sou · H2B391 · 2015-01-01 00:00:00 — Könstillhörighetslagen innebär att fastställelse av ändrad könstill- hörighet inte kan komma i fråga . Utredningens bedömning är att barn och unga inte kan ställas utan möjligheter till ändring av juridiskt kön enbart på den grunden att de är barn. Ett barnperspektiv, med utgångspunkt i barnets bästa, mänskliga rättigheter och principen om icke diskriminering innebär att ungas behov av att i förekommande fall kunna ändra juridisk kön måste erkännas. Frågan om barn och ungas möjligheter till ändring av juridiskt kön förutsätter emellertid särskilda bedömningar. Förut- sättningarna för barn och unga att ändra juridiskt kön måste analy- seras och utformas med beaktande av mänskliga rättigheter, barn- konventionen och vårdnadshavarens rättigheter och skyldigheter. För att kunna avgöra om unga vid en viss ålder själv ska ha rätt att ansöka om ändring av juridisk kön måste mognadsgraden vid en tilltänkt ålder ställas i relation till svårighetsgraden och betydelsen av det beslut som ska fattas. Om unga vid en viss ålder kan anses mogna nog att tillgodogöra sig information och överblicka konse- kvenserna av ett beslut om ändring av juridiskt kön kan bestäm- manderätten tillkomma den unge själv. Utredningens förslag till en ny lag om ändring av juridiskt kön innebär ett tydligt särskiljande mellan den juridiska och den medicinska delen i processen att ändra könstillhörighet. Ett beslut om ändring av juridiskt kön är ett rent administrativt beslut avseende folkbokföringen och närmare bestämt personens personnummer. Ändringen har ingen koppling eller samband med irreversibel könskorrigerande vård och behandling inom ramen för hälso- och sjukvården. Utredningens bedömning är därför att svårighetsgraden av det beslut som fattas avseende en persons juridiska kön rättsligt och formellt sett är låg, eftersom det enbart innebär en personnummerändring. Svårighetsgraden får i stället anses ligga i att den unge aktivt väljer att gå emot de nor- mer och föreställningar som råder i ett heteronormativt samhälle. När det gäller betydelsen av ett beslut om ändring av juridiskt kön gör utredningen bedömningen att denna måste bedömas ur ett rättsligt och ett mänskligt perspektiv. Utredningens bedömning är att den rättsliga betydelsen av ett beslut om ändring av juridiskt kön inte är en ny fråga, eftersom det finns möjligheter till ändrad könstillhörighet enligt den nuvarande könstillhörighetslagen. tuella svårigheter som uppkommer efter en ändring av juridiskt kön, exempelvis vid tillämpning av lagstiftning, får lösas på samma sätt som när det gäller vuxna. Möjligheten för barn och unga att ändra juridiskt kön innebär att unga kan få tillgång till officiella dokument som speglar den egenidentifierade könsidentiteten, vilket i vissa fall är i enlighet med barnets bästa. Det är en åtgärd som skulle förenkla för unga transpersoner att röra sig i det offentliga rummet som det kan bidra till ökad livskvalitet för gruppen, inte minst för att den unge erhåller en bekräftelse eller ett rättsligt erkännande av den egenidentifierade könsidentiteten. En möjlighet att ändra juridiskt kön kan enligt utredningen anses ha stor betydelse ur ett mänskligt perspektiv. Utredningens bedömning är att unga som har fyllt själva ska kunna ansöka om ändring av juridiskt kön. De anses ha uppnått en sådan ålder och mognad att vederbörande själv, och oberoende av vårdnadshavarens samtycke, kan ansöka om ändring av juridiskt kön i folkbokföringen. Detta innebär en inskränkning i vårdnads- havarens rätt att bestämma i den unges personliga angelägenheter. Utredningens bedömning är att det är viktigt att föräldraperspekti- vet får stå tillbaka i frågor om den unges könsidentitet, med hänsyn till barnets bästa. När det gäller barn och unga som har fyllt men inte föreslår utredningen att den unge, tillsammans med vårdnads- havaren, ska kunna ansöka om ändring av juridiskt kön. En ändring av den unges juridiska kön förutsätter i dessa fall både den unges och vårdnadshavarens samtycke. När den unge har två vårdnads- havare är utgångspunkten att båda måste samtycka till en ändring av det juridiska könet. För att oenigheter vårdnadshavare emellan inte ska drabba den unga som har ett tydligt behov av att ändra sitt juridiska kön föreslås ett tillägg i . Detta förslag till tillägg syftar till att göra det möjligt för socialnämnden att besluta att en ändring får ske utan den andra vårdnadshavarens samtycke, om det krävs med hänsyn till barnets bästa. Vidare föreslås en särskild bestämmelse i lagen om ändring av juridiskt kön för barn och unga med medfödd avvikelse i könsutvecklingen. En förutsättning för ändring i dessa fall är, mot bakgrund av barnets ringa ålder, att det till ansökan bifogas ett läkarintyg som visar att en ändring är i enlighet med utvecklingen av barnets könsidentitet och i enlighet med barnets vilja, med beak- tande av barnets ålder och mognad. Förslag till en ny lag om tillståndsprövning av ingrepp av könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna En del av processen att ändra könstillhörighet är, som beskrivits tidigare, den medicinska vården och behandlingen av transsexuella eller personer med könsdysfori. Utredningen har, som också be- skrivits tidigare, gjort bedömningen att könstillhörighetslagen ska avskaffas och ersättas av två nya lagar, bland annat en lag om till- ståndsprövning av vissa ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna. Förslaget till en ny lag om tillståndsprövning innebär att de ingrepp som förutsätter tillstånd enligt den nuvarande köns- tillhörighetslagen fortsatt ska prövas hos . Motivet till att införa en särskild lag vad gäller dessa ingrepp är bland annat att ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna är av mycket speciell karaktär och att det rör sig om irreversibla ingrepp. Det är därför mycket viktigt att den kvalitetsgranskning som Social- styrelsen tillståndsgivning innebär finns kvar. Den föreslagna lagen ska betraktas som en speciallagstiftning inom hälso- och sjuk- vårdens område. Ungas möjligheter att erhålla tillstånd till operation av könsorganen eller avlägsnande av könskörtlarna En konsekvens av åldersgränsen i könstillhörighetslagen är att unga transsexuella inte får tillgång till samma hälso- och sjukvård som vuxna. Åldersgränsen är ensamt avgörande för frågan om de aktu- ella kirurgiska ingreppen och det spelar ingen roll om den unge, vårdnadshavaren och det medicinska teamet är överens om att ett ingrepp är i enlighet med barnets bästa. Särskilt viktigt att upp- märksamma i detta sammanhang är att det förekommer att unga transsexuella tar sitt eget liv i väntan på kirurgiska ingrepp. Med detta inte sagt att den rätta vården för barn och unga i alla fall är ingrepp i könsorganen eller avlägsnande av könskörtlarna. Utred- ningens bedömning är att barn och ungas behov av kirurgiska ingrepp i vissa fall måste erkännas och att det bör finnas en möjlig- het för unga att erhålla tillstånd till de aktuella ingreppen. Utredningen föreslår att ett krav för att en ung person ska ges tillstånd till ingrepp i könsorganen eller avlägsnande av könskört- larna är att vederbörande har fyllt . Att den unge har fyllt är emellertid inte detsamma som att tillstånd kommer att beviljas av . Andra förutsättningar för tillstånd är att det är förenligt med vetenskap och beprövad erfarenhet, att vårdnads- havaren samtycker och att den unge har tillräcklig mognad att själv samtycka till ingreppet. Kravet på att den unge ska ha nått till- räcklig mognad att själv samtycka till ingreppet ska enligt utred- ningens bedömning väga tyngre än åldersgränsen i förekommande fall. I sådana fall där den unge har fyllt men inte anses ha tillräcklig ålder och mognad att själv samtycka till ingreppet ska tillstånd inte ges. Kravet på tillräcklig mognad kompletterar således åldersgränsen och innebär att det finns utrymme att neka tillstånd i sådana fall där ålderskravet är uppnått men inte mognadskravet. Om den unge har två vårdnadshavare måste båda samtycka till det aktuella ingreppet. För att oenigheter vårdnadshavare emellan inte ska drabba den unge, som har ett tydligt behov av ingreppet, föreslås ett tillägg i . Detta förslag till tillägg syftar till att göra det möjligt för socialnämnden att beslut att tillstånd får ges utan den andra vårdnadshavarens samtycke, om det krävs med hänsyn till barnets bästa. The Inquirys remit is to investigate whether the age limit for recognising changes of gender should be amended. The reason for this is that in many cases, not least among young people, being transgender causes mental suffering for those concerned due to problems they encounter in their everyday lives. On 1 2013, the sterilisation requirement was removed from the Act concerning recognition of gender in certain cases (1972:119). This means that intervention is no longer required for a change of gender to be recognised. One consequence of removing the sterilisation requirement is that changing a persons gender is seen as a two-part process. The first part is the administrative procedure for legal recognition of the change, i.e. changing a persons legal gender in the population register. The second part comprises the gender reassignment care and treatment that, with the exception of certain specific procedures regulated in the Act concerning recognition of gender in certain cases, are regulated in the Health and Act. Under the Inquirys terms of reference, the administrative change, i.e. the change to a persons legal gender, is the focus of its remit. The Inquirys interpretation is that the removal of the sterilisation requirement formed the basis of the remit to investigate the age limit for recognising changes of gender. The Inquiry therefore considers it to be within the framework of its remit to make proposals based on drawing a distinction between the legal and parts of the process of changing gender. As the part is hugely significant to transgender people, we could not neglect to consider that aspect and make proposals, even though the focus of the Inquirys remit is the legal aspect. This report addresses the following issues: the conditions for changing legal gender in the population register; the conditions for approval for certain surgical procedures that are a part of gender reassignment care and treatment of trans- gender people; and the conditions for children and young people to change their legal gender and/or be approved for certain surgical procedures that are a part of gender reassignment care and treatment of transgender people. In proposing age limits on the possibility to change gender, the Inquiry is to survey and analyse the consequences of the current age limit of 18 for the child, for custodial parents and for the of ensuring quality and reliability in the assessments on which decisions are based. Human rights and freedoms, and particularly the rights accorded to children in the United Nations Convention on the Rights of the Child, must be taken into account. Articles 3 and 12 of the Convention are particularly relevant. These state that the best interests of the child shall be a primary con- sideration in all actions concerning children, and that every child has the right to express his or her own views and be heard in all matters affecting the child. The childs views must be given due weight in accordance with the age and maturity of the child. Proposal for a new act on changes of legal gender Changing a persons legal gender is a prerequisite if that person is to be able to access official documents (such as passports or other identity documents) that reflect the gender with which they them- selves identify. Living with a legal gender that does not reflect the gender with which a person identifies causes numerous problems. In , it is necessary to show ID or give your personal identity number in the most mundane situations: buying a train ticket, renting a film or seeing a doctor. Transgender people living as the gender with which they identify but without corresponding identity documents often encounter problems when they have to give a female or male personal identity number or name that does not correspond to their own gender identity. There is a risk that the person is doubted, or is treated in a degrading way. The daily life of transgender people is fraught with situations in which they risk not being able to prove their identity. Changing a persons legal gender in the population register means, in practical terms, changing their personal identity number. A new personal identity number makes it possible for the person in question to obtain new identity documents, for example. This in turn enables that person to produce identity documents that corre- spond to their gender identity, which is significant in terms of both their health and wellbeing and their of participating in society. The living conditions of transgender people as a group raise issues of human rights protection and protection from discrimination. The question of changing legal gender attracts attention in the international arena where the focus is on human rights and dis- crimination. In the Inquirys assessment, respect for the private life of the individual and the right to self-determination and privacy means that individuals should be free to change their gender as recorded in the population register. The process of changing legal gender should be rapid, straightforward and transparent. Moreover, it is important that the laws regulating the legal change do not lay down any indirect or direct requirements of care or treat- ment before the individual is able to change their legal gender. No one should be forced to undergo any kind of or psycho- logical treatment, process or assessment on the grounds of their gender identity. The Inquirys survey and analysis of the Act concerning recog- nition of gender in certain cases shows that the legal and aspects of the process of changing legal gender are still closely linked, despite the removal of the sterilisation requirement before changing gender. A examination is still the basis of the assessment of whether the conditions for changing gender under Section 1 of the Act concerning recognition of gender in certain cases are fulfilled. Contact between the individual and health and care services plays a crucial role in that individual being able to change their gender. The requirements in the Act concerning recognition of gender in certain cases are, in reality, in nature and aim to ensure that a persons decisions with respect to irreversible surgical procedures are well-considered. Furthermore, a decision on a change of gender is a requirement for an individual to be approved for certain surgical procedures, namely surgery on the sexual organs or the removal of sex glands. The Inquirys overall assessment is that the Act concerning recognition of gender in certain cases aims to protect individuals against making incorrect decisions concerning future gender reassignment surgery and thus prevent incorrect care and treatment within the health and care system. The Act should therefore be seen as part of a decision-making process and can be likened to other special legisla- tion in the area of health and care. Regarding human rights and protection against discrimination, the Inquiry takes the view that the current Act concerning recognition of gender in certain cases is not compatible with respect for the private life of the individual and the right to self-determination and privacy. The Act means that individuals are not free to change their gender as recorded in the population register. The requirements imposed in the process of changing gender mean that it is far from rapid, straightforward and transparent. From a human rights perspective, it is worth noting that the Act is, as mentioned above, part of a decision-making process. To change gender, an individual is forced to seek contact with the health and care system. In the Inquirys assessment, human rights and Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms mean that anyone who wishes to change their legal gender as it appears in the population register should be free to do so. Changes of legal gender should be fully recognised, and the process of changing legal gender should be rapid, straightforward and transparent. Furthermore, there should be no indirect or direct requirements of assessment, care or treatment before an individual is able to change their gender as recorded in the popula- tion register. The Inquiry proposes that the Act concerning recog- nition of gender in certain cases be repealed, and replaced with two new laws: an act on changes of legal gender and an act on approval for procedures on sexual organs and removal of sex glands. The act on changes of legal gender should regulate the conditions for changing the legal gender of an individual in the population register, involving the allocation of a new personal identity number to that person. The basic premise is that anyone who wishes to change their legal gender should be free to do so. Possibilities for children and young people to change their legal gender Under the Act concerning recognition of gender in certain cases, there can be no question of changing gender before the age of 18. The Inquiry takes the view that children and young people cannot be left without any possibility to change their legal gender on the sole ground that they are children. A child rights perspective, based on the best interests of the child, human rights and the principle of non-discrimination, means that young peoples need to change their legal gender must be recognised where applicable. However, the question of children and young people changing their legal gender requires special evaluation. The conditions for children and young people to