sou · H3B394 · 2015-11-05 00:00:00 — Trots att nätnyhetsanvändning kan sägas ha kompenserat för en användarnedgång motsvarande 18 procent- enheter, har det totalt sett skett ett väsentligt tapp.42 Men då är det viktigt att understryka samtliga digitala plattformar inte vägs in, utan endast nätnyheter (via dator). När samtliga digitala plattformar vägs in är den totala räck- vidden större än någonsin, enligt flera tidningsföretag. Dessa propåer baseras vanligen på att väga in mätningar av digital trafik. Utan att validera individer via inloggning så går det inte att utläsa från sådan statistik om det sker en eventuell dubbel/ trippelräkning av användarna. En person som hittar till en nät- 40Bygger på uppgifter lämnade av SVT . 41För senare studier se exempelvis Trilling, , (2015). Investigating people’s news diets: How online users use offline news. Communications, 40(1), s. 67–91. 42Bergström, , (2016, kommande). A print crisis or a local crisis? Use , Journalism Studies. nyhetssajt via en mobilapplikation på snabbmatsställets wifi kan mycket väl komma tillbaka via sin desktop på jobbet – och då räknas som två unika användare. TNS har utvecklat en metod för att kringgå detta problem. Med en panel på 18 000 personer mäts individers beteenden med datorer, surfplattor och mobiler. Den automatiska registreringen av passivdata kopplas samman till varje enskild individ. Detta gör det möjligt att beräkna nyhetssajters räckvidd för en genomsnittlig dag via dessa digitala plattformar. För mätning av specifika pappers- tidningars räckvidd används Orvesto total. Denna kombinerar olika , och totalt görs 410 000 intervjuer . I det följande presenteras räckviddsförskjutningar i print och digitalt utifrån analyser av dessa data, sammanställda av , och i skiljer sig från morgontidningar i övriga landet såtillvida att de förstnämnda har nått en digital brytpunkt, men inte de sistnämnda. Med digital brytpunkt avses att räckvidden för digitala plattformar – dator, mobil och surfplatta – överstiger den för papperstidningen . Det ska noteras att mätningar har gjorts för dator, mobil och surfplatta i den mån tidningsföretag publicerar för dessa. I vissa fall erbjuds färre plattformar, och i vissa fall publiceras nyheter för fler plattformar (smarta klockor etc.) Eftersom (SvD) anslutits till TNS Sifos mätningar först redovisas nedan endast siffror för (DN). Det ska dock noteras att också SvD har nått sin digitala brytpunkt. Mätningen av lokala morgontidningar är ett genomsnitt för sammanlagt 70 lokaltidningar. I de kom- mande två figurerna redovisas räckvidden i papper, digitalt samt totalt för DN (figur 3.10) och för de lokala morgontidningarna (figur 3.11). Det ska noteras att mätningarna sträcker sig över olika tidsperioder. För DN kom den digitala brytpunkten , och därefter har gapet mellan digitalt och print ökat något. Den totala räckvidden är större vid mätperiodens slut jämfört med 43 , , , , (2015). We have built it – and they are finally coming!, Is media really being bought across platform/device? Which common metrics will direct future planning? PDRF Conference, den 17–, . dess start , men var som högst . Det har skett en nedgång i total räckvidd motsvarande drygt 300 000 nyhetsanvändare. Källa: TNS . När det gäller lokalpressen visar figuren räckvidden 2015, med ett förhållandevis stabilt mönster där räckvidden för papperstidningen utgör omkring 65–av totalen och digitala nyheter följaktligen 30–. Källa: TNS . Utvecklingen av kvällspressens samlade räckvidd , via papperstidning, dator, mobil och surfplatta har analyserats med utgångspunkt i de nationella SOM-undersökningarna. Med ”regel- bunden användning” avses minst . Trots att den tryckta kvällspressen tappat drygt tre av fyra av sina regelbundna läsare har räckvidden upprätthållits eftersom digitala plattformar tillkommit. Nätnyhetsanvändning via datorn har vuxit under första decenniet av och under slutet av gått om papperstidningen i betydelse. Det eftersom nyhetsanvändning via mobil och surfplattor har blivit ett allt viktigare inslag för kvällspressen,44 mer så än för morgonpressen.45 Enligt TNS Sifos mätningar redovisade i figur 3.12 har den digitala brytpunkten skett tidigare och på ett mer kraftfullt sätt för kvällspressen än för DN och lokalpressen. 