sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — En särskild utredare ska föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas. Det är angeläget att en reform kan genomföras så snart det är praktiskt möjligt. Utredaren ska också överväga behovet av övergångsregler. Utredaren ska bl.a. föreslå en tidsplan för genomförandet och då särskilt beakta behovet av kompetensutveckling för lärare i för- skoleklass och i årskurs 1–3 avseende effektiva undervisnings- metoder och stödinsatser i svenska och matematik samt i veten- skapligt väl belagd kunskap om läs- och skrivsvårigheter. Även huvudmännens behov av anpassningar av t.ex. lokaler, organisation och personal ska beaktas. Utredaren ska också föreslå ändringar när det gäller behörighetskrav samt överväga behovet av fortbildnings- insatser för förskollärare och lärare. Motsvarande ska gälla för sameskolan, specialskolan och grundsärskolan. Utredaren ska vidare utreda och föreslå dels hur en förlängning av skolplikten med för elever i nuvarande årskurs 9, som inte når behörighet till gymnasieskolans nationella program, kan ut- formas och införas, dels hur en obligatorisk sommarskola, riktad till samma elevgrupp och för elever i nuvarande årskurs 8 som löper risk att inte nå behörighet till gymnasieskolans nationella program, kan utformas och genomföras. Sommarskolan ska vara obligatorisk för huvudmännen att erbjuda. Utredaren ska överväga om det även ska vara obligatoriskt för eleverna att delta. Utredaren ska föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en utredning Fler åtgärder behövs för att förbättra resultaten i svensk skola Enligt skollagen (2010:800) ska alla, oberoende av geografisk hem- vist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Skolans huvuduppdrag är att ge alla elever förutsättningar för att de ska uppnå de nationella kunskapskraven och målen för utbildningen, dvs. tillräckliga kunskaper för att de ska klara framtida studier och yrkesliv. Under de senaste årtion- dena har kunskapsresultaten dock sjunkit i den svenska skolan. Det framgår bl.a. av den årliga betygsstatistiken för årskurs 9 i grund- skolan, av andelen behöriga elever till gymnasieskolans nationella program och av resultaten från de internationella studierna Trends in International Mathematics and Science Study (TIMSS), Programme for International Student () och Progress in Reading Literacy Study (PIRLS). Mot denna bakgrund har regeringen under tagit initiativ till flera omfattande reformer för att höja kunskapsnivån och öka såväl likvärdigheten som måluppfyllelsen i och övriga utbildningsformer inom skolväsendet. Exempelvis har en ny skollag införts där bl.a. elevens rätt till särskilt stöd har stärkts, förskolans pedagogiska uppdrag har förtydligats, nya läro- planer med tydligare och mer konkreta kursplaner samt en ny betygsskala med fler steg har införts. Nationella prov i fler års- kurser och ämnen och även betyg från årskurs 6 i och motsvarande skolformer har införts. Vidare har nya lärarutbild- ningar införts, omfattande fortbildningsinsatser för att öka lärares ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens har genomförts, en skärpning av behörighetsreglerna har gjorts, speciallärarutbild- ningen har återinförts, legitimation för lärare och förskollärare samt en karriärstegsreform för lärare har införts. Regeringen har dessutom tagit initiativ till ett antal nationella skolutvecklings- insatser för att stimulera utvecklingen i skolan, t.ex. inom mate- matik, läs- och skrivutveckling samt i de naturorienterande ämnena och teknik. De reformer som har initierats eller aviserats kommer att ge eleverna bättre förutsättningar att nå målen för utbildningen. Att förbättra utbildningsväsendet tar dock . Utredningen om förbättrade resultat i lyfter även fram detta i del- betänkandet Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer (SOU 2013:30). Även om det tar tid innan reformerna får effekt på elevernas resultat bedömer regeringen att det är nödvändigt att redan nu initiera ytterligare insatser. Flera insatser har genomförts för att höja kvaliteten i utbildningen. Enligt regeringen är det dock även av stor vikt att eleverna, utifrån sina behov och förutsätt- ningar, får tillräckligt med tid på sig för att tillgodogöra sig en undervisning av god kvalitet. Det behöver därför utredas hur skol- plikten för eleverna kan förlängas i syfte att öka såväl likvärdig- heten som måluppfyllelsen i skolan. En tioårig grundskola bör införas Resultaten i svensk skola har försämrats . Resultaten på de nationella proven i årskurs 3 som genomfördes visar att många elever inte når upp till kravnivån i matematik och svenska. Av de elever som gjorde samtliga delprov i matematik var det som inte nådde kravnivån (av flickorna och av pojkarna). Motsvarande andel i ämnet svenska var (av flickorna och av pojkarna) och i svenska som andraspråk (av flickorna och av pojkarna). Vidare har elever som får åtgärdsprogram ökat. Enligt aktuell statistik från har av eleverna i åtgärdsprogram. Andelen elever med åtgärdsprogram är som högst i årskurs 9 där av pojkarna och av flickorna har ett sådant (2012). En studie från visar dock att var femte elev, som av skolans personal bedöms vara i behov av särskilt stöd, inte får något sådant stöd. Samma studie visar att många kommuner uppger att betydligt färre elever är i behov av särskilt stöd än vad som, mot bakgrund av andelen elever som inte har godkända resultat på de nationella proven, kan För dessa elever är det av stor vikt att det särskilda stödet sätts in under deras grundskoletid, eftersom det finns tydligt forskningsstöd för att tidigt insatt stöd är effektivt för att förebygga och åtgärda bl.a. läs- och skrivsvårig- heter. Att förskoleklassen endast omfattas av de allmänna målen i läroplanen, inte av kursplanernas mål, påverkar dock elevernas möjligheter till särskilt stöd. En av avsikterna med förskoleklassen när den infördes var att den skulle vara en brygga mellan förskola och skola där det bästa av respektive verksamhet skulle tas till vara. Olika undersökningar har dock visat att förskoleklassen inte fungerar som den var tänkt. I betänkandet I rättan tid? Om ålder och skolstart (SOU 2010:67) framgår att det finns ett behov av att tydliggöra förskoleklassens syfte och verksamhet. I betänkandet anges att förskoleklassen, enligt , är en verksamhet som inte har synlig- gjorts tillräckligt och att det råder en vilsenhet om dess syfte. Det uppges att förskoleklassens syfte inte är tillräckligt tydligt varken för verksamheten eller för föräldrar. I betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) anges att när för- slaget om förskoleklassen presenterades i propositionen Förskole- klass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) framförde flera remissinstanser, däribland de båda lärarförbunden, och ett antal kommuner, att borde bli tioårig med skolstart . Genom att tydliggöra förskoleklassens syfte och på så sätt in- föra ett extra skolår skulle fler elever kunna ges förutsättningar att nå målen för utbildningen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av de sjunkande resultaten, det ökande antalet elever som får åtgärdsprogram och den otydlighet som råder om bl.a. för- skoleklassens syfte finns det anledning att utreda hur tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna genomföras. Det är angeläget att en reform kan genomföras så snart det är praktiskt möjligt. En förlängning av skolplikten bör även omfatta motsvarande skolformer, dvs. same- skolan, specialskolan och grundsärskolan. En förlängd skolplikt och obligatorisk sommarskola bör införas Den utbildning som omfattas av skolplikt avslutas i och med nu- varande årskurs 9 eller, om eleven går i specialskolan, i årskurs 10. Det anges i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, ut- giftsområde 16) att målet för utbildningen kan anses vara att uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Andelen elever som inte når behörighet till gymnasieskolans nationella pro- gram har ökat och var av eleverna som gick ut årskurs 9 inte behöriga till ett nationellt pro- gram i gymnasieskolan (av flickorna och av pojkarna). När det gäller nyanlända elever, dvs. elever som gått i svensk skola i högst , var av eleverna (av flickorna och av pojkarna) inte behöriga . Elever som inte uppnått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan kan behöva mer tid för att nå kunskapskraven i som krävs för behörighet. Mot denna bakgrund anser regeringen att det även finns anledning att utreda hur en förlängd skolplikt med upp till kan införas för de elever som inte upp- nått behörighet till gymnasieskolans nationella program efter nu- varande årskurs 9 i och motsvarande skolformer. Det bör även övervägas hur individuellt anpassade lösningar ska främjas, med utgångspunkten att eleven ska kunna påbörja ett nationellt program så fort som möjligt. Erfarenheter från den tidigare nationella satsningen på sommar- skola har visat sig vara ett sätt för vissa elever att under en koncen- trerad tid nå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Regeringen anser att införandet av obligatorisk sommarskola riktad till elever i årskurs 8 och 9 skulle ge fler elever förutsättningar att nå målen för utbildningen i och därmed bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan och därför bör även detta utredas. Sommarskolan bör vara obligatorisk för huvudmän- nen att erbjuda. Det bör även övervägas om det ska vara obligato- riskt för eleverna att delta. Uppdraget att utreda hur en obligatorisk skolstart ska införas Enligt skollagen ska barn fullgöra skolplikten i , grundsärskolan eller specialskolan. Barn till samer får fullgöra sin skolplikt i årskurs 1–6 i sameskolan i stället för i . Huvudregeln är att skolplikten inträder höstterminen det kalenderår barnet fyller . En elev kan, efter begäran av barnets vårdnadshavare, börja fullgöra sin skolplikt även vid höstterminens början det år eleven fyller eller, om det finns särskilda skäl, . Skolplikten har alltsedan den infördes som huvudregel inträtt . Längden på skolplikten har varierat, men den senaste förändringen genomfördes då den tidigare sjuåriga folkskolan ersattes av en sammanhållen nioårig grundskola. Barn ska erbjudas plats i förskoleklass Förskoleklassen infördes som en egen skolform i det offentliga skolväsendet. Avsikten med införandet av förskole- klassen var, enligt propositionen Förskoleklass och andra skollags- frågor (prop. 1997/98:6), bl.a. att underlätta en verksamhetsmässig integration mellan förskolan och skolan där det bästa av verksam- heterna skulle kunna tillvaratas och vidareutvecklas. Enligt skollagen ska kommunen erbjuda alla barn plats i för- skoleklass det år de fyller . Förskoleklassen ska omfatta minst , vilket motsvarar cirka , och vara avgiftsfri. Förskoleklassen ska stimulera elevers utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Den ska också främja allsidiga kontakter och social gemenskap. Skollagens allmänna bestämmelser om skolan gäller även för förskoleklassen. Förskoleklassen och det obligatoriska skolväsen- det omfattas av samma läroplan (den del som avser Skolans värde- grund och uppdrag samt Övergripande mål och riktlinjer). Grund- lärare med inriktning mot förskoleklass och årskurs 1–3 samt förskollärare är behöriga att undervisa i förskoleklass. finns en inriktning mot förskoleklass och årskurs 1–3 inom grund- lärarutbildningen. /13 gick av alla sexåringar i för- skoleklass (var flickor och var pojkar). av sexåringarna gick i förskolan och av sexåringarna gick i årskurs 1 i . När skolplikten in- träder fortsätter en majoritet av barnen i den grundskola som ligger i anslutning till förskoleklassen. Det finns även föreskoleklass vid sameskolan och specialskolan. Dessa skol- former har statlig huvudman. Det är vanligt med tioårig grundskola i andra länder av de europeiska länderna är skolan tioårig och barnen börjar skolan . Nioårig skola och skolstart har traditionellt förekommit framför allt i och i ett antal östeuropeiska länder. I är förskoleklassen obligatorisk för eleverna men skolplikten inträder först . är dock skolan i tioårig och det är obligatorisk skolstart . I före- slogs i en statlig utredning, Undervisnings- och kulturministeriets arbetsgruppspromemorior och utredning (2013:5) som lämnade sitt slutbetänkande , att förskolan, motsvarighet till den svenska förskoleklassen, ska göras obligatorisk. Även utanför är det vanligt att barnen börjar skolan tidigare än . Undervisningstiden i är kortare jämfört med i de flesta andra och även i jämförelse med många länder inom EU. Den garanterade undervisningstiden i i är . En uppskattning är att i genomsnitt har och att genomsnittet i EU-länderna är cirka 7 460 undervisnings- timmar under motsvarande grundskoletid. En särskild utredare ska föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas. En utgångspunkt för uppdraget är att lågstadiet, årskurs 1– 3, ska kompletteras med en årskurs, dvs. den nuvarande förskole- klassen. Lågstadiet i den tioåriga kommer då att omfatta årskurs 1–4. Mellanstadiet kommer att omfatta årskurs 5–7 och högstadiet årskurs 8–10. Detta innebär t.ex. att kunskaps- kraven som finns i årskurs 3 i i stället ska gälla för årskurs 4, dvs. kunskapsnivån ska vara oförändrad. Den regle- ring som gäller för ska i huvudsak även gälla för den första årskursen, dvs. vad avser bl.a. läroplan och skollag. Det innebär bl.a. att eleven ska ha rätt till det särskilda stöd som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Pedagogiken ska också vara anpassad till elevens mognad och behov. Motsvarande ska gälla för sameskolan, specialskolan och grund- särskolan. Det innebär att sameskolan kommer att omfatta årskurs 1–7, specialskolan årskurs 1–11 och grundsärskolan årskurs 1–10. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att tim- planen för bör stadieindelas och regeringen avser där- för att ge i uppdrag att föreslå en stadieindelad timplan. Timplanen kommer att behöva kompletteras senare då ytterligare en årskurs tillkommer i lågstadiet. Utredaren ska därför också ta fram ett förslag till reviderad stadieindelad timplan. utreda och föreslå hur införandet av tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast kan genom- föras, utifrån utgångspunkten att det är angeläget att en reform kan genomföras så snart det är praktiskt möjligt, och också överväga behovet av övergångsregler, analysera och redovisa alternativa ambitionsnivåer och redovisa kostnaderna för dessa alternativ samt en sammanhållen bedöm- ning om lämplig ambitionsnivå, föreslå en tidsplan för ett genomförande och då särskilt beakta behovet av kompetensutveckling för lärare i förskoleklass och i årskurs 1–3 avseende effektiva undervisningsmetoder och stöd- insatser i svenska och matematik samt i vetenskapligt väl belagd kunskap om läs- och skrivsvårigheter och även beakta huvud- männens behov av anpassningar av t.ex. lokaler, organisation och personal, föreslå vilka behörighetskrav som ska gälla för att bedriva undervisning i det första skolåret (nuvarande förskoleklass), utreda, och om det behövs, föreslå vilka förändringar som behöver göras i högskoleförordningen när det gäller berörda in- riktningar inom utbildning som leder till förskollärar-, grund- lärar-, eller ämneslärarexamen, särskilt vad avser examensord- ningen, redovisa konsekvenser för behöriga yrkesverksamma och blivande lärare och förskollärare inom berörda skolformer samt överväga vilka fortbildningssatsningar som bör genomföras för förskol- lärare och lärare, föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget att utreda införandet av förlängd skolplikt och obligatorisk sommarskola Skolplikten upphör efter det nionde året i skolan Enligt skollagen upphör skolplikten vid utgången av vårterminen det nionde året eller, om eleven går i specialskolan, det tionde året efter det att eleven har börjat fullgöra skolplikten. För den elev som inte gått ut den högsta årskursen när skolplikten annars skulle upphöra, upphör skolplikten i stället , dock senast när eleven fyller . Många elever är inte behöriga till gymnasieskolans nationella program Av eleverna som slutade gick (90,av flickorna och av pojkarna) direkt vidare till ett nationellt program och av eleverna (8,av flickorna och av pojkarna) gick vidare till ett introduktionsprogram . Resten av eleverna, (1,av flickorna och av pojkarna), påbörjade inte gymnasieskolan. av eleverna i årskurs 9, vars föräldrar endast har förgymnasial utbildning fick inte godkänt betyg i ämnet matematik . Motsvarande andel för elever vars föräldrar har eftergymnasial utbildning var . Goda erfarenheter av tidigare satsningar på sommarskola Erfarenheter från tidigare satsningar med undervisning på som- marlovet (sommarskola) har visat på goda resultat. fick dåvarande Myndigheten för skolutveckling i upp- drag att fördela bidrag till kommuner och fristående skolhuvudmän som anordnar sommarskola till elever i åldrarna 14–med svårigheter att nå målen för utbildningen. Bakgrunden till bidraget var att man i den nationella uppföljningen konstaterat en försämrad måluppfyllelse i och att andelen elever som saknade betyg i de till gymnasieskolan behörighetsgivande ämnena svenska, matematik och engelska hade ökat. När Myndigheten för skol- utveckling lades ner överfördes uppdraget till . Uppdraget löpte fram . fick i uppdrag att följa upp statsbidraget för sommarundervisning. uppföljning visar överlag en positiv bild, där sex av tio elever som genomgått prövning inom ramen för sommarskola uppnådde betyget Godkänt, och fyra av tio elever i årskurs nio som gick i sommarskolor där prövning erbjöds blev behöriga till gymnasieskolan. En särskild utredare ska utreda införandet av förlängd skolplikt och obligatorisk sommarskola. En förlängd skolplikt syftar till att eleverna ska nå kunskapskraven för ämnen. En ut- gångspunkt för uppdraget är dock att huvudmännen ska kunna besluta var den förlängda skolplikten organisatoriskt ska förläggas, exempelvis kan den förläggas inom gymnasieskolans introduk- tionsprogram. Både vad gäller förlängd skolplikt och obligatorisk sommarskola är det viktigt att utredningens förslag utformas så att de inte minskar huvudmännens incitament att tidigt sätta in särskilt stöd inom den ordinarie undervisningen. utreda och föreslå hur en förlängning av skolplikten med ska utformas och genomföras för de grundskoleelever som efter nuvarande årskurs 9 inte har nått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan, utredaren ska analysera och vid behov lämna förslag om hur individuellt anpassade lösningar kan främjas, med utgångs- punkten att eleven ska kunna påbörja ett nationellt program så fort som möjligt, utreda vilka pedagogiska och organisatoriska konsekvenser för- slaget kan medföra inklusive konsekvenser när det gäller antag- ningen till gymnasieskolan, och beakta behovet av flexibilitet i antagningen till nationella program, utreda och föreslå hur en skyldighet för huvudmän att erbjuda sommarskola med rätt till prövning för betyg kan utformas och genomföras, riktat till de grundskoleelever som efter nuvarande årskurs 9 inte har nått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan, utredaren ska utreda om det även bör vara obligatoriskt för eleverna att delta, utreda och föreslå hur en skyldighet för huvudmän att erbjuda sommarskola kan utformas och genom- föras, riktat till de grundskoleelever som efter nuvarande årskurs 8 löper stor risk att inte nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan, utredaren ska utreda om det bör vara obligatoriskt för eleverna att delta, beakta hur det tidsbegränsade statliga bidraget till sommarskola för elever i årskurserna 6–9 utformas och används av huvud- männen, analysera och redovisa olika alternativa ambitionsnivåer för sommarskola och bedömning av lämplig ambitionsnivå, utreda och föreslå hur ersättning på lika villkor för de fristående skolorna ska säkerställas, analysera och särredovisa konsekvenser för studiestödssystemet, föreslå nödvändiga författningsändringar. Samverkan och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med , Statens skol- inspektion, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrel- sen, Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), , Kommuner och Landsting, , Handikappförbunden och Lika Unika – Federationen mänskliga rättigheter för personer med funktions- nedsättning samt relevanta elevorganisationer. Utredaren ska även samråda med andra relevanta myndigheter och organisationer I uppdraget ingår att beräkna de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för stat, kommuner eller landsting och föreslå hur för- slagen ska finansieras. Utredaren ska även redovisa organisatoriska och pedagogiska konsekvenser av förslagen. Vidare ska utredaren beakta barnperspektivet utifrån FN:s konvention om barnets rättighet samt jämställdhetsperspektivet. Av 14 kap. 3 § regeringsformen framgår att en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som föranlett den, dvs. en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Om något av förslagen i betänkandet påverkar det kommunala självstyret ska dess konsekvenser och de särskilda avvägningar som föranlett förslagen särskilt redovisas. Utredaren ska hålla sig informerad om den fortsatta bered- ningen av de förslag som har lämnats i betänkandet Likvärdig ut- bildning för elever med funktionsnedsättningar (SOU 2011:30). I betänkandet föreslås bl.a. att specialskolan ska bli nioårig. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . (U 2014:05) Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå bl.a. hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas (dir. 2014:41). Utredaren får nu i uppdrag att också föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tills- vidareanställda och arbetar i förskoleklass kan utformas på lämp- ligast sätt. Denna del av uppdraget ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska fortfarande redovisas . Uppdraget att föreslå hur en anpassad fortbildning kan utformas ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100) har regeringen beräknat medel för ett införande av tioårig grundskola. Avsikten är att tioårig grundskola ska införas fr.o.m. /18, dvs. för barn som är födda . Det är viktigt att de lärare som ska undervisa i den nya årskurs 1 i har den kompetens och skicklighet som är nödvändig för en utbildning av hög kvalitet. I och med införandet av tioårig grundskola med obligatorisk skolstart kommer dessutom behovet av grundlärare med inriktning mot de lägre årskurserna att öka. utredarens uppdrag ingår därför redan att bl.a. föreslå vilka behörighetskrav som ska gälla för att bedriva undervisning i den nya årskurs 1 (nuvarande förskoleklass) samt överväga vilka fort- bildningssatsningar som bör genomföras för förskollärare och lärare. utförs drygt hälften av arbetet i förskoleklassen av personer med förskollärarexamen. För att ta tillvara denna kompetens har regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100) aviserat sin avsikt att genomföra en tidsbegränsad fortbildningsinsats 2015–2018 för de nuvarande legitimerade förskollärarna i förskoleklass som ska kunna leda till legitimation som lärare och behörighet att undervisa i nuvarande förskoleklass och årskurs 1–3. Syftet med en anpassad fortbildning ska vara att ge kompletterande kunskaper om bl.a. läs- och skrivinlärning och grundläggande matematikkunskaper.