sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken •Natur- och grönområden: Det finns natur- och grönområden och grönstråk i närhet till bebyggelsen med god kvalitet och tillgänglighet. •Kulturvärden i bebyggd miljö: Det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av värdefulla byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap bevaras, används och utvecklas. •God vardagsmiljö: Den bebyggda miljön utgår från och stöder människans behov, ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur. •Hälsa och säkerhet: Människor utsätts inte för skadliga luftföroreningar, kemiska ämnen, ljudnivåer och radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker. •Hushållning med energi och naturresurser: Användningen av energi, mark, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt för att minska och att främst förnybara energikällor används. •Hållbar avfallshantering: Avfallshanteringen är effektiv för samhället, enkel att använda för konsumenterna och att avfallet förebyggs som resurserna i det avfall som uppstår tas till vara i så hög grad som möjligt samt att avfallets påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras. Utredningen konstaterar att miljömålen har stor relevans för arbetet inom perspektivet gestaltad livsmiljö. Deras utformning och inriktning har en avgörande betydelse för hur en ny politik för arkitektur, form och design kan utformas. Miljömålen har även stor betydelse för hur nya nationella mål för arkitektur, form och design kan få ett ökat genomslag inom berörda samhällsområden och bidra till att lösa miljöproblemen. Utredningen anser att risken är stor att särskilda miljömål inom ramen för nya mål på området arkitektur, form och design skulle kunna uppfattas som överlappande och onödigt komplexa. Regeringen arbetar för en omställning till en grön och cirkulär ekonomi där naturresurser hanteras effektivt så att material och produkter är möjliga att återanvända. Ekodesign är ett betydande Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken verktyg för detta, genom att man i designarbetet tar hänsyn till återbruk av produkter, material och utformning av hög kvalitet, utbytbara delar och möjlighet till uppgradering. Arbetet på området ska bidra till resurseffektivitet och till bättre förutsättningar för en cirkulär ekonomi. Arkitektur, form och design har betydelse för minskad klimat- och miljöpåverkan genom en god markanvändning, resurseffektiva strukturer för byggande och infrastruktur, lokaliseringsval och bedömning av hur landskapets struktur och samband påverkas. Även processerna för planering, byggande, drift och underhåll och för tillverkning samt transporter av material, varor och produkter har stor betydelse för slutresultatets miljöpåverkan. har inga mål motsvarande miljömål som rubriceras sociala mål. Det nationella folkhälsomålet ”att skapa samhälleliga förutsättningar för en hälsa på lika villkor för hela befolkningen” kan kallas ett tydligt socialt mål. De tillhörande målområdena synliggör att folkhälsomålet inte främst handlar om avsaknad av sjukdom, utan mer om ett allmänt tillstånd av välmående. Överst bland målområden betonas att hälsa och välmående hänger samman med graden av hur väl man känner sig delaktig i ett större sammanhang och i vilken grad man uppfattar att man kan påverka sin omgivning. Här har processerna kring arkitektur, form och design goda möjligheter att stödja de behov som ligger till grunden för en god hälsa. Målområdena omfattar bland annat: •Delaktighet och inflytande i samhället •Ekonomisk och social trygghet •Trygga och goda uppväxtvillkor •Ökad hälsa i arbetslivet •Sunda och säkra miljöer och produkter •En mer hälsofrämjande sjukvård Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken Arbetet med perspektivet gestaltad livsmiljö berör minst sju av elva målområden för folkhälsa. De beslut som mest påverkar individens hälsotillstånd är de som fattas på lokal nivå. Kommunerna har med sitt planmonopol utmärkta möjligheter att bjuda in till processer där civilsamhälle, näringsliv och forskning kan ta del och medverka till långsiktigt hållbara lösningar. Även folkhälsoområdet utvecklas och av de elva målområden för folkhälsa är flera relevanta. Nedan redovisas några av särskilt intresse: •Delaktighet och inflytande i samhället: För att en uppriktig delaktighet ska komma till stånd betyder det också att maktbalansen måste förändras mot ett mer demokratiserat styrsätt långt utöver de lagstadgade processerna kring den fysiska planeringen. Med planmonopolet har kommunerna också verktyg för att se till att de miljöer som blir resultat av planeringen stöder intentionerna i folkhälsomålet. •Ekonomiska och sociala förutsättningar: Hälsans bestämningsfaktorer går hand i hand med den sociala omgivning som har störst betydelse för vilka levnadsval som individen gör. •Barns och ungas uppväxtvillkor: Med möjlighet att växa upp i miljöer där tillit och trygghet bildar bas och där en mångfald av vuxna förebilder finns ökar förutsättningarna för att barn mår väl och klarar av skolan och utvecklas till sunda vuxna. •Hälsa i arbetslivet: Förutsättningarna kring miljön både på väg till arbetet och på arbetsplatsen påverkar hälsotillståndet. •Miljöer och produkter: De material som används i byggnader och utemiljöer har känd (och okänd) påverkan på hälsan. •Fysisk aktivitet: Miljöer som inbjuder till att ta cykeln eller bussen istället för bilen eller att ta en omväg bara för att det innebär en positiv upplevelse bidrar till ökad fysisk aktivitet. Utemiljön vid skolor och förskolor har stor betydelse. Fysisk aktivitet är speciellt viktigt för barn som i rörelse utvecklar hjärnan, motoriken och koncentartionsförmågan. Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken •Matvanor och livsmedel: Kunskap om mat och livsmedel får allt större betydelse. De allt vanligare exemplen på stadsodlingar har visat sig påverka matvanor och förståelse för var maten kommer ifrån. De sociala mötesplatserna har man fått på köpet. Kommissionen för jämlik hälsa (S 2015:02) Kommissionen för jämlik hälsa (dir.2015:60) tillsattes 2015 och ska lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. Kommissionens huvudsakliga fokus är hälsoskillnader mellan olika socioekonomiska grupper i samhället. Hälsoskillnader mellan könen ska genomgående uppmärksammas i kommissionens arbete. Kommissionen ska i sitt arbete även förhålla sig till det strategiska arbetet för en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Kommissionen ska även beakta relevanta resultat och erfarenheter från liknande initiativ på lokal och regional nivå i , till exempel Kommissionen för ett socialt hållbart , den så kallade arbete. Kommissionen ska dessutom beakta resultat i andra länder samt i EU-samarbetet och övrigt internationellt samarbete. Till grund för kommissionens uppdrag ligger regeringens mål om att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. Resultatet av kommissionens arbete ska slutredovisas . Utredningen konstaterar att utredningen om jämlik hälsa och folkhälsområdet har stor relevans för arbetet inom gestaltad livsmiljö. Folkhälsomålen har en avgörande betydelse för samhällsutvecklingen och hur en ny politik för arkitektur, form och design kan utformas och få ett ökat genomslag. 6.2.5Mål för integrations- och jämställdhetspolitiken Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Området omfattar verksamhetsområden som rör allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken kommunerna för flyktingmottagande, främjande av integration, urbant utvecklingsarbete samt svenskt medborgarskap. Målet för regeringens politik mot diskriminering (Budgetpropositionen , prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115) är ett samhälle fritt från diskriminering. Området omfattar åtgärder för att förebygga diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Regeringen arbetar utifrån följande delmål för jämställdhetspolitiken: •En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. •Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. •Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. 6.2.6Nationella mål för kulturmiljöarbetet har i Kulturmiljöns mångfald (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273) antagit nationella mål för kulturmiljöarbetet. De övergripande målen för verksamheten inom kulturmiljöområdet innebär att det statliga kulturmiljöarbetet ska främja: •ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas, •människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön, Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken •ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser, och •en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Demokratiska värderingar och mångfaldsperspektiv ska prägla bevarande och utveckling av den byggda miljön. De som lever och verkar på en plats ska ha inflytande över planering och utvecklingen av sin livsmiljö. En hållbar utveckling av samhället karaktäriseras av en strävan att skapa egna uttryck samt att spegla sin samtid, som den samspelar med historiska strukturer och uttryck. En politik för arkitektur, form och design kan bidra till att en mångfald av kulturmiljöer bevaras, används och utvecklas genom att betrakta kulturmiljön som en av utgångspunkterna för gestaltning av livsmiljön. 6.2.7Mål för utgiftsområdet Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt mål för konsumentpolitik Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas (Budgetpropositionen , prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). gjordes ändringar i lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar som innebär att innehållet i och processen för att ta fram kommunala riktlinjer för bostadsförsörjningen preciseras. Nytt var att kommunerna i riktlinjerna ska redovisa hur hänsyn har tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen. Genom detta införs ett regionalt perspektiv i riktlinjerna. och andra regionala organ ska ges möjlighet att yttra sig över kommunens planering av bostadsförsörjningen. Om en kommuns riktlinjer inte innehåller uppgifter om hur hänsyn har tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken betydelse för bostadsförsörjningen ska regeringen ha en möjlighet att förelägga kommunen att ta fram nya riktlinjer. Vidare gäller att bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet infördes i som ett sådant allmänt intresse som kommunerna ska främja vid till exempel planläggning. I de sammanhangen avses kommunens riktlinjer för bostadsförsörjningen vara ett vägledande underlag. Målet för konsumentpolitiken är att konsumenterna ska ha makt och möjlighet att göra aktiva val (Budgetpropositionen ,prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:118). För att nå målet krävs ett grundläggande lagstadgat konsumentskydd samt en effektiv och väl fungerande kontroll av att lagstiftningen efterlevs. Därutöver krävs information till konsumenterna som är lättillgänglig och tillförlitlig. Politiken är inriktad på bland annat områdena lättillgänglig konsumentupplysning och hållbar konsumtion. Sammanfattningsvis har ett flertal betydelsefulla insatser gjorts på konsumentområdet, men ytterligare insatser behövs på en rad områden för att förbättra konsumenternas ställning. 