change their legal gender must be analysed and tailored taking account of human rights, the Convention on the Rights of the Child and the rights and responsibilities of custodial parents. To be able to decide whether a young person should have the right, at any given age, to apply for their legal gender to be changed, the level of maturity at that age must be set in relation to the diffi- culty and significance of the decision to be taken. If young people of a given age can be considered sufficiently mature to take in information and comprehend the consequences of a decision to change legal gender, the young person could be entitled to make the decision. The Inquirys proposal of a new act on changes of legal gender involves a clear line being drawn between the legal and aspects of the process of changing gender. A decision to change legal gender is a purely administrative decision concerning the population register and, more specifically, a persons personal identity number. This change has no link or connection with irrever- sible gender reassignment care and treatment within the health and care system. In the Inquirys assessment, therefore, the difficulty of a decision taken about a persons legal gender is, in legal and formal terms, minor because it only concerns a change of personal identity number. The difficulty could rather be said to lie in a young person actively choosing to go against the norms and ideas that dominate in a heteronormative society. In terms of the significance of a decision to change legal gender, the Inquiry con- siders that this must be evaluated from a legal and a human per- spective. The Inquiry considers that the legal significance of a decision to change legal gender is not a new issue, as it is already possible to change gender under the current Act concerning recog- nition of gender in certain cases. difficulties that arise follow- ing a change of legal gender, for example in applying legislation, could be resolved in the same way as for adults. legislation should be applied analogously. The possibility for children and young people to change their legal gender means that young people can obtain official documents that reflect the gender with which they identify, which in some cases is in the best interests of the child. This measure would make it easier for transgender young people to go about their business in public and could help improve the quality of life of this group, not least because the young person receives affirmation or legal recognition of the gender with which they identify. In the view of the Inquiry, a possibility to change legal gender can be considered hugely significant from a human perspective. The Inquiry considers that young people aged 15 and over should be able to apply for a change of legal gender. They can be con- sidered to have reached an age and level of maturity that they themselves – independently of consent from their custodial parents – can apply for a change of legal gender in the population register. This means restricting the rights of custodial parents to decide on the personal affairs of their children. The Inquiry considers that it is important that the parental perspective defers on matters con- cerning a young persons gender identity, with reference to the best interests of the child. For children and young people aged 12–15, the Inquiry pro- poses that the young person, together with a custodial parent, be allowed to apply for a change of legal gender. In such cases, a change to the young persons legal gender would require the consent of both the young person and the custodial parent. If the young person has two custodial parents, the basic premise is that both of them must consent to the change of legal gender. To prevent dis- agreement between custodial parents affecting young people who have a clear need to change their legal gender, an addition to the Children and Parents Code is proposed. The proposed addition aims to make it possible for to decide that a change may take place without the other custodial parents consent, if this is necessary in the best interests of the child. It is also proposed that the act on changes of legal gender contain a special provision on children and young people under the age of 12 with congenital disorders of sex development. In light of the young age of the children involved in such cases, a change of legal gender will require the submission of a certificate attesting that the change is in accordance with the development of the childs gender identity and with the childs wishes, taking account of the childs age and level of maturity. Proposal for a new act on approval for procedures on sexual organs and removal of sex glands Part of the process of changing gender is, as previously outlined, the care and treatment of transgender people or people with gender dysphoria. As also outlined above, the Inquiry con- siders that the Act concerning recognition of gender in certain cases should be repealed and replaced with two new laws, one of them an act on approval for procedures on sexual organs and removal of sex glands. The proposal of this new act means that the proce- dures that require approval under the current Act concerning recog- nition of gender in certain cases would still be examined by . The reason for introducing a special law on these procedures is that surgery on the sexual organs and the removal of sex glands are a very special kind of procedure, and are irreversible. It is therefore very important that the quality provided by approval procedure remains in place. The proposed act should be seen as special legislation in the area of health and care. Possibilities for young people to be approved for surgery on sexual organs or the removal of sex glands One consequence of the age limit in the Act concerning recognition of gender in certain cases is that young transgender people cannot access the same health and care as adults.