sou · H3B375 · 2015-09-02 00:00:00 — Som påtalades i inledningen till kapitel 5 bedöms svensk rymdverksamhet ha varit i huvudsak framgångsrik. har det funnits en långsiktighet och stabilitet i verksamhetens förutsättningar, såväl finansiellt som i andra avseenden, vilket har skapat förutsättningar för en positiv utveckling. Ett viktigt budskap i detta betänkande är att om rymdverksamheten ska kunna utnyttjas strategiskt behöver långsiktighet och stabilitet bibehållas som helhetssynen förbättras trots att kretsen med inblandade aktörer vidgas. 7.2Tydligare uppföljning är en kritisk faktor för lyckat genomförande av rymdstrategin bör följa upp och bevaka att strategin genomförs. Den samverkansgrupp på tjänstemannanivå som organiseras av och som fortlöpande tar upp rymdfrågor som berör flera departement bör kunna få en tydligare och starkare roll i sammanhanget. Det ankommer egentligen inte på utredningen att ha synpunkter på hur uppdragsgivaren organiserar verksamheten, men å andra sidan upplever vi att i stort sett alla aktörer anser olika representanter vara kompetenta och viktiga parter i svensk rymd- Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin Från vårt perspektiv blir det viktigt att regeringens helhetssyn på rymdfrågorna tydliggörs. Behovet av att hantera frågor brett gör att rymdverksamheten inte har en naturligare hemvist på ett enskilt departement framför ett annat, nyckelordet är samordning. Med den expertroll vi föreslår för Rymdstyrelsen kommer kontakterna med att beröra flera departement. Exempelvis kommer Rymdstyrelsen att behöva konsultera i vissa utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. I frågor som rör forskningsfinansiering behövs kontakter direkt med Utbildningssamt Miljö- och energidepartementen och för teknikutveckling och satellitnavigering är motpart. Denna växelverkan mellan Rymdstyrelsen och bedöms bli enklare och smidigare med en mera formaliserad samverkansgrupp, t.ex. en interdepartemental arbetsgrupp (). Enligt kommittédirektivet ska utredningen förslå förändringar av organisationsstrukturen hos svensk offentlig rymdverksamhet. Rymdverksamheten är horisontell och berör ett stort antal samhällsfunktioner som hanteras av olika myndigheter och departement. ansvarar för rymdfrågor på , i den utsträckning ansvaret i en särskild fråga inte hanteras av något annat departement. finansierades rymdverksamheten från både Närings- och Utbildningsdepartementen med som huvudansvarigt departement. finns en samverkansgrupp där myndighetshandläggare från de olika departementen utbyter erfarenheter och diskuterar ärenden av mera övergripande karaktär och i tillägg till gemensamberedningarna. Denna samverkansgrupp bör formaliseras i den utsträckning som är relevant för att kunna tilldela gruppen ansvaret för strategins genomförande. Vart och ett av ESA:s 20 medlemsländer har en specifik lösning hur man hanterar rymdrelaterade frågor. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att den ansvarsfördelning mellan departement som gäller i är vanlig bland ESA:s medlemsländer.1 1 Countries overview, , . Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin 7.3Rymdstyrelsen bör få en mera central roll som expertmyndighet åt regeringen Rymdstyrelsen bör få en uttalad roll att på myndighetsnivå vara en expertmyndighet som samordnar svensk rymdverksamhet. På motsvarande sätt som att förslås samordnas i en mera formaliserad samverkansgrupp bör Rymdstyrelsen som uttalad expertmyndighet hålla en samlad bild av olika myndigheters behov. Föreliggande förslag till långsiktig nationell strategi för svensk rymdverksamhet behöver brytas ner i handlingsplaner för kortare perioder för det praktiska genomförandet. Det bör vara Rymdstyrelsens ansvar och ske i samverkan med de myndigheter som berörs av rymdsystemen utan att detta på något sätt fråntar någon myndighets ansvar. Rollen som samordnade expert på myndighetsnivå följer av förslagen i kapitlen 5 och 6 och