning kommer dock åtminstone personuppgiftslagen att behöva upphävas eller lagens tillämpnings- område snävas in avsevärt. I vilken utsträckning det kommer att finnas utrymme att behålla en sektorspecifik registerlagstiftning och i vilken mån det blir möjligt att komplettera en eventuell EU- förordning med generella nationella normer är svårt att förutse. I förhandlingarna förespråkar att regleringen ges formen av ett direktiv i stället för en förordning, men stödet för detta har visat sig vara svagt bland övriga medlemsstater. Mot den bakgrunden arbetar regeringen för att förordningen utformas på ett sätt som ger medlemsstaterna stor flexibilitet att precisera vill- koren för behandling av personuppgifter främst inom den offentliga sektorn. För en sådan inriktning finns det ett brett stöd också bland övriga medlemsstater. En lag om behandlingen av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen bedrivs främst av , men även av domstolarna, polisen och utlandsmyndigheterna. I myndigheternas verksamhet enligt denna lagstiftning behandlas personuppgifter som ofta är av mycket inte- gritetskänslig natur. Dessutom omfattar verksamheten ett mycket stort antal registrerade personer. Redan dessa förhållanden indi- kerar att verksamheten kräver särregler i en registerförfattning. Mycket talar för att den nu gällande förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen efter inte är förenlig med grundlagen. Det finns därför ett behov av en lag- reglering på området. En särskild utredare bör därför få i uppdrag att ta fram ett sådant förslag. I arbetet med utformningen av den nya lagen måste utredaren anlägga ett helhetsperspektiv och se till att den framtida regleringen av behandlingen av personuppgifter i verksamheter inom utlännings- och medborgarskapslagstiftningen passar väl in i personuppgiftslagens regelsystem. När det gäller dom- stolarnas behandling av personuppgifter måste beaktas det arbete som pågår med en domstolsdatalag. I departementspromemorian Domstolsdatalag (Ds 2013:10) föreslås en ny lagstiftning som bl.a. ska ge domstolarna och nämnderna möjlighet att behandla person- uppgifter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt i sin rättskipande och rättsvårdande verksamhet och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. Promemo- rian har remitterats. Utredaren ska mot denna bakgrund •noggrant kartlägga användningen av personuppgifter i all verk- samhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen, •analysera om den användning som förekommer är nödvändig och vilka eventuella ytterligare behov av personuppgiftsbehand- ling som finns för att skapa förutsättningar för en effektiv verk- samhet, •identifiera de integritetsintressen och övriga intressen som kan beröras av uppgiftsbehandlingen och i samband med detta särskilt beakta enskildas behov av skydd för sin personliga integritet, •lämna förslag till en lagreglering av personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet som är utformad så att den är förenlig med den kommande regleringen av domstolarnas personuppgiftsbehandling, •uppmärksamma frågor om bevarande och gallring samt behand- ling av personuppgifter för forsknings- och statistikändamål, och •i sitt arbete noga följa den fortsatta behandlingen inom EU av förslaget till ny dataskyddsreglering samt anpassa de förslag till författningsreglering som lämnas till denna översyn och dess resultat. Regleringen ska möjliggöra moderna och ändamålsenliga it-system Regeringens utgångspunkt är att verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen ska kunna bedrivas så effektivt som möjligt med bl.a. användning av moderna och ändamålsenliga it- system. Behandlingen av personuppgifter inom rättsområdet är till en betydande del av internationell karaktär. Överförande av upp- gifter till andra EU-länder eller till tredjeland är vanligt förekom- mande inom ramen för olika former av samarbete. •se till att den reglering som föreslås ger möjlighet att utveckla moderna och ändamålsenliga it-system. Relationen till bland annat grundlag och offentlighets- och sekretesslagen Enligt 6 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen ska en myndig- het på begäran av en annan myndighet lämna över uppgift som den förfogar över, om inte uppgiften är sekretessbelagd eller det skulle hindra ärendets behöriga gång. Denna skyldighet anses utgöra en precisering av den allmänna samverkansskyldighet som gäller för myndigheter