sou · H3B372 · 2015-08-04 00:00:00 — 40Se bl.a. regeringens skrivelse 2007/08:109, Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik, s. 5. kratiska beslutsprocesser förstärks skyddet av de mänskliga rättig- heterna.41 I detta sammanhang bör det framhållas att mänskliga rättigheter är odelbara och ömsesidigt samverkande. En stat kan inte välja vilka rättigheter som den efterlever utan alla mänskliga rättigheter har samma värde.42 Som ovan framhållits har den traditionella folkrätten inte sär- skilt behandlat demokrati. Utvecklingen av mänskliga rättigheter har emellertid medfört att folkrätten genom denna utveckling numera reglerar rättigheter som anses vara grundläggande krav för en demokrati. Genombrottet för de mänskliga rättigheterna kan sägas ha kommit att i viss mån erodera såväl suveränitets- som icke- interventionsprincipen. Demokratins betydelse understryks i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Av artikel 21 följer att folkviljan ska ligga till grund för den offentliga maktutövningen i varje stat och uttryckas genom fria och återkommande val. 1.Var och en har rätt att delta i sitt lands styre, direkt eller genom fritt valda ombud. 2.Var och en har rätt till lika tillträde till offentlig tjänst i sitt land. 3.Folkets vilja skall utgöra grundvalen för statsmakternas myndighet. Folkviljan skall uttryckas i periodiska och verkliga val, som skall genomföras med tillämpning av allmän och lika rösträtt och hemlig röstning eller ett likvärdigt fritt röstförfarande. De rättigheter som i övrigt ingår i en demokratisk samhällsordning, såsom yttrande-, tryck- och församlingsfriheterna, ingår i såväl FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna som dess kon- vention om de medborgerliga och politiska rättigheterna (ICCPR). Yttrandefrihet (artikel 19). Rätten till fredlig sammankomst/mötesfrihet (artikel 21). Rätten till föreningsfrihet (artikel 22). 41I regeringens skrivelse 2003/04:110 Demokratipolitik framhålls ”Demokrati förutsätter förverkligande av de mänskliga rättigheterna. förutsätter de mänskliga rättig- heterna ett demokratiskt styrelseskick och stärks av en demokrati baserad på ett brett med- borgerligt deltagande”, s. 122. 42Dessa principer slogs fast vid om de mänskliga rättigheterna och bekräftades bland annat vid FN:s senaste toppmöte . Se även regeringens skrivelse 2007/08:109, Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik, s. 27. Rätten att delta i skötseln av allmänna angelägenheter, direkt eller genom fritt valda ombud (artikel 25 a). Rätten att rösta och bli vald i fria val (artikel 25 b). Den överväldigande majoriteten av världens länder har anslutit sig till ICCPR.43 Innehållet i vad som avses med rätten till politisk del- tagande måste emellertid tolkas. Under det kan konsta- teras att stater grovt kunde delas in i två grupper, dels en grupp som ansåg att politiskt deltagande förutsätter ett flerpartisystem, dels de stater som ansåg att politiskt deltagande även kan ske i en enpartistat. Både dessa synsätt ansågs under det vara förenliga med t.ex. artikel 25 i ICCPR. Ett enpartisystem betrak- tades som förenligt så länge det gavs utrymme för olika fraktioner inom partiet.44 I för de mänskliga rättigheterna återfinns yttrandefriheten i artikel 10 och förenings- och mötesfriheten i artikel 11. I artikel 3 i första protokoll för- binder sig konventionsstaterna ”att anordna fria och hemliga val med skäliga tidsintervaller under förhållanden som tillförsäkrar fol- ket rätten att fritt ge uttryck till sin mening beträffande samman- sättningen av den lagstiftande församlingen”. har slagit fast att denna artikel skapar individuella rättigheter,45 även om dessa kan begränsas kan detta endast ske så länge de inte är godtyckliga, oproportionerliga eller på annat sätt undergräver rättigheten.46 Till skillnad från flertalet andra civila och politiska rättigheter skiljer sig den rättighet som följer av artikel 3 i första protokollet sig åt då den ålägger konventionsstaterna att anordna demokratiska val.47 Ifråga om val- eller valsystem, regler om trösk- lar för att få plats i den lagstiftande församlingen fastställer artikeln inte några bestämda regler. har uttalat att: 43Denna konvention är nästan universellt antagen. 44Se Democracy and International , , and , on Intenational Agreements and Development, Working Paper No 5, 2004, s. 7. 45Se och v. , , A/113. 46Cameron s. 7. 47Mathieu Mohin och Clerfayt v. , para. There are numerous ways of organising and running electoral systems and a wealth of differences, inter alia, in historical development, cultural diversity and political thought within Europe which it is for each to mould into its own democratic vision … For the purposes of applying Article 3 of Protocol No. 1, any electoral legislation must be assessed in the light of the political evolution of the country concerned, so that features that would be unacceptable in the context of one system may be justified in the context of another, at least so long as the chosen system provides for conditions which will ensure the “free expression of the opinion of the people in the choice of the legislature”… Furthermore, since the Convention is first and foremost a system for the protection of human rights, the Court must have regard to the changing conditions within the respondent State and within Contracting States generally and respond, for example, to any emerging consensus as to the standards to be achieved. In this regard, one of the relevant factors in determining the scope of the authorities’ of appreciation may be the existence or non-existence of common ground between the laws of the Contracting States …48 I frågan om allmän rösträtt har tillåtit att denna begränsas på olika sätt, bl.a. avseende ålder och om statens med- borgare har bosatt sig i en annan stat, att personer som dömts för vissa brott förlorar sin rösträtt, och s.k. ”lustration” som medför att tjänstemän i tidigare icke-demokratiska regimer förbjuds att kandidera till parlamentet. har även framhållit att en demokrati inte kan vara ett rent majoritetsstyre utan att det måste finnas en balans: Although individual interests must on occasion be subordinated to those of a group, democracy does not simply mean that the views of a majority must always prevail: a balance must be achieved which ensures the fair and proper treatment of minorities and avoids any abuse of a dominant position.49 Någon uttrycklig rättighet till ett demokratiskt styrelseskick fast- slås varken i , eller dess efterföljande proto- koll. Dock återfinns begreppet demokrati. I konventionens ingress (preamble) framhålls att de grundläggande friheterna bl.a. bäst be- varas genom en ”verklig politisk demokrati”. har även framhållit att demokrati är den enda politiska modellen som 48Sitaropoulos and Giakoumopulos v. No. 42202/07, 15 MArch 2012, para. 49Chassagnou and others v. , Reports 1999, , Applications nos. 25088/94, 28331/95 and 28443/95, para112. övervägs av konventionen och därmed det enda styrelseskick som är förenlig med den.50 Demokratibegreppet återfinns i konventionen i kontexten att vissa rättigheter, såsom yttrande-, förenings- och mötesfriheten, får inskränkas om det är nödvändigt i ett demokra- tiskt samhälle. Vad som ska betraktas som ett demokratiskt sam- hälle framgår emellertid inte och inte heller har definierat begreppet. Dock har konstaterat att yttrandefriheten utgör en av de grundläggande principerna på vil- ken ett demokratiskt samhälle vilar51 och den fria politiska debatten utgör kärnan i ett demokratiskt samhälle.52 Utöver de ovan nämnda mänskliga rättigheter påverkar även andra mänskliga rättigheter i vidare perspektiv hur demokratisk en stat är. Rättigheter såsom rätten till en rimlig levnadsstandard, hälsovård och utbildning påverkar möjligheterna för hur människor kan utöva sina politiska rättigheter. Här kan argumenteras att en förutsättning för att människor ska kunna utöva dessa rättigheter är att de har såväl kunskap som möjlighet. Hit hör t.ex. rätten till utbildning som får anses utgöra en av de rättigheter som påverkar huruvida en demokrati kan beskrivas som välfungerande och stark. 