6.2.8Målen för utgiftsområdet Regional tillväxt Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utveckling i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft (prop. 2007/08:1, utg. omr. 19, bet 2007/08: NU2, rskr 2007/08:99). Regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för måluppfyllelsen. Detta som en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområdet. Regeringens mål för jämställd regional tillväxt är att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och ha tillgång till tillväxtresurser. Den regionala tillväxtpolitikens prioriterade områden slås fast i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020.1 Det handlar om innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetens- 1 Regeringen, . Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken försörjning samt internationellt samarbete. Resurser för detta finns inom flera utgiftsområden, även kulturpolitiken. Sammanhållningspolitiken är EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning. Dess mål är att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. 2020-strategin är vägledande för sammanhållningspolitiken –2020. Strategin bygger på följande tre prioriteringar som också är tänkta att förstärka varandra: •Smart tillväxt: utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. •Hållbar tillväxt: främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi. •Inkluderande tillväxt (tillväxt för alla): stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell sammanhållning. Utgångspunkten för regionalfondens insatser i är, förutom att uppnå målen i 2020-strategin, att nationella och regionala insatser koncentreras till ett begränsat antal prioriteringar, kompletterar varandra och skapar mervärden inom den regionala tillväxtpolitiken. De ska också verka för strukturförändrande insatser inom de prioriterade områdena innovation, entreprenörskap och grön ekonomi. Den regionala indelningen av ses över av (Fi 2015:09). Kommittén ska föreslå en ny läns- och landstingsindelning (dir. 2015:77) som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting. Kommittén ska utgå från vilka behov medborgare och näringsliv har i olika frågor kring till exempel transporter, arbetsmarknad, hälso- och sjukvård, utbildning, kultur och en god miljö. Kommittén utgår i sitt arbete från kommungränser och gränserna för de s.k. arbetsmarknadsregionerna eller funktionella regionerna. Indelningen ska också ge stabila ekonomiska förhållanden i de nybildade landstingen, bättre överensstämmelse mellan medborgarnas behov och deras möjligheter att utöva inflytande samt ansvarsutkrävande. Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken 6.2.9Målen för utgiftsområdet Areella näringar, landsbygd och livsmedel Målet för utgiftsområdet Areella näringar, landsbygd och livsmedel är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och att naturresurserna används hållbart. Samspelet mellan stad och land uppmärksammas allt mer. I Service i glesbygden (SOU 2015:35) pekas på en sviktande befolkningsutveckling i glesbygdskommuner. När staden upplevs som en mer attraktiv miljö med större tillgång till service, studier och arbete avfolkas landsbygden. Effekten blir att underlaget för infrastruktur och offentlig service minskar, att landskapet växer igen om åkrar, beten och skog inte brukas. Det görs dock satsningar för att öka marknadsföringen av hållbar natur- och ekoturism på landsbygden. En småskalig hantverksproduktion är en del av denna utveckling genom att forma en hållbar sysselsättning som dessutom bidrar till att utveckla destinationer och skapa upplevelser. Avfolkningen av gles- och landsbygdskommuner får demografiska konsekvenser, vilket påverkar möjligheterna för den framtida utvecklingen. I en god livsmiljö ingår goda förutsättningar för lokal produktion av livsmedel och statsnära odling samt möjligheter till odling i tätorter. 6.3Utvärdering av gällande mål för arkitektur, form och design Den nuvarande politiken för arkitektur, form och design utgår från att målen ska prägla det offentliga arbetet med arkitektur, formgivning och design. De av beslutade och gällande målen är på många sätt fortfarande relevanta. Utredningen har sett att de statliga insatserna inom arkitektur, form och design aktivt har främjat utvecklingen inom området och inledningsvis varit ett stöd för arbetet . Utredningen ser dock ett behov av att stärka området och att det bör präglas av ett bredare angreppssätt utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö, där områdets redskap ges en aktiv roll i lösandet av samhällets utmaningar. Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken Målen behöver utformas för att i högre grad samspela med de gällande miljömålen, kulturpolitiska målen och övriga relevanta mål. De gällande målen är omformulerade och inarbetade i utredningens olika förslag eller ingår i andra mål inom andra politikområden. Därmed anser utredningen att de nuvarande nationella målen kan upphöra att gälla. Utredningen gör följande bedömningar för de gällande målen: •Arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling: Målet motsvaras av det övergripande målet för den nya politiken. •Kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden: Ett viktigt mål som inarbetas i de nya målen och tydliggörs i undertexterna. •Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer ska tas till vara och förstärkas: Målet behövs inte som särskilt mål eftersom de nationella målen för kulturmiljöarbetet och miljömålet god bebyggd miljö ska främja ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer. Målen ska även främja att kulturmiljön inklusive estetiska värden tas till vara i samhällsutvecklingen. Målen gäller redan för dem som är verksamma inom området arkitektur, form och design. •Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas: Även detta mål motsvarar det allmänna syftet med en politik på området och behandlas bland utmaningarna i kapitel 4 och undertexter till förslagen till nya mål. •Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande ska på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor: Förebildligheten tas upp i ett av utredningens förslag till nya mål. Förebildligheten bör också tas upp i styrdokument som gäller berörda myndigheter eller i regelverken kring offentligt understödd verksamhet. •Svensk arkitektur, formgivning och design ska utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete: Behövs inte som särskilt mål. Enligt de gällande kulturpolitiska målen ska politiken främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan och de Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken statliga målen för internationellt samarbete och handel behandlar frågan. De samhällsförändringar som har skett sedan Framtidsformer och de nya förutsättningar som växer fram gör att målen för arkitektur, form och design ska anpassas till vår tid och till en kontinuerligt pågående utveckling. En ny politik för arkitektur, form och design ska främja utvecklingen av områdena och leda till att de kan ha större påverkan i samhället. Utredningen vill ytterligare understryka att politiken inom arkitektur, form och design befinner sig i en utmanande skärningspunkt mellan olika politikområden såsom kulturpolitik, miljöpolitik, socialpolitik, samhällsbyggande samt näringspolitik. Det finns därför fortsatt stort behov av moderna mål som utvecklar och vägleder detta arbete inom alla berörda politikområden och bidra till en utveckling av det samlade arbetet. Politiken inom arkitektur, form och design ska förutom att nå områdets egna mål också bidra till att mål på andra områden kan nås. Här kan särskilt nämnas generationsmålet för miljöarbetet, miljökvalitetsmålen, kulturpolitiska målen och folkhälsomålen. Enligt utredningens beskrivning i kapitel 2 måste en ny politik för arkitektur, form och design utgå från människorna. Den gestaltade livsmiljön är den av människan skapade miljön. Utredningen anser att nya nationella mål för arkitektur-, form- och designpolitiken ska vara en riktningsgivare och katalysator för ett långsiktigt arbete, där området ges större möjligheter att bidra till att ge alla invånare en väl gestaltad livsmiljö. En ny politik för arkitektur, form och design kan bara genomföras och få god förankring när en mångfald av aktörer, såväl enskilda människor som myndigheter, institutioner, organisationer och näringsliv, bidrar med sina perspektiv och använder områdets instrument utifrån sina olika utgångspunkter och uppgifter. Invånarnas engagemang och delaktighet är en viktig förutsättning för att kunskapsområdet ska utvecklas och stärkas. Det är därför angeläget att verka för att människor i ökad utsträckning har möjlighet att vara delaktig i planering och användningen av den gestaltade livsmiljön. Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken 6.4Förslag till nya nationella mål för arkitektur-, form- och designpolitiken Förslag: Nuvarande nationella mål för arkitektur-, form- och designpolitiken föreslås upphöra att gälla och ersättas av följande mål för området. Målen ska utgå från perspektivet gestaltad livsmiljö. Det övergripande målet med den nationella politiken för arkitektur, form och design är att områdets inflytande ska stärkas och därmed bidra till formandet av en långsiktigt hållbar och väl gestaltad livsmiljö. Den statliga politiken för arkitektur, form och design ska aktivt främja: –en helhetssyn präglad av kvalitet, samverkan och dialog i formandet av en attraktiv gestaltad livsmiljö, –ett inkluderande och demokratiskt samhälle med tillgång till goda livsmiljöer, såväl enskilda som gemensamma, –ett förebildligt agerande från det offentliga, i alla dess roller, för en stärkt kvalitet i den gestaltade livsmiljön och –en bred och tvärsektoriell kunskapsutveckling inom utbildning samt för utövare och aktörer inom området gestaltad livsmiljö. Bedömning: Berörda statliga myndigheter ska ansvara för att målen används i arbetet inom arkitektur, form och design och inom berörda politikområden. Myndigheterna bör stödja användningen av målen även hos andra aktörer i samhället. Förslagen till nya mål för området arkitektur, form och design utgår från perspektivet gestaltad livsmiljö, se kapitel 4. De nya nationella målen för arkitektur, form och design ska styra de statliga insatserna på andra berörda politikområden. De ska även kunna inspirera arbetet på nivå och vägleda politiken i kommuner, regioner och landsting. Målen ska få betydelse för hur staten ser på lokala och regionala prioriteringar vid fördelning av statliga medel på regional eller nivå. Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken