sou · H3B37 · 2015-09-15 00:00:00 — Utredningen anser att ansvariga myndigheter även ska få ta ut en avgift i samband med anmälan om förändringar i den personkrets som beskrivs i avsnitt 11.6. Vid beräkning av avgifterna gäller självkostnadsprincipen för kommunerna. Lämplighetsprövning och prövning av ekonomiska förutsättningar För Skolinspektionen och ska utgångspunkten vara full kostnadstäckning, dvs. att avgifterna ska beräknas så att de täcker verksamhetens kostnader för tillståndsprövningen och kostnaderna för att hantera anmälningar om förändringar i personkretsen. Denna nivå kan inledningsvis vara svår att bedöma, men kan med större säkerhet fastställas då den utökade prövningen av bl.a. sökandens lämplighet genomförts . bör avgiften sättas så att intäkterna täcker samtliga kostnader som direkt eller indirekt hör till prövningen. Myndigheten bör först beräkna självkostnaden för den avgiftsbelagda verksamheten, och därefter beräkna ett pris för varje prestation. För att inte behöva ändra nivån på avgiften, om volymen av ansökningar eller antalet anmälningar tillfälligt går upp eller ner, bör avgiften sättas så att den täcker den långsiktiga själv- kostnaden vid en normalvolym. Full kostnadstäckning uppnås om verksamheten t.ex. uppvisar överskott och påföljande år ungefär lika stort underskott. Utredningen anser att avgifterna bör differentieras beroende på hur omfattande en ansökan är, så att det finns ett samband mellan den avgift som myndigheten tar ut och kostnaden för prövningen av ärendet. Avgifterna blir därmed lägre för aktörer med en liten verksamhet, en mindre komplicerad organisation och en mindre omfattande ekonomi, och större för aktörer med en omfattande verksamhet, en komplex ekonomi och flera fysiska och juridiska personer som har ett väsentligt inflytande. Utredningens bedömning: Skolinspektionen och kommunerna bör ges rätt att få uppgift om brott motsvarande den som har vid tillståndsprövning enligt SoL och LSS. Skolinspektionen, och kommunerna bör ges rätt att begära utdrag ur belastningsregistret för den som myndigheten överväger att ge tillstånd samt, om sökanden är en juridisk per- son, den personkrets som ska omfattas av prövningen. Lämplighetsprövning och prövning av ekonomiska förutsättningar Skolinspektionen, och kommunerna bör även ges rätt att begära registerutdrag med motsvarande uppgifter i sin till- synsverksamhet. Förordningen (1999:1134) om belastningsregister bör därmed ändras. För att Skolinspektionen, och kommunerna ska kunna gen- omföra den prövning av lämplighet som utredningen föreslår måste myndigheterna ha rätt att begära utdrag ur belastningsregistret. Genom ett sådant utdrag får myndigheterna information som är nödvändig för att kunna bedöma om sökanden är lämplig. I ärenden om tillstånd och tillsyn enligt LSS och SoL har befogenhet att begära ut uppgifter ur belastningsregistret. I ären- den enligt LSS omfattar rättigheten den som myndigheten över- väger att bevilja tillstånd för, samt den personkrets som ska omfat- tas av lämplighetsprövningen. I ärenden om tillstånd enligt SoL omfattar rättigheten den som myndigheten överväger att ge tillstånd till, styrelseledamot, verkställande direktör eller firmatecknare, före- ståndare för verksamheten samt delägare i det fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som ärendet gäller (16 b förordning [1999:1134] om belastningsregister). Uppgifter från belastningsregistret som får begära ut omfattar brott mot liv och hälsa (3 kap. ), brott mot frihet och frid (4 kap.), sexualbrott (6 kap.), stöld, rån och andra tillgreppsbrott (8 kap.), bedrägeri och annan oredlighet (9 kap.), förskingring, annan trolöshet och mutbrott (10 kap.), brott mot borgenärer (11 kap.), allmänfarliga brott (13 kap.), förfalsknings- brott (14 kap.), mened, falskt åtal och annan osann utsaga (15 kap.), brott mot allmän ordning (16 kap.), brott mot allmän verksamhet (17 kap.) och tjänstefel (20 kap.). Uppgifterna ska även omfatta brott mot narkotikastrafflagen, skattebrottslagen, lagen om förbud mot vissa dopingmedel, lagen om kontroll av narkotika, lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, bidragsbrottslagen och lagen om straff för penningtvättsbrott samt uppgifter om grov vårdslös- het i trafik, grovt rattfylleri, grov olovlig försäljning av alkohol, grov smuggling och narkotikasmuggling. Om påföljden också avser något annat brott utöver de som räknats upp ska även uppgifter om det brottet lämnas ut. Uppgifterna ska lämnas ut under förut- Lämplighetsprövning och prövning av ekonomiska förutsättningar sättning att brotten lett till någon annan påföljd än böter (16 b förordning (1999:1134) om belastningsregister). Den principiella utgångspunkten i ett rättssamhälle är att den som har avtjänat ett straff ska ha samma rätt som alla andra att verka i samhället, och varje utdrag ur belastningsregistret är ett intrång i den personliga integriteten. Uppgifter från belastningsreg- istret måste därför hanteras med försiktighet och endast begäras ut om uppgifterna kan ha relevans för den verksamhet som ansökan om godkännande eller tillstånd omfattar. före- slog i sitt betänkande (SOU 2013:56 s. 290 f.) att Skolinspektionen skulle få tillgång till uppgifter i registret, men att denna tillgång skulle begränsas till att endast avse vissa allvarliga brott såsom mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån, barnporno- grafibrott och alla sexualbrott samt ekonomisk brottslighet enligt skattebrottslagen. Brotten skulle enligt kommitténs förslag ha för- anlett någon annan påföljd än böter. Skolinspektionen menade i sitt remissyttrande att den före- slagna avgränsningen avseende vilka brott som Skolinspektionen skulle ges rätt att begära uppgift om var alltför begränsad. Myndig- heten framhöll att förslaget innebar att det ställdes lägre krav när det gällde ett godkännande som huvudman för att bedriva utbild- ning inom skolväsendet, än inom andra områden. Enligt Skolin- spektionen borde inspektionen i stället ges samma möjligheter som att bedöma vandel i samband med tillståndsgivning. Skolin- spektionen framförde att det dessutom borde övervägas om myndigheten borde få ta del av uppgifter ur misstankeregistret. Utredningen anser att Skolinspektionen och kommunerna bör ges rätt att inhämta utdrag ur belastningsregistret i ärenden om godkännanden och i tillsynen, genom ändring av förordningen om belastningsregister. Utredningen anser att Skolinspektionens och kommunernas tillgång till uppgifter i registret bör begränsas och avse samma brott som har rätt att begära uppgifter om. Att Skolinspektionen och kommunerna exempelvis får information om brott enligt 9 kap. (bedrägeri och annan oredlig- het), 10 kap. (förskingring och annan trolöshet och mutbrott) samt brott enligt 11 kap. (brott mot borge- närer) är väsentligt för att avgöra om en sökande är lämplig att bed- riva utbildning inom skolväsendet för barn och unga. Lämplighetsprövning och prövning av ekonomiska förutsättningar gäller exempelvis brott mot bidragsbrottslagen och mot narkotika- lagstiftning. Utredningen har övervägt om antalet brottstyper bör begränsas ytterligare, men bedömer det som berättigat att Skolinspektionen och kommunerna får tillgång till samma uppgifter som . Barn och elever är, på liknande vis som brukare av socialtjänst, en utsatt grupp. Genom skolplikten är unga dessutom tvungna att delta i vissa skolformer inom skolväsendet. Enskilda huvudmän inom skolväsendet är ytterst ansvariga för den verksamhet som bedrivs och för att skolan fullföljer det viktiga kunskaps- och värdegrunds- uppdrag som bl.a. följer av läroplanerna. Utredningen anser därför att det är svårt att motivera varför Skolinspektionen och kom- munerna skulle ha en mer begränsad tillgång till uppgifter i belast- ningsregistret än . Rätten att begära ut uppgifter bör avse den som Skolinspek- tionen, eller kommunerna överväger att ge tillstånd till samt, om sökanden är en juridisk person, den personkrets som ska omfattas av prövningen enligt utredningens förslag. Det finns olika modeller för hur informationen i registren kan inhämtas. inhämtar uppgifter från belastnings- registret från . begär däremot att den sökande själv skickar in registerutdrag från aktuella register. Utredningen föreslår att Skolinspektionen och kommunerna får möjlighet att inhämta information från belastningsregistret på mot- svarande sätt som och . Det innebär att myndigheterna själva begär utdrag ur registret. Utredningens bedömning: De förordningar som knyter an till skollagen, LSS och SoL bör ses över med anledning av utred- ningens förslag. Regeringen har, med stöd av regeringsformen, möjlighet att anta verkställighetsföreskrifter angående myndigheternas ansökningsför- faranden. Regeringen har även bemyndigat Skolinspektionen och att meddela ytterligare föreskrifter om förfarandet vid ansök- ningar. Lämplighetsprövning och prövning av ekonomiska förutsättningar Det finns föreskrifter om ansökningsförfarandet i bl.a. skolför- ordningen (2011:185), gymnasieförordningen (2010:2039) social- tjänstförordningen (2001:937) och förordningen om stöd och service till vissa funktionshindrade (1993:1090). I socialtjänstförordningen och i förordningen om stöd och service till vissa funktionshindrade anges t.ex. att en ansökan ska göras skriftligen samt vad en ansökan ska innehålla. Skolinspektionen har antagit föreskrifter (SKOLFS 2011:154) om ansökningsförfarandet när det gäller ansökan om godkännande som huvudman. De nya kraven för tillstånd och godkännande, som följer av utredningens förslag, medför att nuvarande bestämmelser i fram- förallt socialtjänstförordningen och förordningen om stöd och ser- vice till vissa funktionshindrade behöver ses över så att de stämmer överens med utredningens förslag, t.ex. vad gäller bestämmelserna om vad en ansökan om tillstånd ska innehålla. I samband med införandet av de nya bestämmelserna kan anknutna förordningar även behöva ses över till följd av utred- ningens övriga förslag. Utredningens bedömning: Det bör införas sekretessbestäm- melser som gör det möjligt för Skolinspektionen och kommun- erna att sekretessbelägga uppgifter om enskildas personliga förhållanden, samt uppgifter om enskildas affärs- och driftsför- hållanden vid prövning av godkännande. Skolinspektionens och kommunernas möjlighet att sekretessbelägga uppgifter som framkommer i tillsynen bör även ändras så att myndigheterna får möjlighet att sekretessbelägga uppgifter om enskildas affärs- och driftsförhållanden som framkommer i tillsynen. IVO:s möjlighet att sekretessbelägga uppgifter bör ändras så att ges samma möjlighet att sekretessbelägga uppgifter i tillsynen som myndigheten har vid tillståndsprövningen. Som beskrivits i avsnitt 4 finns inga specifika sekretessbestämmel- ser för Skolinspektionens och kommunernas tillståndsprövning, vilket gör utrymmet att skydda uppgifter som framkommer vid till- ståndsprövningen mycket begränsat. Lämplighetsprövning och prövning av ekonomiska förutsättningar att utrymmet att skydda uppgifter om en enskilds affärs- eller driftsförhållanden som framkommer i tillsynen är begränsat. I avsnitt 5 beskrivs de sekretessbestämmelser som gäller för IVO:s tillsyn och tillståndsprövning inom . Utred- ningen bedömer att inte har möjlighet att med nuvarande sekretessbestämmelser skydda uppgifter om enskilds affärs- eller driftsförhållanden om sådana uppgifter framkommer i myndighet- ens tillsyn. Utredningens förslag om krav på tillräcklig insikt, erfarenhet och lämplighet, samt kravet på ekonomiska förutsättningar att bed- riva verksamheten långsiktigt, innebär att myndigheterna exempel- vis kommer att hantera utdrag ur belastningsregistret vid tillstånds- givningen och i tillsynen. Detsamma gäller uppgifter om exempel- vis affärsförhållanden och ekonomisk information om sökanden eller tillståndshavaren. Regeringen har i propositionen Villkor för fristående skolor m.m. (prop. 2013/14:112) gjort bedömningen att Skolinspektionen bör pröva huvudmannens personliga och ekonomiska lämplighet i samband med godkännande av en enskild huvudman. Regeringen har vidare gjort bedömningen att kravet på lämplighet bör kvarstå även efter det att godkännande har lämnats. Regeringen ansåg att Skolinspektionen i ett sådant sammanhang bör få rätt att inhämta uppgifter ur belastningsregistret och att sekretess bör gälla i så stor utsträckning som möjligt för uppgifter om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden. Regeringen bedömde i propositionen att det behövde göras en djupare analys av behovet av att kunna skydda uppgifter om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden och att frågan därför behövde utredas vidare. har uppdragit åt en arbetsgrupp att biträda med att utarbeta förslag till ändring av skollagen. Arbetsgruppen har bl.a. i uppdrag (U2014/3433/) att utreda behovet av, och i förekommande fall föreslå, ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och därtill samman- hängande regelverk. För att undvika risken för konkurrerande för- slag avstår från att lämna förslag på ytter- ligare sekretessbestämmelser för kommunerna och Skolinspekt- ionen. Utredningen bedömer att inte har möjlighet att med nuvarande sekretessbestämmelser skydda uppgifter om enskilds Lämplighetsprövning och prövning av ekonomiska förutsättningar affärs- eller driftsförhållanden, om de framkommer i myndighetens tillsyn av verksamhet som bedrivs med stöd av SoL eller LSS. Utredningen bedömer därför att regeringen även bör se över sekretessbestämmelserna i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641), så att ges samma möjlighet att sekretessbelägga uppgifter i tillsynen som de har vid tillståndsprövningen. 11.11Tillståndsprövning och tillsyn av fristående förskolor och vissa fritidshem Utredningens bedömning: En utredning bör tillsättas för att klarlägga förutsättningarna för att flytta kommunernas prövning av godkännande av enskilda huvudmän, och tillsyn av fristående förskolor och vissa fritidshem, till Skolinspektionen. Som beskrivits i tidigare avsnitt ansvarar kommunerna för till- ståndsprövning och tillsyn av fristående förskolor och vissa fritids- hem. Utredningen anser att det finns anledning att överväga om detta ansvar bör flyttas till Skolinspektionen. Det finns flera skäl som talar för det. prövas en sökande som önskar bedriva förskola på flera platser i av respektive berörd kommun, vilket inte bara riskerar att leda till bristande likvärdighet i bedömningarna, utan även till effektivitetsförluster. I och med utredningens förslag kommer kommunernas tillståndsprövning och tillsyn dessutom att kräva ytterligare kompetens på bl.a. det ekonomiska området, vilket kan vara svårt för exempelvis mindre kommuner att till- godose. Utredningen gör bedömningen att en tillståndsprövning och en tillsyn som genomförs av 290 kommuner skapar sämre förut- sättningar för en gemensam praxis i bedömningar och besluts- fattande. Det har dessutom uppmärksammats brister i den tillsyn som kommunerna genomför av fristående förskolor och vissa fritids- hem. Skolinspektionen har i rapporten tillsyn av kommun- ernas tillsyn (dnr 2010:43) uppmärksammat att ett flertal kom- muner brister i sin tillsyn genom att de inte gör någon regelbunden tillsyn av fritidshem och förskolor i enskild regi. Lämplighetsprövning och prövning av ekonomiska förutsättningar som gör en regelbunden tillsyn inhämtar inte alltid ett tillräckligt underlag för att kunna bedöma om kvalitetskraven är uppfyllda. Flera av de huvudmän som utredningen har haft kontakt med har också lyft att den nuvarande ordningen innebär att kommun- erna prövar och utövar tillsyn över enskilda huvudmän som kon- kurrerar med kommunens egna förskolor. I och med utredningens förslag kommer kommunen även att ges tillgång till uppgifter om sökandens prognoser och ekonomi. Om regeringen inte finner tillräckliga skäl att överväga om ansvaret för prövning och tillsyn av förskolor och vissa fritishem bör flyttas till Skolinspektionen, bör en möjlighet till samverkan vid tillståndsprövning och tillsyn skapas. Med hänsyn till bl.a. det stora antalet enskilda huvudmän (se avsnitt 4) måste konsekvenserna av att flytta ansvaret för tillstånds- prövningen och tillsynen av förskolor och vissa fritishem utredas innan en så ingripande förändring kan bli aktuell. Såsom utred- ningen tolkat sina direktiv, har det inte ingått i utredningens uppdrag att föreslå en sådan förändring i ansvarfördelningen mellan stat och kommun. Utredningens förslag: De föreslagna ändringarna i skollagen (2010:800), socialtjänstlagen (SoL, 2001:453) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS, 1993:387) ska träda i kraft . I SoL införs en övergångsbestämmelse som innebär att den som vid ikraftträdandet påbörjat sådan verksamhet som kom- mer att omfattas av den utökade tillståndsplikten får fortsätta sin verksamhet utan tillstånd. Tillstånd ska sökas . Verksamheten får efter tillståndsansökningen fortsätta i avvaktan på tillståndsmyndighetens beslut i ärendet. Utredningen anser att det är viktigt att införa de förslag som läggs fram i betänkandet. Utredningen föreslår därför att ändringarna ska träda i kraft . Det innebär att bestämmelserna ska börja tillämpas för nya tillståndsansök- ningar och i tillsynen från detta datum. I avsnitt 13 redogör utredningen för åtgärder som behöver vid- tas för att förbereda för ikraftträdandet av förslagen. Det handlar framförallt om att myndigheterna behöver anpassa tillståndsproces- serna till de förändrade kraven. För utförare som bedriver sådan verksamhet som inte är tillståndspliktig enligt SoL men som blir det enligt utredningens förslag, dvs. hemtjänst och sådan verksamhet som avses i 7 kap. 1 § 1–4 och som omfattas av undantaget i tredje stycket samma paragraf (s.k. entreprenadverksamhet), föreslår utredningen över- gångsregler som innebär att utförarna ska kunna fortsätta sin verksamhet i avvaktan på att fattat beslut. melsen gäller under förutsättning att utföraren inkommit med en ansökan om tillstånd . Övergångs- bestämmelsen ger utförarna god tid att ansöka om tillstånd sam- tidigt som ges utrymme att anpassa sin verksamhet till de nya bestämmelserna. Enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska en utred- ning redovisa vilka konsekvenser som utredningens förslag får för kostnader och intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. En beräkning av eventuella konsekvenser samt, i förekommande fall, förslag till finansiering ska också redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konse- kvenser i övrigt ska dessa redovisas. Om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsätt- ning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, ska detta också redovisas. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade reg- ler ska föreskrifternas konsekvenser redovisas i en konsekvens- utredning i enlighet med bestämmelserna i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. I avsnittet redovisas identifierade konsekvenser av de förslag som presenteras i betänkandet. För fullständighetens skull redo- visas samtliga områden som ska kommenteras enligt gällande bestämmelser för konsekvensanalyser. Utredningen bedömer att förslagen i första hand påverkar , Inspek- tionen för vård och omsorg () och kommunerna samt enskilda huvudmän och privata utförare. Förslagen medför kostnadsök- ningar för Skolinspektionen, och kommunerna. Utredningen föreslår i avsnittet vissa resurstillskott för att täcka dessa kostnader. Genom utredningens förslag, om att myndigheternas och kom- munernas godkännande- och tillståndsprövning ska få beläggas med en avgift som tillfaller staten eller ansvarig kommun, bedöms intäkterna till staten och kommunerna överstiga det beräk- nade behovet av resurstillskott. Utredningen föreslår att resurstill- skotten till myndigheterna och kommunerna finansieras med de intäkter som en avgiftsfinansiering genererar. 