12.7Går det att objektivt avgöra en stats demokratiska status? Demokratibegreppet är omtvistat. Få stater, om någon, eftersträvar att förknippas med prefixet ”icke” då demokrati kommer på tal. Som framgår ovan finns det ingen allmängiltig statsvetenskaplig eller folkrättslig definition av demokrati. Inom forskningen finns olika syn på när en demokrati kan sägas ha konsoliderats i en viss stat. Medan vissa anser att det är de institutionella aspekter – bl.a. fria och rättvisa val, maktfördelning, möjlighet till ansvarsutkrävande – hävdar andra att det inte är tillräcklig att enbart titta på institu- tioner utan även hur dessa fungerar i praktiken, hur medborgarnas faktiska möjligheter att delta i det politiska livet är. 50United Communist Party of and others v. , , (133/1996/752/951) para. 51Handyside v. , , Application no. 5493/72, para. 52Lingens v.Austria, 8 1986, Application no. 9815/82, para. I avsnittet redogörs för några olika demokratiindex och hur dessa går tillväga för att bedöma staters demokratiska status. Det finns olika skolor avseende hur bedömningen ska göras för att mäta demokrati. Den ena skolan förespråkar att en formell eller minimalistisk bedömning görs, medan den andra skolan inkluderar även en substantiell eller materiell del. En minimalistisk syn bygger på att bedömningen sker utifrån objektiva kriterier, men bedöm- ningen innefattar trots det oftast subjektiva inslag. Denna bedöm- ning tar sikte på hur styrelseskicket och hur de kollektiva besluten ska fattas. I den materiella bedömningsmodellen beaktas i än större utsträckning subjektiva bedömningar. Värt att observera är att även de samhällsvetare som förespråkar en minimalistisk syn anser att valen måste vara konkurrensutsatta. I sin rapport framhåller och att en under- liggande trend är att de institutionella skillnaderna mellan auktori- tära stater och de demokratiska staterna avsevärt har minskat de se- naste decennierna.53 Denna utveckling torde ha samband med den genomgripande förändring som skett , där allt fler stater demokratiseras. Demokratiseringsvågen har skett över alla kontinenter med en början i , för att därefter sprida sig till och få ny skjuts bl.a. i i anslutning till upplös- ning och . Förändringsvågen har också spritt sig till delar av och där över 50 militärregimer eller en- partistater öppnats upp för flerpartival. Denna utveckling brukar benämnas den ”tredje demokratiseringsvågen” och myntades av samhällsvetaren Den beskrivna utvecklingen har medfört att auktoritära och diktaturstater i allt större utsträckning har kommit att bli ”hybrid- regimer” där demokratiska institutioner finns på plats, men där dessa på olika sätt sätts ur spel. Allmänna val hålls t.ex. regelbundet men sätts ur spel genom olika former av valfusk. 53Lindberg/, s. 4. 54Samuel , The Third : Democratization in the late Twentieth Century, and : 1991. att den ”vanligaste typen av diktatur i världen är förklädd till demokrati”.55 I den samhällsvetenskapliga forskningen är en central och om- tvistad fråga huruvida skillnaden mellan diktatur och demokratier ska ses som en art- eller en gradskillnad. Även om det finns argu- ment som talar för en syn där man betraktar demokrati respektive diktatur som en artskillnad så menar och att det finns fler övertygande argument som talar för att demokrati re- spektive diktatur bör ses som ”ändpoler på en underliggande skala”56, dvs. som en gradskillnad. Som utgångspunkt för denna syn kan tas att samtliga som definierat vad en demokrati är inte helt kunnat undvika gradskillnadsperspektivet.57 Det främsta argumen- tet torde vara att det i en graderad skala går att dela in stater på ett mer representativt sätt. I de demokratiindex som redogörs för nedan finns en stor enighet om de stater som hamnar långt ut på en