44Se exempelvis: , . A. (2015). Accessing the News in an of Mobile Media, , 3(1), s. (2015). Dagspressens digitala plattformar alltmer använda – men papperstidningen är fortfarande betydelsefull. I , , (red) Fragment. Källa: TNS . Första gången digital nyhetsanvändning uppnådde samma nivåer som papperstidningsläsningen – och därmed den digitala bryt- punkten – var . växlade den tryckta kvällspressen och de digitala plattformarna position eftersom det skedde påtagliga svängningar upp och ner i nyhetsanvändningen. har dock kvälls- pressens räckvidd i print sjunkit rejält, som det skett en extraordinär tillväxt i digitala plattformar. Nyhetsanvändning via traditionella mediers alla plattformar Detta avsnitt jämför i vad mån medborgare vänder sig till papperstidning och/eller etermediernas tablålagda nyhets- sändningar (dvs. traditionell form), och i vad mån de söker sig till dessa aktörers nyheter i digital form via dator, mobil och surfplatta. I figur 3.13 redovisas en jämförelse av regelbunden nyhets- användning () för såväl dagspressens som eter- mediernas olika plattformar. Det ska noteras att en och samma person kan ange att de använder flera plattformar. Källa: Den nationella SOM-undersökningen 2014. Kommentar: Med regelbunden nyhetsanvändning avses minst . Drygt hälften av svenska allmänheten uppger att de vänder sig till den tryckta morgontidningen för nyheter, omkring var fjärde person använder mobil eller dator (desktop/laptop). Den digitala förskjutningen är särskilt påtaglig för kvällspressen. Här används dator, mobil och surfplatta var och en i större utsträckning på regelbunden basis för nyheter än papperstidningen. Två av tre svenskar tittar regelbundet på traditionella tv-nyhetssändningar, drygt var tionde tar del av nyhetssändningar via sin dator eller mobil, något färre via surfplatta. Varannan svensk lyssnar till tablåsända radionyheter, men uppger att de regelbundet tar del av radio- nyheter via dator eller mobil. Lyssnandet till radionyheter kan inkludera alla slags radionyheter, som närradiosändningar, men i är det framför allt SR som gör sådana sändningar. Av detta material kan två slutsatser dras: –plattformsförskjutningen mot digitala plattformar är diversifi- erad, den digitala nyhetsanvändningen sker främst via datorer och mobiler, –förskjutningen mot olika digitala plattformar är väsentligt större för dagstidningar än för radio och tv. Detta resultat är viktigt för förståelsen genom sin digitala nyhetspublicering tidningsföretagen. av i vad mån SR och SVT utgör en konkurrent till Nyhetsanvändning i en mobil tidsålder Mobilen har för många medborgare blivit viktigare än datorn. I vissa fall innebär detta att datorn ersätts som den primära digitala plattformen för att ta del av nyheter, i andra fall har mobil och dator kommit att användas komplementärt. Såväl mobilernas hårdvara som mjukvara har utvecklats, vilket stöpt om mobil- telefonen till en smart mobil med datorliknande egenskaper och internetuppkoppling.46 46 Se diskussion kring mobilens förändrade roll i: , (2008). From mobile phone to mobile device; news consumption on the go, , 33, 443–446. Mobila enheter har för många blivit en central del av medieanvändningen. De mobila ekosystem som snabbt vuxit fram – knutna särskilt till iOS och Android – länkar ihop medietekniker med applikationer och molntjänster. Gränserna mellan människor samt olika digitala och fysiska tjänster, ting och miljöer blir allt otydligare. Dessutom knyter aktörerna ihop allt fler medietekniker i ekosystem, t.ex. som länkar samman iPads, iPhones, iWatches med Appstore.47 Den kraftiga användarutvecklingen hänger samman med infrastrukturutbyggnad, spridning av smarta mobiler, mer attraktiva och tydliga prissättningar av datapaket för mobilt internet, större utbud av mobila applikationer m.m.48 47Wiberg, (2015). Framtidens digitala landskap och miljöer, i: Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter (SOU 2015:65). 