sou · H3B369 · 2015-08-04 00:00:00 — Det är enligt inte ovanligt att personer med sekretessmarkering byter namn. I avsnitt 8 föreslår vi att sekretess ska gälla med ett omvänt skaderekvisit för uppgifter om personer som medgivits skyddad folkbokföring. Bestämmelsen föreslås omfatta även namn 30 RÅ 2005 ref. 12 och RÅ 2006 ref. 61. Sekretess för hotade och förföljda personer och personnummer för att dessa personer ska få ett fullgott skydd i alla verksamheter. Det finns skäl att överväga om även 21 kap. 3 § OSL ska omfatta namn och personnummer. I jämförelse med bestämmelsen om skyddad folkbokföring omfattar 21 kap. 3 § OSL fler personer och konsekvenserna är därmed svårare att överblicka. Det behöver utredas om sekretess för namn och personnummer ska gälla generellt, som bestämmelsen i övrigt, eller om den ska begränsas till verksamhet där problemet är störst. För det fall den begränsas till verksamhet finns det behov av att närmare analysera vilka konsekvenser det skulle få för andra myndigheter. Det har inte varit möjligt att inom ramen för denna utredning utreda vilka konsekvenserna skulle bli om även namn och personnummer skulle omfattas av sekretessen i 21 kap. 3 § OSL. Vi föreslår därför att frågan om sekretessen behöver förstär- kas utreds särskilt. 9.4.2Sekretessmarkering för personer med samordningsnummer Bedömning: Om anser att uppgifter om personer med samordningsnummer ska sekretessmarkeras på motsva- rande sätt som gäller för folkbokförda personer har möjlighet att ta fram rutiner för det. får endast folkbokförda personer sekretessmarkering i folk- bokföringsdatabasen. En fråga är om det finns något behov av att även personer med samordningsnummer ska kunna få sekretess- markering. har bedömt att personer med samord- ningsnummer inte bör sekretessmarkeras då verket inte har sett något större behov av att införa sekretessmar- kering för dessa personer. Uppgiften om adress är inte obligatorisk och endast en handfull myndigheter tar emot avisering av samord- ningsnummer. Sekretessmarkering är en administrativ åtgärd som inte är författningsreglerad. är den myndighet som tilldelar samordningsnummer. Om uppgifter om personer med samord- ningsnummer ska sekretessmarkeras på motsvarande sätt som gäl- ler för folkbokförda personer ligger det därför närmast till hands Sekretess för hotade och förföljda personer att gör det. Det är också som får bedöma om sådana rutiner behöver införas. Vi anser därför att det inte finns skäl för utredningen att ta ställning till om en sekretessmarkering för personer med samordningsnummer bör införas. 9.4.3Undantaget i 21 kap. 3 § OSL för fastighets- och tomträttsbeteckningar Förslag: Undantaget i 21 kap. 3 § OSL för uppgift om beteck- ning på fastighet- och tomträtt tas bort. Behov av att förändra sekretesskyddet för hotade och förföljda personer Som ovan nämnts omfattar inte 21 kap. 3 § OSL uppgift om fastig- hets- eller tomträttsbeteckning, i fortsättningen anges endast fastighetsbeteckning men vad som sägs gäller även uppgift om tomträttsbeteckning. Om en uppgift om fastighetsbeteckning är avslöjande och där- med känslig beror på i vilket sammanhang den förekommer. En sådan uppgift är enbart avslöjande när den förekommer i ett sam- manhang där den kan kopplas ihop med ett namn eller personnum- mer. Förekommer fastighetsbeteckningen ensamt är uppgiften inte känslig. Som exempel kan nämnas Lantmäteriets Fastighetskarta. Den innehåller fastighetsbeteckningar men inte några uppgifter om namn eller personnummer. Det är därför inte möjligt att med utgångspunkt från uppgifterna i Fastighetskartan koppla ihop en fastighetsbeteckning med en enskild person. Det finns således inte några uppgifter som skulle kunna medföra att en enskild person vid ett tillhandahållande skulle kunna komma att lida skada. Ett slo- pande av undantaget för fastighetsbeteckningar skulle inte innebära något hinder mot att redovisa sådana beteckningar i Fastighetskar- tan eller på andra ställen där fastighetsbeteckning anges men inte namn eller personnummer. Fastighetsbeteckningar är i vissa fall att jämställa med adress och pekar således ut var en hotad och förföljd person finns. Sekretess för hotade och förföljda personer att hålla sådana uppgifter hemliga är stort. Uppgifterna kan i kom- bination med identitetsuppgifter avslöja var en person är bosatt. Fastighetsbeteckningar används i många olika sammanhang. Inom flera verksamheter där fastighetsbeteckningar förekommer finns sekretessbestämmelser som omfattar uppgift om enskilds personliga förhållanden, vilket en uppgift om fastighets- beteckning i vissa fall kan anses vara. Sådana bestämmelser finns exempelvis för verksamhet som avser Lantmäteriets fastighets- register, exekutiva verksamhet och bostadsuthyrningsverksamhet. Det finns dock ett flertal verksamheter där fastighetsbeteck- ningar förekommer som saknar sekretessbestämmelser och där det finns behov av att införa en sådan, t.ex. i ärenden om bygglov. En lucka i sekretessregleringen som medför att en förföljd persons adress blir offentlig kan få allvarliga konsekvenser för personen i fråga. Det är därför angeläget att sekretesskyddet för uppgifter som avslöjar var en hotad och förföljd person är bosatt är så heltäckande som möjligt. Mot bakgrund härav anser vi att det finns skäl att överväga om undantaget för fastighetsbeteckning bör tas bort. En utvidgning av sekretessen innebär en begränsning av offentlig- heten. En avvägning måste därför göras mellan dessa motstående intressen. Insynsintresset är framför allt stort när det gäller Kronofogde- myndighetens exekutiva verksamhet som till stor del innefattar myndighetsutövning mot enskilda. Intresset av allmän insyn i den verksamheten får anses vara betydande. Inskränkningar i offentlig- heten bör därför endast göras om det finns starka skäl för det. Det finns omständigheter som talar för att undantaget i 21 kap. 3 § OSL för fastighetsbeteckningar ska behållas när det gäller verksamhet, framför allt med tanke på beslut i verkställighetsärenden där det finns ett starkt insyns- intresse. Det är dock angeläget att sekretesskyddet för personer som är hotade och förföljda blir så heltäckande som möjligt. Med tanke på de allvarliga konsekvenser som kan uppstå om en bosätt- ning röjs så får det anses acceptabelt att insynen begränsas även i Sekretess för hotade och förföljda personer verksamhet när det gäller hotade och förföljda personer. Antalet ärenden gällande betalningsfastställelse i fast egendom, utmätning av sådan egendom och/eller exekutiv fastighetsförsäljning där svaranden eller gäldenären har skyddade personuppgifter rör sig om några enstaka . Vi återkommer nedan till uppgifter som tas in i domar och beslut. För Lantmäteriets verksamhet får en ändring endast begränsade konsekvenser då fastighetsregistret omfattas av sekretessen i 22 kap. 1 § OSL och således inte berörs av en ändring i 21 kap. 3 § OSL. Fastighetsbeteckningar förekommer även i andra verksamheter hos Lantmäteriet där 21 kap. 3 § OSL är tillämplig. Alla system och register inom Lantmäteriet är dock inte kopplade till personnum- mer eller sökbara gentemot folkbokföringsdatabasen. När det gäller samfällighetsföreningsregistret har Lantmäteriet lämnat förslag till regeringen att tillämplig lag ändras så att även personnummer ska få registreras. Registret skulle i så fall kunna uppdateras med uppgif- ter från folkbokföringsdatabasen. Behovet av skydd för den enskilde överväger dock de problem detta övergångsvis kan inne- bära för Lantmäteriet. Sekretess för fastighetsbeteckningar i beslut och domar Sekretessbestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL gäller även uppgifter som tas in i en dom eller ett beslut. Till skillnad från de uppgifter som bestämmelsen omfattar , adress m.m., så är fastighetsbeteck- ning en uppgift som behöver finnas med i domar och beslut. I domstol förekommer måltyper där både identitetsuppgifter och fastighetsbeteckning behöver finnas med i domslutet, t.ex. mål om bättre rätt till fast egendom. Möjligheterna att förordna om fortsatt sekretess för uppgifter i ett domslut är mycket begränsade, i synnerhet när det gäller mål som rör en persons civila rättigheter och skyldigheter. Enligt den nuvarande regleringen krävs utom- ordentligt starka skäl för ett beslut om fortsatt sekretess för upp- gifter som förekommer i domslut eller motsvarande del av annat beslut. I Ds 2014:33 Offentlighet och sekretess för uppgifter i domstolsavgöranden föreslås att den gällande särregleringen för uppgift i domslut eller motsvarande del av annat beslut tas bort. Förslaget innebär enligt utredningen att det för domstolarna inte Sekretess för hotade och förföljda personer ska råda någon tvekan om att det i vissa situationer är möjligt att besluta om fortsatt sekretess för identitetsuppgifter, se avsnitt 5.3.1. När en domstol behöver ange fastighetsbeteckning i en dom eller ett beslut är det lämpligt att domstolen, för att förhindra att uppgiften lämnas ut av misstag, anger uppgiften i en bilaga till domen eller beslutet. Det hindrar inte ett utlämnande till parter och andra som behöver uppgiften. Vidare gäller att uppgifter inte kan hemlighållas för part annat än om det av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att sekretessbelagd uppgift i materialet inte röjs, se avsnitt 5.2.6. Enligt vår bedömning innebär det förhållandet att uppgift om fastighetsbeteckning i vissa fall kan behöva tas in i domar och beslut mot bakgrund av det angivna inget hinder mot att ta bort undantaget då uppgiften i stället kan tas in i en sekretessbilaga. Sekretessbestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL gäller för beslut när annan sekretessreglering saknas. I exe- kutiva verksamhet är beslut undantagna från sekretessen i 34 kap. 1 § OSL. Bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL är därmed tillämplig för besluten. I ett beslut om t.ex. utmätning av fast egendom behöver fastighetsbeteckning finnas med. omfattar 21 kap. 3 § OSL uppgift om adress. I de fall det är nödvändigt att ange adress i ett beslut, t.ex. vid beslut om avhysning, ska myndigheten tillämpa 21 kap. 3 § OSL. Det borde därför finnas rutiner för hanteringen av sekretessbelagda uppgifter i beslut. Fastighets- beteckning kan behöva anges i beslut även hos andra myndigheter, t.ex. hos kommunen i ett beslut gällande bygglov. För att undvika att uppgifter lämnas ut av misstag kan det vara lämpligt att myndig- heterna i likhet med domstolarna tar in sekretessbelagda uppgifter i en bilaga till beslutet. Uppgift om fastighetsbeteckning omfattas redan i stor utsträck- ning av olika sekretessbestämmelser. Många myndigheter har att förhålla sig till möjligheten att en sådan uppgift omfattas av sekretess i verksamheten. Att undantaget tas bort innebär att uppgift om fastighetsbeteckning blir att jämställa med uppgift om adress. Eftersom uppgift om adress skyddas i 21 kap. 3 § OSL Sekretess för hotade och förföljda personer bör det finnas rutiner hos myndigheterna när det gäller hantering av adressuppgifter. Vi föreslår därför att undantaget för uppgift om fastighets- beteckning tas bort. I avsnitt 8 föreslår vi att uppgifter om personer med skyddad folkbokföring ska omfattas av ett omvänt skaderekvi- sit och att uppgiften ska gälla för alla verksamheter. Inte heller när det gäller den bestämmelsen ska det finnas något undantag från sekretessen för uppgift om fastighetsbeteckning. Vi återkommer nedan till vad det innebär för utlämnande av uppgiften. Uppgift om beteckning på fastighet kommer även fortsättningsvis att behöva lämnas till andra. Den stora spridningen av dessa uppgifter sker från Lantmäteriets fastighetsregister. För verksamhet som avser fastighetsregistret gäller bestämmelsen om folkbok- föringssekretess31. Denna bestämmelse omfattar även fastig- hetsbeteckningar. Möjligheterna att få uppgift om fastighets- beteckning från fastighetsregistret påverkas därför inte av en för- ändring i 21 kap. 3 § OSL. När det gäller utlämnande från andra verksamhet där 21 kap. 3 § OSL är tillämplig, t.ex. , kan uppgiften lämnas till en annan myndighet antingen efter en skadeprövning, med stöd av generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL eller med stöd av annan sekretessbrytande bestämmelse. Eftersom uppgiften omfat- tas av sekretess även hos den mottagande myndigheten underlättas tillämpningen av generalklausulen. För personer som har skyddad folkbokföring kommer uppgif- ten att omfattas av ett omvänt skaderekvisit. Det torde dock vara ett mycket begränsat antal personer med skyddad folkbokföring som bor i en egen fastighet. Det är möjligt att särskilda bestäm- melser om uppgiftsskyldighet behövs för ett utlämnande av upp- gifter om fastighetsbeteckning från Lantmäteriets fastighetsregister i dessa fall, se kapitel 8 samt avsnitt 13.2.2 där konsekvenserna av 31 22 kap. 1 § OSL och 6 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). Sekretess för hotade och förföljda personer den föreslagna bestämmelsen om sekretess för personer med skyd- dad folkbokföring redovisas. 