bör inkludera ett tydligt ansvar för att: bidra till att användarna (civila och militära myndigheter såväl som kommersiella utvecklare) har tillgång till kvalitetssäkrad data från relevanta rymdsystem göra omvärldsanalyser baserade på såväl egen analys som samverkan med andra myndigheter med relevanta experter, t.ex.: FOI, MSB och IRF bland flera ha kunskap om forskningsläget kopplad till rymdtillämpningar i vid mening, t.ex. fjärranalys, rymdmiljö, statsvetenskap och juridik, och när så är lämpligt kunna efterfråga relevanta uppdateringar samverka med , och Formas om finansieringen av rymdrelaterade forskningsinsatser i samverkan med och Formas fördela anslag till rymdforskning Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin i samverkan med fördela anslag till teknikutveckling för rymdprojekt i linje med andra svenska prioriteringar samverka med om innovationssatsningar för kommersiella tjänster och produkter som helt eller delvis baseras på rymdsystemen att i samråd med relevanta myndigheter (bland annat , , , FMV, FOI) och efter hörande av bland annat kunna bidra med stöd till svenska rymdaktörers bedömningar av internationella samarbeten och utbyten med avseende på utrikes- och säkerhetspolitiska aspekter att på myndighetsnivå ansvara för internationella rymdsamarbeten, såvida inte någon annan myndighet utpekats särskilt. Rymdsstyrelsen har genomfört en enkät för att till uppdragsgivaren redovisa ett antal indikatorer på svensk industris utveckling och konkurrenskraft. Denna enkät bör fortsätta och utvecklas till en årlig redovisning av effekterna av rymdverksamheten när det gäller bland annat företagens utveckling, nya tjänster, andra myndigheters användande och forskningens framsteg. Upplägget bör så långt möjligt utformas på likartat sätt som motsvarande internationella redovisningar. Rymdstyrelsen är en liten, för att inte säga underkritisk, myndighet med ansvar för den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning och utveckling.2 Uppdraget utförs dels genom finansiering av svenskt deltagande i olika internationella projekt, dels genom fördelning av forsknings- och utvecklingsmedel för nationella satsningar som oftast också sker i samarbete med andra länder. Rymdstyrelsen är den svenska kontakten i internationellt rymdsamarbete, framför allt inom , men bevakar också svenska intressen inom rymdområdet i EU. Denna arbetsbelastning har lett till att uppgifter som inte ingår i instruktionen blivit nedprioriterade, t.ex. samverkan med andra forskningsfinansiärer. 2 Instruktion för Rymdstyrelsen, SFS2007:1115, 1 §. Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin Rymdstyrelsen har en årlig utlysning då rymdforskare inbjuds att föreslå och söka medel för rymdforskningsprojekt inom relevanta forskningsområden som använder satelliter, sondraketer eller höghöjdsballonger. Myndigheten har också program för teknikutveckling som krävs för att kunna genomföra forskningsprogrammen. Rymdstyrelsen har också till uppgift att bereda ärenden om tillstånd till rymdverksamhet, utöva kontroll av sådan verksamhet samt föra register över svenska rymdföremål enligt förordning 1982:1069. Dessutom arbetar Rymdstyrelsen med att främja informationsverksamhet på rymdområdet samt verkar för ett ökat intresse för naturvetenskap och teknik bland unga. 7.4En framgångsrik rymdverksamhet är alla inblandade myndigheters gemensamma ansvar 7.4.1Forskningsfinansiärerna bör samverka bättre för att öka utväxlingen på statens satsningar Instruktionerna till Rymdstyrelsen, , och Formas bör i likalydande formuleringar tydligt uttrycka myndigheternas ansvar att samverka när det gäller svensk rymdverksamhet. De statliga forskningsfinansiärerna med tydligast koppling till svensk rymdverksamhet är , och Formas men också med och Försvarsmakten finns det flera beröringspunkter. Nämnda fyra första myndigheter har också, mer eller mindre tydligt, i sina instruktioner att samarbeta nationellt och internationellt med andra myndigheter och organisationer. Rymdstyrelsen är exkluderat från hel- Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin heten vilket blir speciellt tydligt när man jämför med instruktion3: 7 § För Verket för innovationssystem, , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och för arbetsliv och socialvetenskap ska det finnas en samordningsgrupp bestående av myndighetscheferna. Gruppen ska samverka och gemensamt utarbeta analyser, strategier och forskningsprogram samt i övrigt ta initiativ för att utveckla och förnya formerna för forskningsverksamheten. Här bör Rymdstyrelsen ingå så att rymdverksamheten kan bli ett stöd för, och utvärderas i relation till andra discipliner. Därtill har en vision om att ska vara ett globalt ledande forsknings- och innovationsland, attraktivt att investera och bedriva verksamhet i. För att uppnå detta främjar man samverkan mellan företag, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet för att stimulera ökat nyttiggörande av forskning, investera långsiktigt i starka forsknings- och innovationsmiljöer och genom att utveckla katalyserande mötesplatser. fäster stor vikt vid att samspela med andra forskningsfinansiärer och innovationsfrämjande organisationer för större effekt, inklusive internationell samverkan. Enligt direktiven förväntas utredningen föreslå åtgärder för hur det finansiella stödet till svenska rymdföretag kan bidra till stärkt innovationskraft. Vi menar att ökad samverkan som inkluderar rymdverksamheten kan stärka innovationskraften hos svenska rymdföretag. Regeringen berör ämnet i samband med klimatpropositionen 20094 där man skriver att fjärranalysdata, tillsammans med data från andra källor, har stor potential för att öka våra kunskaper om miljö och klimatförändringar och därmed för anpassning av samhället till dessa. En bättre fungerande samverkan mellan de myndigheter som företräder olika samhällsintressen och användarbehov inom fjärranalysområdet skapar bättre förutsättningar för att dra nytta av fjärranalysdata, operativa fjärranalysmetoder och tillämpningar av dem, särskilt i miljö- och klimatarbetet. 3SFS 2009:1101, Förordning med instruktion för Verket för innovationssystem, utfärdad . 4En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat, Regeringens proposition 2008/09:162. Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin Nämnda fem forskningsfinansiärer har flera beröringspunkter med svensk rymdverksamhet och därmed med Rymdstyrelsen. , ska ge stöd till grundläggande forskning av högsta kvalitet inom samtliga vetenskapsområden5 har fyra huvudsakliga verksamhetsområden, forskningsfinansiering, forskningspolitisk analys, forskningsinfrastruktur och forskningskommunikation. I uppdraget ingår att identifiera forskningsområden för strategiska satsningar i samråd med andra forskningsfinansiärer. ska sträva efter ökat nationellt och internationellt samarbete och utbyte inom forskningssamhället. Som forskningspolitisk rådgivare till regeringen arbetar med långsiktig kunskapsuppbyggnad inom analys och strategi inklusive uppföljning av forskning och forskningsfinansiering. Myndigheten har också ansvar för att göra forskningsresultaten tillgängliga och se till att de når de områden i samhället där de kan komma till nytta, till exempel inom utbildning, sjukvård eller i näringslivet. Detta har stora likheter med den roll som expertmyndighet för rymdverksamheten som vi föreslår att Rymdstyrelsen får framöver. Det är ansvar att svenska forskare har tillgång till forskningsinfrastruktur i och i andra länder. Med forskningsinfrastruktur avses enkelt uttryckt verktyg som hjälper forskare att utföra forskning av högsta kvalitet. Det handlar till exempel om centrala eller distribuerade forskningsanläggningar, databaser eller storskaliga beräkningsresurser. Mera konkret betyder det att har ansvaret för , Eiscat och (European Southern Observatory) som är av betydelse för rymdverksamheten. 