48Gómez-Barroso, ; Compañó, ; Feijóo, ; Bacigalupo, ; , ; , ; Jaokar, Ajit; Álvarez, ; De Waele, ; Mateos- Barrado, Gema & Concepción García- Jiménez, (2010). of Mobile Search, European Commission, JRC, (), EN 2010. Genombrottet kom och det är uppenbart att allt fler svenskar utvecklar mobila medieliv. De använder den smarta mobilen flera hundra gånger per dag, från det att de vaknar till det att de somnar.49 Internationell forskning har visat att människor vanligen tar del av nyheter via mobilen i vardagslivets mikropauser, stunder av möjligheter som uppstår mellan andra aktiviteter, t.ex. i väntan på en buss,50 men också i hemmet och på arbetet.51 Flera internationella studier – inklusive de som genomförs av i och vid – har visat att mobilen även spelar en alltmer framträdande roll i människors nyhetsvanor. Den genomsnittliga andelen användare av mobilen för nyheter i tolv studerade länder är . ligger högst , medan exempelvis () ligger nära genomsnittet för de tolv länderna. I slutsatserna för hela rapporten framförs att smarta mobiler har kommit att bli den viktigaste digitala medietekniken, och att denna har en disruptiv påverkan på nyhetsanvändning, nyhetsformat och nyhetsmediernas affärs- modeller.52 En annan studie slår fast att 39 av de 50 största nyhetssajterna i får merparten av sin trafik från mobila enheter, särskilt smarta mobiler.53 I samklang med dessa resultat sker kraftig tillväxt i svenskarnas innehav av smart mobil. 2010 hade av svenskarna en smart mobil, och 2014 hade denna siffra ökat till en egen smart mobil, enligt Nordicom Mediebarometer. Mobilerna används såväl för samtal, sms och e-post som sociala medier och mer underhållningsorienterade aktiviteter.54 gör många medborgare i princip allt möjligt med sina mobiler, vilket ofta 49 , (2014). Mognande mobil multimedia, I: (red.) Mittfåra & marginal, , : . 50Dimmick, , , ., & Hoplamazian, . (2011). News in the interstices: The niches of mobile media in space and time. , 13, s. 23–39. 51Se forskningsöversikt i: , (2015). News consumption in an age of mobile media: patterns, people, place, and participation, , 3(2), s. 151–159. 52Newman, (2015). Report 2015 – Tracking the Future of News, , 53Mitchell, (2015). State of the News Media 2015, PEW. 54Westlund, (2014). Mognande mobil multimedia I: , Mittfåra & marginal, , : . innebär att de ägnar mindre tid åt samma aktiviteter med andra medietekniker så som datorn. Huruvida ungdomarna använder nyheter i mobilen hänger samman med om de utvecklat en bred användning av mobil- funktioner, men har en än starkare koppling till vanor av att ta del av nätnyheter.55 Nedan redogörs för i vad mån svenskarna endast tar del av nyheter med sin mobil, och i vad mån de kombinerar den med andra plattformar och nyhetsmedier. Tabell 3.2 redovisar svenska allmänhetens nyhetsanvändning minst via olika plattformar, utifrån riksundersökning 2014. Mobilens betydelse i förhållande till övriga plattformar ut- kristalliseras genom att särskilja mellan regelbunden nyhets- användning (endast en plattform), och komplementär nyhets- användning (kombinationer av plattformar). För var och en av de fyra medierna – papperstidning, kvällstidning, tv och radio – redo- visas i respektive kolumn totalt 15 olika kategorier av nyhets- användning. Tabellen bör läsas kolumn för kolumn, i jämförelse mellan de olika medierna. Med traditionell form avses i tabellen respektive medieslags traditionella distributionsform. 55 , , (2013). Mobile news life of young, I: , Chumskey & , (red. ), Mobile Media Practices, Presence and Politics. of Being Seamlessly Mobile, Routledge: . Kommentar: Den databearbetning som ligger till grund för uppgifterna i tabellen har utförts av på uppdrag av . I föregående avsnitt konstaterades att de digitala förskjutningarna är väsentligt större för dagspress än etermedier. Resultaten i tabell 3.2. visar att av de regelbundna nyhetsanvändarna via radio och av de regelbundna nyhetsanvändarna via tv endast vänder sig till de traditionella tablålagda nyhets- sändningarna. tar regelbundet del av radionyheter uteslutande i digital form (dator eller mobil), medan motsvarande siffra för tv-nyheter är . Lyssnande till radionyheter via minst två plattformar uppgår till totalt och sker som regel genom en kombination av traditionell och digital form. Detsamma gäller för tv-nyheter: nyhetssändningar via tv:n kombineras vanligen med antingen dator, dator/mobil, mobil eller samtliga fyra. Vad gäller dagspressläsning uppger att de endast läser en morgontidning i papper, medan motsvarande siffra för kvällspressen är . När det kommer till att endast använda dator visar resultaten för morgonpress och för kvällspress. För mobilen är motsvarande siffror , och för surfplatta . Att var tionde regelbunden kvällspress- användare endast använder mobilen utgör en tydlig indikation om mobilens ersättande effekt. Det är också viktigt att se till ökningarna i dubbel- och trippelanvändning av olika digitala platt- formar. Var femte regelbunden kvällspressanvändare kombinerar dator och mobil, de som kombinerar dator, mobil och surfplatta utgör . Motsvarande siffror för morgonpress i dessa två kategorier är . Dessa siffror gäller även andelen som kombinerar papperstidning och dator () samt papperstidning, dator och mobil (). I resultaten är nyhetsanvändningen via surfplattor lägre än för de övriga plattformarna. Men branschstatistik från enskilda dagspressföretag vittnar om att just nyhetsanvändning via surfplattor har ökat kraftigt och pekar på att den fortsatt att öka. Snabbast sker denna ökning för kvällspress och morgonpress, men mobilen kommer också att fortsätta växa i betydelse som plattform för etermediernas nyheter. De smarta klockor som med flera sålt , och som började saluföras av , kan komma att få stor betydelse . Många smarta klockor är explicit ut- formade för att komplementera den smarta mobilen genom att bl.a. mobila applikationer synkroniseras. Medborgare som bär en smart klocka har bokstavligen talat knutit uppkopplad medieteknik till sin kropp och kan nås av nyheter om viktiga händelser i samhället. Även om denna diffusionsprocess har börjat ta form – innovation och teknikutveckling – är det ännu högst oklart huruvida dessa kommer anammas av den breda massan av medborgare. Nyhetsanvändning via sociala medier På omkring har nyhetsanvändningen kraftigt förändrats, mycket på grund av de sociala medierna. Facebook, som startade , och Twitter, som lanserades 2006, har på ett extraordinärt sätt förändrat hur människor exponerar sig för, och hittar till, journalistik i ett digitalt medielandskap. Bland andra sociala medier som blivit särskilt framträdande inom länder såsom hör Instagram, Youtube och Linkedin. Den stigande populariteten hos vissa sociala medier har medfört att människor övergett tidigare populära sociala medier som Myspace, Lunarstorm eller lokala motsvarigheter, som Apberget i . 2015 pågår något som närmast kan beskrivas som en maktkamp mellan Google, Facebook och Twitter som alla vill ta position som den främsta, globala innehålls- leverantören. tävlar dessa bolag om att utveckla tjänster för att förbättra användarupplevelsen på olika sätt, som att till- handahålla nyhetsmaterial snabbare. Eller som Twitters lansering av tjänsten Moments , som säger sig sikta till att höja relevansen genom att göra det möjligt att följa händelser i stället för människor.56 Initiativet är väl värt att följa för traditionella nyhetsförmedlare då det likaväl kan utvecklas till en skarp konkurrent, som till ett kraftfullt verktyg att förbättra den egna verksamheten. Bakom ovan nämnda sociala medier står kommersiella företag med hemvist i , men deras målgrupp och verksamhet är global, som tilltalet och utformningen av tjänster och platt- formar är personaliserat på ett sätt så att de når användare nationellt, regionalt och lokalt. Dessa företag har redan gjort stora avtryck även på den svenska marknaden, något som kommer att behandlas mer ingående i slutbetänkandet. Sociala medier har emellertid inte bara blivit viktiga för distribu- tionen av innehåll, utan även för den journalistiska produktions- processen. Relevant innehåll (i form av s.k. tweets) identifieras via olika kurateringsverktyg och stöttar därigenom anskaffnings- 56 Bloggpost på Twitter Blogs, . processerna.57 Journalister söker även upp och kommunicerar direkt med källor. Här har bland andra SR utmärkt sig genom att tidigt uppmuntra journalisterna att utnyttja de nya möjligheterna. tog företaget fram en skriftlig handbok med konkreta tips och råd.58 Twitter kan även fungera som en plattform för såväl direkt- rapportering vid större nyhetshändelser.59 Det handlar om att med- borgare – och andra aktörer – sprider nyheter genom sociala medier. Nyhetsmedierna har själva bidragit till denna förskjutning. Aktuell forskning visar att flera svenska nyhetsmedier medvetet valt att låta sina användare förflytta diskussionen kring nyhets- materialet till sociala nätverk där engagemanget är högt.60 Det är något som också sker i utländska nyhetsmedier.61 De har därmed i flera fall valt bort att upprätthålla funktioner för sådan interaktion på sina egna digitala plattformar. Strategierna ser något annorlunda ut mellan olika nyhetsmedier. – och Verldens (VG) i – har av marknadsmässiga skäl valt att fortsätta fokusera på att skapa direkttrafik till sina nyhetssajter snarare än att förse de sociala medierna, som upplevs som konkurrenter, med innehåll. däremot har gjort omfattande satsningar på att erbjuda ingångar till sina nyheter via sociala medier. Det ska understrykas att sociala medier inte bara ger trafik till nyhetssajter, men också att tid, engagemang och diskus- sion kring nyhetsmaterial delvis förskjuts till de sociala medierna. har därtill satsat på omtalat.nu, en nyhetssajt som explicit satsar på virala nyheter, medan gjort en liknande satsning i form av . Den digitala trafiken mellan nyhetsmedier och sociala medier går i båda riktningarna, men på olika sätt. I princip vem som helst kan plocka upp nyhetsmaterial via nyhetssajter och enkelt göra egna inlägg (med länkar till det nyhetsmaterialet) i sociala medier. 57Crawford, (2010). News to me: Twitter and the personal networking of news. I: and (Red. ), News online: Transformations and continuities. 58Sveriges Radio: Sociala Medier – En (2013). 59Belair-Gagnoon, (2015) Social Media at – The Re-Making of Crisis Reporting, : Routledge, 2015. 60Resultat har delgivits av medieforskarna . 61Ellis, (2015). What happened after 7 news sites got rid of reader comments, , . Detta har ur användarperspektiv förenklats genom funktioner som ”Facebook connect”, delning sker genom ett klick på en symbol vilket möjliggör att klicka sig fram till originalmaterialet hos nyhetsmedierna. Flera nyhetsmedier arbetar aktivt med att lyfta fram ingångar till nyhetsutbudet i sociala medier för att generera trafik till deras digitala plattformar. Ett av många nyhets- medieföretag som arbetar aktivt med detta är som satsar på Facebook framför allt av trafikhänvisningsskäl men också för att förflytta sin positionering från gammal papperstidning till modern nyhetsförmedlare. Nyhetsanvändare som klickat sig in på en nyhetswebbplats via en artikel som delats i sociala medier (hänvisningstrafik), har ett delvis annat beteende jämfört med dem som söker upp webb- platsen aktivt (direkttrafik). När medborgaren kommer in via sociala medier tar hen del av just denna artikel eller video, tillbringar med nyhetsmaterialet än genomsnitts- användaren, men uppsöker däremot vanligtvis inte ytterligare nyhetsmaterial. Detta kan tas som ett tecken på att det nyhets- innehåll medborgare upptäcker i sociala medier upplevs som särskilt relevant. I sammanhanget kan nämnas att många aktörer arbetar för att nyheter och annan information som visas genom alltmer raffi- nerade algoritmer ska upplevas som relevant. Många medborgare får rekommendationer kring nyhetsmaterial från sina sociala nät- verk, såsom familj, vänner, kollegor etc. En aktuell svensk studie har slagit fast att de som mest aktivt delar nyheter i sociala medier överlag är unga med en digital orientering och ett jämförelsevis stort politiskt intresse.62 I de fall människor faktiskt klickar sig vidare till nyhetssajter via dessa tips engagerar de sig . Forskning från har visat att direkttrafik till nyhets- sajter, liksom trafik via sökträffar och e-postbaserade nyhetsbrev, står stilla eller rentav minskar, medan sociala medier blivit en allt viktigare del av nyhetsmediernas totala digitala trafik.63 Samma 62Wadbring, , (2015). From to Racism: News Sharing and in Social Media, Konferenspaper presenterat vid NordMedia konferensen i , . 63Nel, , (2013). Interactivity in News Provision, Participation and Profit, I: , Friedrichsen & Mühl-Benninghaus, (red.) , Springer Science+Media Business, , . mönster gäller för merparten av svenska nyhetsmedier. Andelen trafik som kommer från sociala medier till svenska nyhetsmedier uppgår numera i vissa fall till drygt hälften, för andra är de väsentligt mindre, om än ökande. Uppgifterna kommer från enskilda nyhetsmedieföretag, och betraktas, enligt källorna, som känslig information. Offentlig statistik saknas, varför det inte är möjligt att visualisera genomsnittliga värden för exempelvis svenska morgonpressen . SR:s interna mätningar av webbtrafik (via Google analytics) visar att i genomsitt av trafiken kommer via sociala medier, att jämföra 2014. Direkttrafiken motsvarar och trafik via sökmotorer . Emellertid är det mycket av trafiken via sökmotorer som genereras av sökord som , SR eller specifika namn på program. Med andra ord vet nyhetsanvändaren att de vill till , även om de använder en sökmotor för att ta sig dit.64 Mycket talar emellertid för att andelen trafiken från sociala medier kommer att fortsätta växa i betydelse för de traditionella nyhetsmedierna, även om det internationellt finns stora skillnader. Av en enkätstudie i tolv länder framgår att andelen trafik som kommer från sociala medier, sök och direkttrafik, varierar kraftigt. I och uppgick trafiken från sociala medier till drygt hälften, i var andelen väsentligt lägre.65 Resultaten års studie av sociala medieanvändningen inom ramen för Svenskarna och internet vittnar om att Facebook används av drygt två tredjedelar av svenskarna, nära hälften . Instagram ökar mest – jämfört med . av internetanvändarna använder också Instagram, nära en fjärdedel gör det . Flitigast är de yngre tonårsflickorna, . Användningen av Twitter har fördubblats , trots detta faktum är det inte ens var fjärde internet- användare som använt tjänsten. Twitter är också ett av få sociala medier där andelen manliga användare är högre än andelen kvinnliga.66 64Bygger på uppgifter som lämnats av SR . 65Newman, ; , D. & , (2015). digital news report 2015. 66Findahl, , & , (2015). Sociala Medier – Svenskarna och internet. : .SE, . SOM-undersökningen 2014 pekar på något lägre siffror, vilket troligen kan förklaras med utvecklingen som skett . Enligt den använde drygt hälften av den svenska allmänheten (16– ) sociala medier, jämfört med var tredje . Det är på- tagliga skillnader mellan olika grupper. Bland 16–29-åringar använde nio av tio sociala medier 2014, att jämföra med tre av tio bland 65–85-åringar.67 Sociala medier används för social interaktion,68 men även informationsinhämtning och nyhetsanvändning.69 uppgav av svenska allmänheten att de tog del av nyheter via sociala medier, gjorde så . Sammanlagt tar nästan hälften av alla svenskar del av nyheter via sociala medier.70 Användningen av sociala medier för nyheter är väsentligt högre bland specifika grupper. Från SOM-under- sökningen 2014 framgår exempelvis att av 16–29 åringar tar del av nyheter via sociala medier på veckobasis (figur 3.14).