enligt 6 § förvaltningslagen (1986:223). Såsom bl.a. har uppmärksammat i sitt betänkande Skyddet för den personliga integriteten (SOU 2007:22), förekom- mer det emellertid numera att uttömmande ändamålsreglering leder till att ett utlämnande av uppgifter mellan myndigheter som är tillåtet enligt offentlighets- och sekretesslagen är förbjudet enligt register- författningen (SOU 2007:22 s. 464 f.). •se till att föreslagen reglering inte innehåller några uttömmande ändamålsregleringar, och •även i övrigt se till att de författningsförslag som lämnas har- monierar med tryckfrihetsförordningen, offentlighets- och sekre- tesslagen samt internationella åtaganden. Registrering av uppgifter om offentliga biträden m.fl. har bl.a. till uppgift att förordna offentliga bi- träden i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716). Till offentligt biträde får förordnas en advokat, en biträdande jurist på en advo- katbyrå eller någon annan som är lämplig för uppdraget. Advokat är den som, efter prövning av bl.a. lämplighet, har antagits som ledamot i . En biträdande jurist står under tillsyn av en advokat vid den advokatbyrå där han eller hon är an- ställd. I (SOU 2008:65, Sekretess och offentliga biträden i utlänningsärenden) uppmärksammades att det förekommer offentliga biträden som inte är lämpliga för sina upp- drag. Vidare har Statskontoret i rapporten ny modell för Migra- tionsverkets offentliga biträden (2013:30) angett att lämplighets- prövningarna i samband med förordnanden inte genomförs enhetligt. har i en framställan till rege- ringen utryckt att verket behöver ha möjlighet att registrera kvali- tetsomdömen om biträdena för att kunna förordna lämpliga bi- träden som kan tillvarata sökandes rätt på bästa sätt. En sådan möj- lighet finns inte enligt nu gällande författning. Uppgifter som vid lämplighetsprövningar har ansetts betydelsefulla är t.ex. tillräckliga kunskaper om utlänningsrätt, processvana och personlig lämplighet. Uppgifter om personlig lämplighet är typiskt sett integritetskänsliga. Frågan om det ska vara möjligt att kunna registrera omdömen av den typen och hur en sådan reglering i så fall ska utformas kräver därför noggranna överväganden. Mot bak- grund av den lämplighetsprövning och den tillsyn som sker av advokater och biträdande justister anställda vid advokatbyråer finns det dock inte någon anledning att överväga någon registrering av den typen av uppgifter om de personerna. har även framfört önskemål om att kunna behandla motsvarande uppgifter när det gäller tolkar, översättare och språkanalytiker. Detta för att skydda enskilda sökandes utsatta position och ställning samt upp- fylla ansvar enligt såväl asylprocedurdirektivet som allmänna rättsgrundsatser. •analysera förutsättningarna för att ge en möj- lighet att registrera uppgifter om andra offentliga biträden än advokater och biträdande jurister anställda vid advokatbyråer, tolkar, översättare och språkanalytiker, •för det fall utredaren anser att det finns förutsättningar för en sådan reglering när det gäller en eller flera av dessa grupper, utforma ett förslag till sådan reglering i den nya lag som föreslås och även undersöka förutsättningarna för att låta domstolar och andra myndigheter ta del av uppgifterna, •beakta såväl intresset av att kan förordna eller anlita lämpliga offentliga biträden m.fl. som berörda parters inte- gritetsintressen, och •uppmärksamma frågor om huruvida ett sådant register ska vara offentligt, huruvida den enskilde ska kunna överklaga en registre- ring, hur beslut om registrering av uppgifter ska fattas och när uppgifterna ska gallras. I departementspromemorian Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (Ds 2013:57) föreslås bl.a. att Migra- tionsverket under löpande tillståndstid ska få möjlighet att utföra efterkontroller avseende beviljade arbetstillstånd. Det föreslås också bestämmelser om återkallelse av uppehållstillstånd som be- viljats för arbete om förutsättningarna för arbetstillståndet är uppfyllda eller det arbete som arbetstillståndet beviljats för inte påbörjats inom rimlig tid. För att hand- läggning av ärenden som rör uppehållstillstånd för arbete och arbets- tillstånd ska kunna ske snabbt och effektivt är det angeläget att har tillgång till vissa uppgifter hos , och . I promemorian förslås därför bestämmelser som medger direkt- åtkomst till uppgifter i beskattningsdatabas, utsöknings- och indrivningsdatabas samt Försäk- ringskassans och socialförsäkringsdatabas. Datainspektionen anför i sitt remissvar över promemorian att det kan innebära ett betydande intrång i de registrerades personliga integritet om en myndighet, för dess särskilda verksamhet, ges direktåtkomst till en samling av personuppgifter som en annan myndighet samlat in om enskilda personer för helt andra specifika verksamhetsändamål. Vidare anförs att de föreslagna sekretessbryt- ande bestämmelserna är otydliga och inkonsekventa samt att det behövs tekniska spärrar som uppfyller kravet på integritetsskyddande begränsningar av direktåtkomst. Enligt Data- inspektionen behövs det också ytterligare analys av vilka uppgifter som är nödvändiga för att inhämta och vilka ändringar som behövs i den registerförfattning som reglerar Migra- tionsverkets behandling av personuppgifter. fram- för i sitt remissvar att utformningen av den sekretessbrytande be- stämmelsen som rör socialförsäkringsdatabas inte bryter sekretessen på ett sådant sätt att den kan läggas till grund för direktåtkomst. I en lagrådsremiss beslutad lämnas bl.a. förslag som innebär att den typ av efterkontroller som föreslogs i promemorian införs. Mot bakgrund av remisskritiken innehåller lagrådsremissen inte promemorians förslag om direkt- åtkomst. I den delen bedömer regeringen att det behövs ytterligare analys. Utredaren ska mot denna bakgrund •analysera uppgiftsbehovet hos när det gäller arbetet med handläggning av ärenden som rör uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd, •analysera förutsättningarna för att ge direkt- åtkomst till dessa uppgifter och, om analysen ger stöd för att sådana förutsättningar finns, ta fram förslag till sådana bestäm- melser, •om utredaren gör bedömningen att bestämmelser om direktåt- komst inte går att motivera, föreslå bestämmelser som möjliggör någon annan form av elektroniskt utlämnande som tillgodoser önskvärda krav på effektivitet och integritet för den enskilde, •utreda om det finns behov av och bör införas särskilda sekre- tessbrytande bestämmelser som gör att kan få tillgång till efterfrågade uppgifter och i så fall ge förslag till hur de bör utformas, och •utreda vilka tekniska eller andra begränsningar som måste finnas för att inte överskottsinformation ska röjas för . Bestämmelser om skadeståndsskyldighet efter kontroll av Schengenviseringar Av och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (gräns- kodexen) framgår att en utlänning som har en Schengenvisering är skyldig att låta gränskontrolltjänstemän ta hans eller hennes finger- avtryck vid in- eller utresa för kontroll av identiteten och av vise- ringens äkthet. I en departementspromemoria som behandlar gränskodexen (EU:s gränskodex, Ds 2011:28) föreslås att det i utlänningslagen införs bestämmelser som anger att när en kontroll har genomförts ska de fingeravtryck och biometriska data som har tagits för kon- trollen förstöras. Datainspektionen framhåller i sitt remissvar över promemorian att det inte föreslås någon särskild bestämmelse om skadeståndsskyldighet för det fall uppgifter skulle behandlas i strid med förstöringsskyldigheten. Datainspektionen anger vidare att det kan behöva övervägas närmare om någon av de befintliga skadeståndsbestämmelserna i personuppgiftslagen eller annan lagstiftning blir tillämplig eller om det finns behov av en sär- skild sådan bestämmelse. •överväga behovet av särskilda bestämmelser om skadestånd för det fall fingeravtryck och biometriska data som tagits vid in- eller utresekontroll för kontroll av identitet och av en Schengen- viserings äkthet inte förstörs efter att kontrollen har genomförts i enlighet med de bestämmelser som föreslås i pro- memorian EU:s gränskodex, och •för det fall utredaren anser att ett sådant behov finns, utforma förslag till sådana bestämmelser. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med (Ju 2011:11), , , , och polisen samt, i den utsträckning som utredaren finner det behövligt, med kommittéer och utredare med närliggande frågeställningar. I uppdraget ingår att lämna fullständiga författningsförslag ut- ifrån de överväganden som görs. Utredaren är oförhindrad att ta upp även andra frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas. Utredaren ska bedöma de kostnader och konsekvenser som för- slaget kan komma att medföra. Om förslaget förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Uppdraget ska redovisas . 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande.