sou · H3B369 · 2015-08-04 00:00:00 — Beroende på förhållandena i det enskilda fallet kan det vara ak- tuellt att byta ut vilken som helst av uppgifterna i folkbokföringen, inte enbart namn och personnummer.11 Om ett barn eller en person som har barn får fingerade personuppgifter innebär det i praktiken att relationen till den förälder som barnet inte bor tillsammans med måste utplånas i folkbokföringen för att inte den nya identiteten för den förälder som barnet bor tillsammans med ska röjas. Mot- svarande gäller för en gift person i förhållande till maken.12 Den verkliga identiteten avregistreras och sekretessmarkeras.13 För att ett byte av personuppgifter ska bli en effektiv skydds- åtgärd får uppgifterna om personens tidigare identitet inte lämnas ut till mer än en mycket begränsad krets. Endast har därför information som gör det möjligt att koppla ihop uppgif- terna från den tidigare identiteten med den nya. De gamla uppgif- terna finns bara i form hos Polismyndigheten.14 Ett medgivande innebär att personen har rätt att i alla avseenden använda de fingerade uppgifterna i stället för de verkliga. När det exempelvis i olika författningar talas om registrering eller annan hantering av personuppgifter är det de fingerade uppgifterna som ska komma till användning för den som har fått medgivande.15 Fingerade personuppgifter medför inte någon rättslig föränd- ring av personens namn eller andra förhållanden. Rättsligt är hen alltså samma person som . Personen har enligt förarbetena sannolikt inte någon skyldighet att använda de fingerade uppgif- terna utan kan i vissa sammanhang också använda sitt verkliga 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 52. 101 och 6 §§ lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 118 och 119. 12SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s. 93. 13Enligt uppgift från och . 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 119. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 144. namn och personnummer. Det har inte någon privaträttslig bety- delse om personen ingår avtal eller andra rättshandlingar med användande av verkliga eller fingerade uppgifter. är det samma rättssubjekt som kan göras ansvarigt. Motsvarande gäller för offentligrättsliga förpliktelser.16 Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får begränsas till , men kan också ges tills vidare.17 Fingerade personuppgifter ges i regel tills vidare. När det hot som lett till beslutet om fingerade personuppgifter inte längre finns ska personen återta sin rätta identitet. Om den som har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter skriftligen anmäler hos att medgivandet inte längre behövs eller om det finns synnerliga skäl för det, ska Polis- myndigheten besluta att medgivandet att använda fingerade per- sonuppgifter ska upphöra att gälla. Bedömningen att medgivandet att använda fingerade personuppgifter blivit obehövligt bygger i normala fall på ett gemensamt ställningstagande av den enskilde och . Synnerliga skäl för ett upphörande mot den enskildes vilja kan anses finnas om skyddsbehovet upphört och det finns en risk att den enskilde missbrukar systemet och exempelvis använder både verkliga och fingerade uppgifter på ett otillbörligt sätt. När ett medgivande ges för obestämd tid är det vidare väsentligt att håller kontakten med den enskilde. Polis- myndigheten bör också regelbundet kontrollera att den som har ett medgivande inte återgått till att använda den verkliga identiteten, exempelvis genom att åter folkbokföra sig i den identiteten. Även i sådana fall kan det finnas skäl för att få medgi- vandet upphävt. När ett medgivande att använda fingerade personuppgifter har upphört att gälla ska underrätta om detta. Verket ska skyndsamt se till att de fingerade uppgifterna inte längre används inom folkbokföringen. Verket ska göra de ändringar i folkbokföringsdatabasen som krävs. Den avregistrerade identite- ten folkbokförs och uppgifter i den fingerade identiteten förs in på den riktiga identiteten. På så sätt minimerades olägenheterna av 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 53, 60 och 61. 171 § första stycket lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. personuppgiftsbytet för myndigheter och exempelvis borgenärer. Sedan har underrättat om den en- skildes anmälan att medgivandet inte längre behövs får hen använda de fingerade uppgifterna fram till dess verket har registrerat änd- ringarna i folkbokföringsdatabasen men inte för tid därefter.18 Krav för att få fingerade personuppgifter För att kunna få fingerade personuppgifter ska personen riskera allvarlig brottslighet mot personens liv, hälsa eller frihet. När det gäller brottslighetens art avses i första hand brott som är direkt livshotande eller som syftar till svår kroppsskada eller grov frihets- kränkning och som regleras i 3, 4 och 6 kap. brottsbalken.19 Av praxis framgår att bortförande av barn är en sådan brottslighet som innebär att barnet, tillsammans med förälder, kan få fingerade per- sonuppgifter.20 har slagit fast att bestämmelsen måste anses innebära att risken finns vid en objektiv bedömning. Det är alltså inte tillräckligt att den berörda personen själv anser sig utsatt för en sådan risk.21 Om en person har dömts för ett allvarligt brott, exem- pelvis svår misshandel, mot den som begär fingerade personupp- gifter är det en omständighet som enligt regeringen måste tillmätas stor betydelse vid riskbedömningen. Den tidigare brottsligheten behöver inte nödvändigtvis vara riktad mot personens liv, hälsa eller frihet. Det krävs också att det fanns risk för ytterligare för- följelser i form av sådana brott som anges i lagen. Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor föreslog att det skulle införas en bestämmelse om att fingerade personuppgifter fick medges endast om åtgärden med hänsyn till personens förhål- landen eller andra omständigheter kunde antas utgöra en effektiv skyddsåtgärd.22 Enligt regeringen borde ingen skyddsåtgärd tillgri- pas om den inte kunde antas få effekt. Regeringen bedömde dock att någon särskild reglering av detta inte kunde anses nödvändig.23 188 och 9 §§ lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 118 och 143. 20NJA 1994 s. 497 II. 21NJA 1994 s. 497 I. 22SOU 1996:68 Några folkbokföringsfrågor s. 149. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 58. Personen måste vara folkbokförd för att kunna få fingerade per- sonuppgifter. Medgivande att använda fingerade personuppgifter får inte läm- nas om personen kan beredas tillräckligt skydd genom kvarskriv- ning eller på annat sätt. I förarbetena när lagen tillkom anförde regeringen att det först skulle övervägas om kvarskrivning, besöks- förbud eller andra åtgärder var tillräckliga för att skydda personen. Detta innebar inte något krav på att sådana skyddsåtgärder verk- ligen skulle ha prövats, utan bedömningen fick göras utifrån de förväntade effekter som åtgärderna kunde ha.24 Skälet till att andra skyddsåtgärder ska prövas i första hand är att användningen av fingerade personuppgifter är förknippad med stora svårigheter på olika plan, inte minst det personliga. Med hänsyn till problemen är det angeläget att det i varje ärende om fingerade personuppgifter noga prövas om inte den förföljde kan beredas ett fullgott skydd genom exempelvis kvarskrivning.25 Exempel på situationer när kvarskrivning kan vara otillräckligt Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor diskuterade genom några exempel på situationer, om kvarskrivning kunde vara en till- räcklig åtgärd eller inte.26 Utredningens exempel redovisas nedan. Vi har inte funnit några andra situationer än de som utredningen diskuterade som kan ha betydelse för bedömningen. En förföljd person kan ha ett ovanligt yrke eller en sysselsättning som bara kan utövas hos ett fåtal olika arbetsgivare. Personen kan exempelvis vara militär, åklagare, pilot, meteorolog eller specialist- läkare. Den förföljde kan ha en så speciell anställning eller vara så ensam i sin yrkesutövning att fingerade personuppgifter inte hjäl- per. Den förföljde blir i det fallet antagligen tvungen att byta yrke för att inte riskera förföljelse. Om sådana genomgripande föränd- 1990/91:153 Folkbokföringslag s. 144. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 58 och 59. 26SOU 1996:68 Några folkbokföringsfrågor s. 142–148. ringar måste vidtas ansåg utredningen att det är tillräckligt med kvarskrivning i kombination med en namnändring. Fingerade personuppgifter inom ramen för yrkesfallet har sannolikt störst förutsättningar att bli lyckosamt om den förföljde tillhör en ganska stor yrkesgrupp. Det kan vara ofrånkomligt att en kvarskriven person måste avslöja sin eller sin familjs rätta adress exempelvis för en lokal skol- eller sjukvårdsmyndighet. Omständigheterna kan vara så speciella att en förföljare kan räkna ut att uppgifterna bör finnas hos en skolmyn- dighet med mindre vanlig inriktning eller hos en viss slags myndig- het i en bestämd del av landet. Effekten av en kvarskrivning kan i sådana lägen bli begränsad. Detta talade enligt utredningen för fingerade personuppgifter. Om det exempelvis är en vuxen person med fyra barn i skol- åldern som har fått fingerade personuppgifter finns en risk att för- följaren både genom folkbokföringen och kommunala befolknings- registret kan spåra den vuxna personen trots de fingerade person- uppgifterna. Förföljaren måste dock veta hur hen ska gå till