skala, dvs. de stater som skulle kunna betecknas som rena dikta- turer eller starka demokratier. Mellan dessa ytterligheter återfinns emellertid en majoritet av världens stater. Dessa staters styrelse- skick skiljer sig i sin tur åt inbördes och de kan vara mer eller mindre demokratiska eller auktoritära. Vissa stater kan ur ett for- mellt synsätt ha alla demokratiska institutioner på plats men där dessa inte fungerar på ett sådant sätt som krävs för en demokrati. Merparten av de demokratiindex som kommer att redogöras för nedan tar sikte på att bedöma om en stat kan betraktas som en elek- toral demokrati eller valdemokrati. I sin rapport framhåller och att en uppdelning även kan göras mellan demokratins bas- respektive idealkriterier. Avseende idealkriterierna råder emel- lertid inte den samsyn mellan samhällsvetare som finns vad gäller baskriterierna. Medan baskriterierna kan ses som operationella krite- rier, är idealkriterierna normativa.58 De senare möjliggör att bedöma vilken demokratimodell som en viss stat kan kategoriseras in i. I figur 12.1 åskådliggörs de olika typer av representativa demokrati- modeller som finns beroende på vilka idealkriterier som förordas.59 55Lindberg/, s. 4. 56Aa s. 10. 57Adam Przeworskis dikotoma definition av demokrati framhålls som nedbrutet. Ändå med- för hans mätmetod ett visst inslag av gradskillnadsperspektivet. Se /, s. 10. 58Aa s. 6. 59Begreppet representativ demokrati används här som ett paraplybegrepp som inbegriper samt- liga varianter av demokrati som framgår i figur 12.1. Termen demokratiindex har en flertydig betydelse. Bl.a. anger ter- men ett demokratimått, dvs. att staten X har demokratiindex 4.35, staten Y har demokratiindex 8,72, staten Z har demokratiindex 6,77 osv. Demokratimåttet kan anses åskådliggöra hur pass demokratisk en stat bedöms vara. Det råder en korrelation mellan demokrati- måttet (det framräknade värdet) och statens demokratiska status. Ett högre tal får generellt antas tyda på att staten är mer demo- kratisk jämfört med en annan stat som erhåller ett lägre tal. Termen demokratiindex används även som benämning för de subjekt som tar fram demokratimåtten. Demokratimåtten tas fram genom en bedömning och värdering av olika komponenter som respektive demokratiindex anser vara nödvändiga för en demokrati. I detta avsnitt behandlas termens båda betydelser. För att tydliggöra vad som avses används benämningen demokratimått då mätvärdena åsyftas och benämningen demokratiindex för de subjekt som tar fram mätvärdena. Det kan konstateras att det finns åtminstone ett drygt tjugotal demokratiindex i världen. Sju av dessa är de vanligast förekommande. Dessa sju demokratiindex har också det gemensamt att de täcker in många länder samt att de täcker in . Dessa index är: Boix, och Rosato Därutöver finns det ytterligare demokratiindex som också uppvisar de egenskaper som kännetecknar de nu uppräknade demokrati- indexen, varav ett är demokratiindexet Varieties of Democracy. Detta demokratiindex är under uppbyggnad och det fullständiga indexet beräknas kunna presenteras . Den fortsatta framställningen avser de nu åtta angivna subjek- ten. Hur tas demokratimåttet fram Utgångspunkten för ett demokratimått är att fastställa en defini- tion av demokrati. Detta möjliggör att måttet mäter det som är syftet med det. Demokratimåttet tas fram genom en process i flera steg, där varje steg i processen innefattar ett antal avgöranden och bedömningar. Den inledande bedömningen består således i att defi- niera vad demokrati är. Utifrån demokratidefinitionen (konceptet) identifieras de komponenter som definitionen består av. Kompo- nenterna bryts i sin tur ned i indikatorer. krävs flera indika- torer för att mäta en komponent. Härefter måste det beslutas hur mätningen av den bestämda demokratidefinitionen ska ske. Detta inkluderar hur mätningen ska operationaliseras samt rent praktiskt ska genomföras. Komponenterna aggregeras slutligen – dvs. Demokratimåttet utgörs av det