5 Instruktion för , SFS2009:975, 1 §. Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning6 Verket för innovationssystem, , ska verka för nyttiggörandet av forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft genom effektiva innovationssystem och behovsmotiverad forskning. satsningar växlas upp till minst det dubbla eftersom det krävs medfinansiering från företagen. Beslut om finansieringsstöd fattas med hjälp av internationella och nationella experter och alla insatser följs upp och utvärderas kontinuerligt. Här finns kunskaper och erfarenheter som bör kunna bidra till stärkt konkurrenskraft för svensk rymdindustri. har inga program som riktar sig direkt till rymdverksamheten men många av de projekt som man stödjer använder rymdens infrastruktur för att generera eller överföra data. Formas ska främja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande7 Den forskning som Formas, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, stödjer ska vara av högsta vetenskapliga kvalitet och ha relevans för rådets ansvarsområden. Formas finansierar också utvecklingsverksamhet i begränsad omfattning. Verksamheten kan delas in i tre delar, forskningsstöd, strategi och analys samt forskningskommunikation. Forskningsstöd delas ut genom två typer av utlysningar, en årlig öppen utlysning respektive riktade satsningar. Drygt hälften av forskningsstödet går till den årliga öppna utlysningen, dvs. öppen för ansökningar inom rådets tre ansvarsområden. Riktade satsningar är utlysningar inom avgränsade tematiska områden med särskilt angelägna forsknings- och kunskapsbehov och här skulle rymdsystemen kunna vara ett av flera verktyg för insamling av data. Många av de riktade satsningarna genomförs i samverkan med andra finansiärer men inte med Rymdstyrelsen. Samverkan kan ske på olika sätt, genom gemensamma utlysningar och program, genom 6Instruktion för Verket för innovationssystem, SFS2009:1101, 1 §. 7Instruktion för Formas, SFS2009:1024, 1 §. Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin deltagande i andra forskningsfinansiärers kommittéer eller i internationell samverkan. Ansökningarna bedöms utifrån både vetenskaplig kvalitet och den nytta forskningsresultaten förväntas ha i samhället. Forskningens vetenskapliga kvalitet samt nytta och relevans för samhället bedöms genom att anlita externa ledamöter, såväl sakkunniga med hög vetenskaplig kompetens som företrädare från samhälle och näringsliv. Rymdstyrelsen jobbar på liknande sätt inom men borde alltså jobba närmare Formas. Ansökningarna bedöms också utifrån frågeställningens samhällsnytta. I kommunikation med intressenter och slutanvändare vill man stimulera forskarna att formulera forskningsfrågor som inkluderar användarperspektiven. Formas stödjer i detta avseende forskargrupperna med inspirationsseminarier där forskarna får träffa användare från näringsliv och myndigheter för att få både kännedom om behov och frågeställningar men också för samverkan och mottagare av forskningsresultaten. Rymdstyrelsen jobbar på liknande sätt med användare av jordobservationsdata. Här finns det möjliga synergier. ska främja och samordna svensk polarforskning8 är en statlig myndighet som främjar och samordnar svensk polarforskning. Det innebär bland annat att följa och planera forsknings- och utvecklingsarbete samt att organisera, leda och ge logistiskt stöd till forskningsexpeditioner till och . Polarforskningen är, liksom annan forskning, i hög grad internationell och svenska forskare ingår i betydande utsträckning i internationella grupperingar. och delar ansvaret för planeringen av svensk polarforskning på nationell nivå. De två myndigheterna har genomfört en utlysning, ”Operativt stöd till polarforskning 2013”, som erbjöd logistiskt stöd för fältarbete och operationer i polarområden. Logistiskt stöd till forskning i och är inget forskningsanslag utan forskarnas finansier- 8 Instruktion för Polarforskningssekretaritet, SFS2007:1072, 1 §. Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin ing förväntas komma från forskningsfinansiärernas vanliga ansökningsprocesser. ansvarade för utlysningsprocessen och för de slutliga besluten om stöd till expeditioner och fältarbete. Ansökningarna bedömdes i en tvåstegsprocess. Steg 1 var en så kallad ”peer review” genom ämnesindelade beredningsgrupper, dvs. med fokus på de vetenskapliga bedömningskriterierna. I steg 2 bedömdes genomförbarhet och relevans i ett internationellt polarsammanhang av en beredningsgrupp bestående av både ämnesexperter och internationella polarforskare. Utlysningen har följts upp med en färdplan som synliggör de forskningsprojekt som har valts ut för stöd till fältarbete i polarområdena. Färdplanens projekt utgör endast en del av den forskning som genomförs i polartrakterna av svenska forskare, och den har till syfte att beskriva de projekt som är prioriterade för stöd från och som ingår i de nationella polarforskningsprogrammen. Ett viktigt syfte med färdplanen är att bjuda in och inspirera samarbetspartners, nationella såväl som internationella, för att uppnå viktiga vetenskapliga mål. 7.4.2Rymdstyrelsen bör ansvara för att en handlingsplan upprättas som underlag för prioriteringar Myndigheter med användning av rymdsystem bör få i uppdrag att kartlägga och redovisa hur rymdsystem kan bidra till att effektivisera deras verksamheter samt öka servicen till medborgarna. Redovisningen bör vara ett av flera ingångsvärden för Rymdstyrelsens prioriteringar. Användarmyndigheterna finns, eller bör finnas, samlade i Myndighetssamverkan för som Rymdstyrelsen förslås få ansvar för, se kapitel 6.5.2. Myndighetssamverkan har lett till bättre samverkan mellan olika delegater i olika fora internationellt. Svenska ståndpunkter till olika fora är enligt deltagarna väsentligt mera Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin koordinerade än vad som gäller för flera andra medlemsländer. som de svenska delegaterna känner att de har instruktion, stöd och mandat att agera upplever gruppen för myndighetssamverkan osäkerheter i vilken utsträckning information sprids och diskuteras inom . påtalade nio berörda generaldirektörer behovet av en myndighetsgemensam samverkansgrupp.9 Det bildades en samverkansgrupp till följd av denna redovisning men med reducerade sekretariatsresurser jämfört med förslaget. Samordningen behöver förstärkas för att ska kunna dra nytta av gjorda investeringar i rymdinfrastrukturen vilket också skriver i sin inlaga till Kontrollstation 2015.10 Det finns också ett önskemål om att departement och myndigheter i större utsträckning beaktar möjligheterna med jordobservationssatelliter kopplade till såväl klimatanpassningar som till andra samhällsutmaningar. Till den ändan tjänar regeringens uppdrag åt Naturvårdsverket11 om hur spetstekniker som t.ex. rymdteknik kan bidra till att uppfylla regeringens mål som ett gott exempel. 7.5Svenska rymdaktiebolaget (SSC) bör fortsatt vara ett statligt bolag med två åtaganden Utredningen föreslår ingen förändring för SSC utan bedömer att det fortsatt bör vara ett i huvudsak kommersiellt bolag. Den nuvarande ägaranvisningen ger förutsättningarna för detta. 9Redovisning av regeringsuppdrag angående behovet av stärkt myndighetssamverkan på fjärranalysområdet, Rymdstyrelsen med flera, Dnr: 201/09. 10Underlag till kontrollstation 2015 för anpassning till ett förändrat klimat, , , , , och . , Klimatologi, Nr 12, 2015. 11Regeringsbeslut II6 av den 20140619, diarienr. : N2014/2839/E. Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin Vi finner inte skäl att vare sig ändra ägaranvisningen för SSC eller ansvaret för , jämför också kapitel 6.3. SSC bör drivas som ett bolag och mätas mot de tydliga mål som finns uppställda. Givet SSC verksamhet och dess betydelse för svenska och utländska myndigheter är det viktigt att SSC och Rymdstyrelsen har ett nära och förtroendefullt samarbete utifrån sina respektive roller. Vårt förslag att ge Rymdstyrelsen en tydligare expertroll och bekräfta SSC:s uttalade roll som kommersiellt bolag utgår från en klar rollfördelning som ger goda förutsättningar för samarbete. Såväl svenska som utländska myndigheter har intresse av att köpa tjänster av SSC, både enskilt och i direkta samarbeten. Bo- lagets tjänster skulle kunna användas för en svensk rymdlägesbild och för åtkomst till satellitbilder i samband med kriser av olika slag. Utredningen vill här betona vikten av att det är de aktuella myndigheternas behov och önskemål som givetvis ska ligga till grund för eventuella affärer med SSC. Det är också önskvärt att SSC, på samma sätt som övrig svensk rymdindustri, återkopplar sina kunskaper och erfarenheter från den internationella verksamheten till Rymdstyrelsen, se också kapitel 4.6. När en utländsk myndighet handlar upp en kommersiell tjänst av SSC kan det finnas intresse av en relation med den svenska motsvarande myndigheten eller med den svenska rymdmyndigheten. Den expertroll vi förordar för Rymdstyrelsen bör alltså inkludera att kunna biträda svenska myndigheter vid behov när intresse av SSC tjänster föreligger. En sådan rollfördelning mellan SSC och Rymdstyrelsen skulle ligga i linje med hur det fungerar med Rymdstyrelsen som svensk förvaltande myndighet av . SSC:s kommersiella uppdrag omfattar satellitkontroll och satellitkommunikation och utgör huvuddelen av verksamheten när tidigare centrala teknikutvecklingsområden avyttrats. Den internationella expansionen började genom delägarskap i det amerikanska bolaget (), helägt av SSC. Nya bolag har bildats i och för tjänster inom satellitkommunikation, antennstationer har förvär- Förslag till rollfördelning för genomförandet av rymdstrategin vats och etablerats i och bolag med specialister och ingenjörer inom rymdområdet har förvärvats i . SSC har en global marknadsnärvaro och av bolagets omsättning kommer från kunder utanför . För det samhällsuppdrag SSC har finns tydligt mätbara mål. 8 Konsekvenser av förslagen Enligt kommittédirektivet ska utredningen redovisa konsekvenserna av förslagen i enlighet med 14–15 §§ i kommittéförordningen (1998:1474). Förordningen anger att det i betänkandet ska framgå i vad mening förslagen påverkar kostnader eller intäkter för staten, kommunerna, landsting, företag eller enskilda. Kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting ska åtföljas av förslag på finansiering. Vidare ska betänkandet redogöra för konsekvenserna för sysselsättningen i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga i förhållande till större företag. 8.1Rymdstyrelsen föreslås få ett utökat mandat vilket förutsätter en större myndighet Rymdstyrelsen är i allt väsentligt en finansiär av rymdverksamhetens forskning och teknikutveckling. Myndigheten har begränsade samverkansytor med andra myndigheter i allmänhet och med andra statliga finansiärer i synnerhet. För att utveckla Rymdstyrelsen till den sammanhållande expertmyndighet som vi bedömer behövs för att svensk rymdverksamhet ska vara en strategisk tillgång till nytta för medborgarna behöver myndigheten förändras till både storlek och när det gäller uppdraget. Rymdstyrelsen har 18 anställda och fördelar . Som jämförelse kan nämnas att , den största statliga finansiären, har cirka 170 anställda och fördelar i forskningsstöd (2013). har cirka 200 anställda och investerar i olika insatser för att förbättra förutsättningarna för innovation och för att finansiera behovsmotiverad forskning. Formas har cirka 45 anställda och fördelar i forsk- Slutligen har cirka 30 anställda för att främja och samordna svensk polarforskning. För att Rymdstyrelsen ska kunna fullfölja de uppdrag vi föreslår bör myndigheten tillåtas att växa till ungefär dubbel storlek. Eftersom utredningens direktiv betonar att förslagen ska rymmas inom de ekonomiska ramar som gäller för rymdverksamheten föreslår vi en omfördelning mellan Rymdstyrelsen verksamhetsanslag och förvaltningsanslag.