väga och vara beredd att lägga ned mycket tid och kraft för att lyckas lokalisera den som har fått fingerade personuppgifter. Fingerade personuppgifter kan också komma att ha begränsad effekt om det omfattar exempelvis ett barn som är hänvisat till viss typ av skola, särskild sjukvård eller av annat skäl går att urskilja bland andra barn. En viss förföljare kan ha bättre förutsättningar än andra att få reda på var en kvarskriven person uppehåller sig. Det kan bero på att hen har kontakter med någon som är anställd hos och därför har särskilda möjligheter att komma över uppgiften om den kvarskrivnes verkliga adress eller annan uppgift som kan avslöja denne. Fingerade personuppgifter kan då bli aktuellt. Problemet med en person som har möjlighet att obehörigen förmedla uppgif- ter som var användbara för förföljelse kan dock aktualiseras även vid fingerade personuppgifter. I samband med lagändringar 1998 anförde regeringen att kvar- skrivning kan vara otillräcklig som skyddsåtgärd om det exempelvis finns sådana omständigheter i ärendet att den som hotar har möj- lighet att, trots vidtagna åtgärder inom folkbokföringen, spåra en person med hjälp av dennes folkbokföringsuppgifter. Ett exempel på en sådan situation är att en förföljare kan ha möjlighet att genom hot mot eller bestickning av någon som är anställd hos få fram uppgifter om personen.27 Fingerade personuppgifter utesluter inte att personen under vissa förhållanden kan spåras av en förföljare. Risken måste dock enligt utredningen anses vara större vid kvarskrivning. Det beror i första hand på att den kvarskrivne i princip använder samma namn och personnummer som tidigare även om hen ofta bör ha utnyttjat möjligheten till namnbyte. Det kan göra att kvarskrivning framstår som en otillräcklig åtgärd. Vid bedömningen av spårningsfallet ska särskild vikt också läggas vid förföljarens person. Utöver hens inställning till den som behöver skyddas måste också beaktas hens förmåga och möjlighet att spåra en person som är kvarskriven. 7.2.2Prövning av ärenden om fingerade personuppgifter Det är som prövar ärenden om fingerade personuppgifter.28 Ansökan om medgivande görs av den som vill använda fingerade personuppgifter. En person som ansöker om eller har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter för egen del, får ansöka om medgivande även för ett barn som personen är vårdnadshavare för och varaktigt bor tillsammans med, om syftet är att ge skydd mot den andre vårdnadshavaren.29 Normalt företräds ett barn för vilket 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 58 och 59. 282 § första stycket lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 292 § andra stycket och 4 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. båda föräldrarna är vårdnadshavare av dem gemensamt. En sådan ordning när det gäller att få ett medgivande för ett barn att använda fingerade personuppgifter skulle kunna omöjliggöra ett skydd enligt lagen. Särskilt gäller detta när det är den andre vårdnads- havaren som är den hotande.30 Utredningen i ärendena är omfattande och kvalificerad. Av polisutredningen i ett ärende om fingerade personuppgifter ska det framgå bland annat om sökanden riskerar förföljelse. Det är en fråga som självfallet berör både den som begär fingerade person- uppgifter och den utpekade förföljaren. Bådas förhållanden måste alltså klarläggas. Vidare måste det klargöras om inte den förföljde kan skyddas genom kvarskrivning eller på annat mindre ingripande sätt. En utförlig och allsidig polisundersökning är av största bety- delse när det gäller fingerade personuppgifter.31 beslut får överklagas till tings- rätt. Ett beslut om registrering av fingerade personuppgifter inom folkbokföringen får dock inte överklagas.32 En myndighet ska på begäran lämna upplys- ning om en person som förekommer i ett ärende om fingerade per- sonuppgifter. Denna skyldighet gäller dock inte för Säkerhets- polisen.33 Skälet till att det finns en sådan skyldighet är att sekre- tessen hos olika myndigheter ibland försvårade utredning i ärenden om fingerande personuppgifter. Som exempel nämns att man inte kunde få tillgång till uppgifter om en utpekad förföljare som hade varit intagen för rättspsykiatrisk vård.34 7.2.3Övriga bestämmelser och rutiner ska bistå den som har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter vid kontakter med andra myn- digheter och i övrigt lämna den hjälp som krävs, om den enskildes hjälpbehov inte kan tillgodoses på annat sätt.35 Det uppmärk- sammades att den som hade fått fingerade personuppgifter kunde 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 119, 144 och 145. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 65 och 66. 3210 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 335 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 65 och 66. 357 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. få betydande problem och ofta behövde hjälp med att ta tillvara sin rätt. Det gällde exempelvis vid reglering av skulder, mellanhavan- den med myndigheter samt vid kontakter med banker och försäk- ringsbolag. Hjälpåtgärderna krävde ofta juridisk kompetens och goda kunskaper om hur samhället fungerar. Regeringen ansåg att en särskild kontaktmyndighet borde utses för att hjälpa den enskilde. kan inte ensam avhjälpa alla olägenheter som kan uppkomma efter ett medgivande att använda fingerade person- uppgifter. Även olika ”fackmyndigheter” måste i olika samman- hang hjälpa till. När det exempelvis gäller socialförsäkrings- förmåner för den som har fått fingerade personuppgifter är medverkan nödvändig.36 har ungefär 160 personer fingerade personuppgifter.37 Utvecklingen har varit enligt följande: Tabell 7.1 Antal personer med fingerade personuppgifter Totalt antal personer som sökt och totalt antal personer som fått fingerade personuppgifter ett visst år Totalt antal personer som gifter ett visst år Totalt antal personer som gifter ett visst år 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 53–56 och 66–69. Sekretess i ärenden om fingerade personuppgifter Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Får en myndighet en uppgift som är sekretess- reglerad från en myndighet som handlägger ärenden om fingerade personuppgifter, blir bestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos den mottagande myndigheten.38 Av förarbetena framgår att avsikten med fingerade person- uppgifter är att bereda en person skydd mot förföljare. Det ligger därför i sakens natur att sekretess bör gälla för alla personanknutna uppgifter i ett ärende som avser fingerade personuppgifter. När ett beslut om fingerade personuppgifter upphävts finns samma behov av sekretess. Det kan emellertid i underlaget för beslutet finnas känsliga uppgifter om enskildas personliga förhål- landen som bör omfattas av sekretess även efter det att de fingerade personuppgifter inte längre används.39 Sekretess för uppgift om kopplingen mellan den fingerade och den verkliga identiteten Sekretess gäller också för uppgift om kopplingen mellan fingerade personuppgifter som en enskild har medgivande att använda och den enskildes verkliga personuppgifter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men.40 I förarbetena hänvisas först till den tidigare nämnda bestäm- melsen. Om en myndighet fick uppgifter om kopplingen mellan en persons fingerade och verkliga identitet direkt från den enskilde kunde myndigheten inte tillämpa den bestämmelsen utan enbart skydda uppgifterna om det fanns en primär sekretessbestämmelse 3822 kap. 2 § OSL. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 123. 4021 kap. 3 § tredje stycket OSL. till skydd för enskildas personliga förhållanden som var tillämplig hos myndigheten. Så var emellertid inte alltid fallet. Regeringen ansåg att skyddet för uppgifter om kopplingen mellan en persons fingerade och verkliga identitet i princip borde kunna hanteras genom medverkan i kommuni- kationen mellan andra myndigheter och den enskilde. Det kunde dock inte uteslutas att den enskilde i någon situation själv kunde komma att lämna sådana uppgifter till en myndighet där uppgif- terna inte kunde skyddas. Med hänsyn till den allvarliga hotbilden i de fall en enskild har fått fingerade personuppgifter var det inte acceptabelt att det inte fanns ett heltäckande sekretesskydd för sådana uppgifter. Regeringen ansåg därför att en primär sekretess- bestämmelse, som var tillämplig hos alla myndigheter, borde infö- ras för uppgift om kopplingen mellan en enskilds verkliga och fingerade identitet. Sekretessbestämmelsen omfattar bara uppgifter som avslöjar kopplingen mellan en persons fingerade och verkliga identitet och inte alla uppgifter om enskildas personliga förhållanden som finns i ett ärende om fingerade personuppgifter.41 har föreslagit att den omständigheten att kvarskrivning eller annat skydd är tillräckligt inte ska vara ett absolut hinder mot att ge en person fingerade personuppgifter. I stället ska övervägas om ett tillräckligt skydd kan beredas genom kvarskrivning eller på annat sätt. I denna bedömning ska beaktas den tid personen kan förväntas behöva skydd. Om det redan vid beslutstillfället kan förutses att hotet mot brottsoffret kan finnas kvar ska detta enligt förslag särskilt beaktas. Kvarskrivning kan som längst medges och en hotbild som kan förväntas finnas kvar under längre än så ska således betraktas som att den finns kvar . 2005/06:161 Sekretessfrågor – Skyddade adresser, m.m. s. 62 och 63. har vidare föreslagit att fingerade person- uppgifter även ska få medges om detta med hänsyn till den hotade personens personliga förhållanden i övrigt framstår som lämpligare än någon annan åtgärd. Vid prövningen av detta kriterium ska beaktas bland annat de omständigheter som kan ha betydelse för brottsoffrets förutsättningar att så snabbt som möjligt återhämta sig från de brott som hen utsatts för och etablera sig på den nya orten. Sådana behov och personliga förhållanden som bör tala för att ge fingerade personuppgifter kan vara att brottet har drabbat brottsoffret särskilt allvarligt, att brottet har skett i en nära relation eller att brottsoffret har barn. Om brottsoffret exempelvis saknar förutsättningar att snabbt få ett arbete på den ort till vilken hen flyttar, på grund av hälsoskäl, bristande dokumentation om arbets- livserfarenhet eller utbildning talar det mot att brottsoffret med enkelhet kommer att finna ett socialt sammanhang, vilket kan tala för att fingerade personuppgifter ska medges. Förutsättningarna på den ort som brottsoffret till flyttar bör också beaktas.42 Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer I Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer har utredaren konstaterat att bedömning att det är möjligt att ge fingerade personuppgifter i större utsträckning har fått stöd av remissinstanserna och att det därför får anses finnas ett behov av att göra en förändring i denna riktning. Utredaren har dock anfört att förslaget har vissa brister som innebär att det inte bör genomföras i den form som utred- ningen har föreslagit. Det är enligt utredaren svårt att närmare slå fast vilka omstän- digheter som bör anses tala för respektive emot att fingerade personuppgifter väljs som skyddsåtgärd. författningsförslag ger ingen ledning för att avgöra vilka personliga förhållanden som är relevanta eller när fingerade personuppgifter bör anses vara lämpligare än andra åtgärder. Även om lämplighets- kriteriet kan förtydligas, exempelvis för att främja den berörda 42 SOU 2008:81 Stalkning – ett allvarligt brott s. 247, 248, 344 och 345. personens livssituation, eller främja möjligheterna till ett självstän- digt liv under trygga förhållanden, är det svårt att ställa upp objek- tiva utgångspunkter för en sådan prövning och konkreta exempel på när fingerade personuppgifter bör anses vara lämpligare än andra åtgärder. Enligt ska prövningen bland annat innebära att omständigheter som kan ha betydelse för brottsoffrets förutsättningar att så snabbt som möjligt återhämta sig från brott och etablera sig på den nya orten beaktas. Det handlar alltså om vad som kan anses vara lämpligast för att främja den berörda personens livssituation, vari skyddsaspekten endast är en komponent. Både kvarskrivning och fingerade personuppgifter påverkar den enskildes livssituation på ett ingripande sätt. Det är dock enligt utredaren svårt att slå fast vilken åtgärd som är mer eller mindre ingripande eller vad som är lämpligast i det enskilda fallet. Objek- tiva utgångspunkter för en sådan prövning, som i sin tur bygger på vissa antaganden om åtgärdernas relativa för- och nackdelar, är problematiska att ställa upp. Utredningens exempel att brottet drabbat brottsoffret särskilt hårt eller att brottet skett i en nära relation avser objektivt konsta- terbara omständigheter. Att beakta dessa förhållanden som skäl för fingerade personuppgifter bygger rimligen på antagandet att den åtgärden upplevs som ett säkrare skydd och därmed att brotts- offrets återhämtning främjas. Men om en allmän utgångspunkt vore att det är lättare att etablera ett nytt liv som känns säkert med fingerade personuppgifter än med kvarskrivning skulle den lämplig- hetsprövningen leda till en avsevärd ökning av fingerade person- uppgifter. En annan lösning för att vidga utrymmet för fingerade person- uppgifter bör därför enligt utredaren övervägas. En möjlighet som bör övervägas är att utforma bestämmelserna med inriktning på att närmare ange villkoren för när fingerade personuppgifter får med- ges, i stället för att som ha en fakultativ bestämmelse med ett villkor som måste vara uppfyllt (risk för allvarlig brottslighet) och en omständighet som hindrar åtgärden (tillräckligt skydd genom andra åtgärder). Utöver kravet om risk för allvarlig brottslighet kan därmed alternativa grunder för att medge fingerade personupp- gifter föreskrivas. Vidare bör enligt utredaren bestämmelsen återspegla de villkor som redan gäller om att åtgärden måste bedömas kunna fungera i praktiken och att den i övrigt var lämplig, exempelvis med hänsyn till personens ekonomiska förhållanden. Enligt utredaren framstår det som rimligt att skyddsbehovets längd beaktas.