slutliga resultatet av agg- regeringen. De för- respektive nackdelar som ett visst demokratiindex har kan bedömas dels utifrån validitet, dvs. om indexet mäter det som är syftet, dels reliabilitet, dvs. att mätningen inte ger systematiska eller slumpmässiga fel i val av mätprocess. Av avgörande betydelse för ett demokratimåtts validitet är givetvis valet av indikatorer. En grundförutsättning för att utvärdera en indikator är att det finns tillgänglig och tillförlitlig information. Avsaknad av information eller om den inte är tillförlitlig medför givetvis att reliabiliteten går ned. Valet av objektiva eller subjektiva indikatorer har också betydelse, inte minst vad gäller måttets reliabilitet. Fördelen med objektiva indikatorer är att dessa har mindre problem med att mät- fel uppstår. Medan de subjektiva indikatorerna kräver att någon gör en subjektiv bedömning och risken för mätfel ökar därmed. För att kunna mäta de objektiva indikatorerna krävs emellertid tillgänglig och tillförlitlig information. Saknas detta skapas risk för mätfel. Fördelen med subjektiva indikatorer är bl.a. att dessa kan väljas för att i större utsträckning få med det som demokratimåttet avser Övergripande kan sägas att detta får till följd att objektiva indikatorer oftast skapar reliabilitet i ett mått, medan de subjektiva indikationerna i större utsträckning har bättre validitet då dessa fångar upp de aspekter som demokratimåttet avser mäta. Andra viktiga aspekter att beakta vid bedömningen av ett demokratiindex är möjligheten för andra forskare att utvärdera ett index (replikering). Av intresse vid bedömningen av ett demokrati- index utgör således om det finns information om bl.a. hur olika in- dikatorer har värderats, vem som har gjort bedömningen i fråga om subjektiva indikatorer, liksom vilken information som använts för att bedöma de objektiva indikatorerna. Vidare är syftet med ett demokratiindex av avgörande för huruvida det specifika indexen kan användas som referens eller bedömningsgrund. Avseende ett index tillförlitlighet är det även av intresse vilka som står bakom indexet samt hur detta finansieras. Nedan görs en kort sammanfattning av de ovan nämnda demo- kratiindexen främst utifrån måttens syfte och de komponenter och indikatorer som ligger till grund för mätningen.60 60 En mer fullödig genomgång återfinns i Demokratiindex – Rapport till Kommittén om översyn av exportkontrollen av krigsmateriel, , . Det grundläggande syftet med demokratiindexet Polity var från början att studera politiska systems överlevnad. Polity har utveck- lats över tiden och den senaste versionen är Polity IV. Indexen sponsras av Political Instability Task Force som finansieras av USAs underrättelseorganisation . I Polity IV definieras demokrati utifrån tre olika komponenter som synes täcka in samtliga baskriterier som redovisas ovan. Den första komponenten mäter de institutioner och procedurer i vilka medborgarnas möjlighet att välja sina politiska ledare och uttrycka sina politiska preferenser mäts. För att detta ska vara möjligt krävs att det finns en reell politisk tävlan som bl.a. kan mätas genom poli- tiskt deltagande och förekomsten av politiska friheter. Den andra komponenten mäter de institutionella begränsningar som finns av den exekutiva maktutövningen. I den tredje komponenten bedöms om de medborgliga friheterna garanteras samtliga medborgare. valda indikatorerna bygger uteslutande på forskares subjektiva be- dömningar. I urvalet av indikatorer så återspeglar dessa inte riktigt den valda demokratidefinitionen då vissa rättigheter inte återfinns när demo- kratidefinitionen ska operationaliseras. Orsaken till detta är att fors- karna i projektet hävdar att detta i stället kommer att framgå i de indikatorer som mäter de institutionella förutsättningarna. Bedöm- ningen av en stat sker utifrån två dimensioner, dels en demokrati- dimension (institutionalized democracy) dels en auktoritär dimen- sion (autocracy). Utifrån dessa dimensioner görs en aggregering av komponenterna och indikatorerna till ett demokratimått. Skalan delar in stater i 5 olika statsskick, fullständig demokrati (full demo- cracy), demokrati (democracy), öppen anokrati (open anocracy), sluten anokrati (closed anorcracy) och autokrati (autocracy). En farhåga som framförts mot Polity IV av andra forskare är de svårigheter som föreligger att inhämta den mängd information som krävs för att mäta samtliga aspekter som indexet avser mäta. Vidare kan konstateras att den subjektiva bedömning som görs vid kod- ningen av indikatorer skapar en hög grad av utrymme för tolk- ningar som därigenom medför att reliabiliteten kan ifrågasättas. Det ursprungliga syftet med demokratiindex var att det skulle användas vid studier om orsaker till demokratins uppkomst. definition av demokrati är att det är ett politiskt system där ideologiskt och socialt olika grupper har rätt att tävla om den politiska makten, och där institutionella makthavare väljs av folket och är ansvariga till folket. Indexet har utvecklats av professor och han har samarbetat med () i och har även fått stöd från Joint Nordic Commit- tee of (NOS-S). Den använda demokratidefinitionen överensstämmer till del med de baskriterier som redogjorts för ovan. Detta demokratimått tar utgångspunkt i Dahls teorier. De två komponenterna som mäts är dels konkurrens (competetion) mellan de politiska partierna, dels medborgarnas deltagande (participation). Dessa två kompo- nenter mäts med två indikatorer som baseras på kvantitativ data. grund av den mätmetod som används så värderas valdeltagandet i en stat högt medan kränkningar mot mänskliga rättigheter inte ges samma vikt. Komponenterna och indikatorerna bedöms i huvudsak utifrån observerbara fakta och den information som dessa bygger på (dvs. främst valdeltagande och vem eller vilka partier som medborgarna röstat på) är som regel lätt att få tag på. Viss bedömning sker genom subjektiva bedömningar av forskare. Detta sker dels i av- görandet om ett val ska betraktas som allmänt och fritt, dels krävs en subjektiv bedömning vid avgörandet om hur makten är fördelad i staten mellan den lagstiftande respektive den exekutiva makten. Således kan sägas att demokratiindex är relativt fritt från tolkningar vid bedömningen av de olika komponenterna och indikatorerna. Syftet med Przeworskis demokratimått är att undersöka vilka ef- fekter demokrati har inom olika samhällsområden, t.ex. hur en stats ekonomiska situation kan komma att påverka den politiska utveck- lingen. Indexet finansieras av forskningsmedel. Detta demokratimått är dikotomt. Den demokratidefinition som en av de forskare som utvecklat indexet utgår ifrån är ”a regime in which some governmental offices are filled as a consequence of contested elections”. För att ett val ska anses vara konkurrensutsatt krävs att det finns en opposition som har en rimlig chans att vinna ett val liksom att tillträda valbara poster. Przeworskis definition får anses utgå från en minimalistisk definition av demokrati. Det kan inte sägas omfatta samtliga baskriterier. För att ett statsskick enligt detta mått ska anses vara en demokrati krävs att den exekutiva makten måste vara direkt eller indirekt vald i allmänna val, att den legislativa makten måste vara vald, samt att det måste finnas mer än ett parti. Enligt detta mått kommer en stat där den sittande regi- men aldrig förlorat makten att definieras som en icke-demokrati. En stat kodas enligt detta mått som demokratiskt om det uppfyller tre villkor. Utifrån konkurrenskomponenten ska två indikatorer vara uppfyllda för att en stat ska kodas som en demokrati. Dels ska den exekutiva makten vara direkt eller indirekt vald i allmänna val som är ansvarig antingen direkt gentemot medborgarna eller till den lagstiftande församlingen, dels ska den lagstiftande försam- lingen vara vald i fria och rättvisa val. Utifrån deltagarkomponenten ska en indikator kontrollera om en majoritet av de vuxna medbor- garna ha rätt att rösta.