13.1Utredningens förslag i korthet Det ska krävas tillstånd från för att privat utförare, kom- munala stiftelser och kommunalt ägda eller bildade associationer yrkesmässigt ska få bedriva verksamhet med hemtjänst (se avsnitt 10.1). Tillståndsplikt enligt socialtjänstlagen (SoL, 2001:453) ska gälla för utförare av sådan verksamhet som kommunen genom avtal har överlämnat till denne att utföra, s.k. entreprenadverksamhet (se avsnitt 10.2). Kommunens skyldighet att till anmäla verksamhet som genom avtal har överlämnats till enskild att utföra, ska upphöra (se avsnitt 10.2. För att godkännas som huvudman inom skolväsendet för barn och unga eller som utförare av tillståndspliktig verksamhet inom , dvs. enligt SoL eller lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS, 1993:387), ska det krävas att sökanden har tillräcklig insikt och erfarenhet samt i övrigt bedöms lämplig att bedriva verksamheten. Om den som ansöker om att få bedriva verksamhet är en juridisk person ska bedöm- ningen omfatta en viss angiven personkrets som främst utgörs av sökandens ägare och ledning (se avsnitt 11.2 och 11.2.1). Den som ansöker om att få bedriva verksamhet inom skolväsen- det för barn och unga eller tillståndspliktig verksamhet inom ska ha ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt (se avsnitt 11.1). Skolinspektionen, kommunerna och ska få ta ut en avgift vid en ansökan om godkännande eller tillstånd (se avsnitt 11.7). Enskilda huvudmän och privata utförare som beviljats godkän- nande respektive tillstånd före det att utredningens förslag om krav på insikt, erfarenhet, lämplighet och ekonomiska förutsätt- ningar trätt i kraft behöver inte ansöka om godkännande eller tillstånd på nytt. Kraven på tillräcklig insikt, erfarenhet, lämplighet och ekono- miska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt ska kvarstå även efter det att godkännande eller tillstånd har bevil- jats (se avsnitt 11.4). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om villkor för godkännande respektive tillstånd (se avsnitt 11.3). Godkända huvudmän inom skolväsendet för barn och unga och utförare med tillstånd att bedriva verksamhet enligt SoL och LSS ska anmäla dels förändringar i den personkrets som ska omfattas av tillståndsprövningen, dels ekonomiska förändringar som påverkar verksamhetens långsiktighet (se avsnitt 11.6). Skolinspektionen, och kommunerna ska få ta ut en avgift för den prövning som sker i samband med anmälningar om för- ändringar i personkretsen (se avsnitt 11.7). De föreslagna ändringarna ska träda i kraft . Den som yrkesmässigt bedriver sådan verksamhet som blir tillstånds- pliktig enligt utredningens förslag och som vill fortsätta med det ska ansöka om tillstånd . Utförarna får fortsätta sin verksamhet till dess att beslutat i till- ståndsärendet. Konsekvenser för Skolinspektionens prövning av godkännanden För att kunna ta ställning till vilka konsekvenser utredningens för- slag får för Skolinspektionens prövning av godkännanden är det nödvändigt att göra en uppskattning av antalet ansökningar om att bedriva fristående skolor som kan förväntas inkomma de kom- mande åren. Inom ramen för ansökningsomgången 2014 tog Skolinspektionen emot drygt 380 ansökningar om godkännande att bedriva skolverksamhet, varav cirka 160 var ansökningar om att starta ny skola och 220 var ansökningar om utökning av befintlig skola.1 Skolinspektionen har till utredningen uppgett att myndigheten beräknar att antalet ansökningar om godkännande kommer att uppgå till 395 stycken 2015. Prognosen avser ansökningar om att godkännas som huvudman för nya skolenheter och ansökningar om att utöka godkännandet för en befintlig fristående skola.