9.4.4Skydd för adressuppgifter som tagits in i en förundersökning Bedömning: Det finns ett tillräckligt skydd för adressuppgifter som tagits in i en förundersökning genom 21 kap. 3 § OSL. I ett förundersökningsprotokoll ska vissa uppgifter antecknas som närmare anges i 20–23 §§ förundersökningskungörelsen.32 Målsägandens och vittnens namn ska alltid anges. Uppgift om t.ex. personnummer, bostadsort, postadress, arbetsplats och telefon- nummer ska antecknas i protokollet endast om uppgiften har be- tydelse för brottsutredningen. Dessa uppgifter tas i stället in i en särskild handling som i regel inte lämnas ut till den misstänkte, varken av åklagaren i samband med att åtals väcks eller av tings- rätten i samband med utfärdande av stämning33. Beträffande en misstänkt ska i protokollet antecknas bland annat fullständigt namn, personnummer eller samordningsnummer, yrke eller anställning, folkbokföringsort, bostadsort, postadress, arbets- plats och telefonnummer. Om den misstänkte inte har fyllt , ska föräldrarnas namn och adress anges om det är lämpligt. Pågående förundersökning omfattas av förundersökningssekretess enligt främst 18 kap. 1 § och 35 kap. 1 § OSL. Bestämmelserna reglerar sekretess till skydd för intresset av att förebygga och beivra brott respektive sekretess till skydd för den enskilde. Under en för- undersökning i brottmål gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att 3323 kap. 21 § och 45 kap. 9 § RB. Sekretess för hotade och förföljda personer uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Utgångspunkten är således att sådana uppgifter i en pågående förundersökning är hemliga för utom- stående. Sekretessen gäller även om uppgifter överförs till en dom- stol så länge åtal inte har väckts.34 Det finns vissa undantag från förundersökningssekretess som regleras i 35 kap. 6 § OSL. Bland annat undantas beslut om huruvida åtal ska väckas och beslut om att förundersökning ska läggas ned. Sekretess gäller för uppgift i en anmälan eller utsaga av en enskild, i förhållande till den som anmälan eller utsagan avser, endast om det kan antas att fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller lider annat allvarligt men om uppgiften röjs.35 Det kan även före- komma uppgifter i en förundersökning som omfattas av särskilda sekretessbestämmelser med allmän giltighet inom den offentliga förvaltningen, t.ex. utrikessekretess, försvarssekretess och sekre- tess för hotade och förföljda personer.36 Sekretessen enligt 21 kap. 3 § OSL för hotade och förföljda personer beskrivs i avsnitt 9.1.4. Sekretess efter åtals väckande När uppgifterna lämnas till domstol med anledning av åtal så blir uppgifterna normalt offentliga hos förundersökningsmyndigheten och domstolen. Av 35 kap. 7 § OSL följer att sekretessen enligt 35 kap. 1 § OSL som huvudregel inte längre gäller hos förunder- sökningsmyndigheten för uppgifter som lämnas till en domstol med anledning av åtal. Effekten av huvudregeln är att bestämmelsen i 43 kap. 2 § OSL om överföring av sekretess till en domstol inte blir tillämplig på uppgifterna då någon sekretess inte kan överföras från förundersökningsmyndigheten till domstolen. I tre undantagsfall består sekretessen enligt 35 kap. 1 § OSL hos förundersökningsmyndigheten även efter det att uppgifterna läm- nats till domstol med anledning av åtal. Det första undantaget är när sekretess gäller för uppgiften hos domstolen enligt 35 kap. 12 § OSL (sexualbrottsmål m.m.) eller 34Jfr 35 kap. 1 § och 43 kap. 2 § OSL. 3535 kap. 2 § OSL. 3615 kap. 1 §, 15 kap. 2 § och 21 kap. 3 § OSL. Sekretess för hotade och förföljda personer 36 kap. 2 § OSL (affärs- eller driftsförhållanden). Syftet är att garantera att sekretesskyddet hos domstolen inte blir illusoriskt genom att uppgifterna är oskyddade hos förundersökningsmyn- digheten. Det andra undantaget är om uppgiften uppenbarligen saknar betydelse i målet. Undantaget tar närmast sikte på det fallet att åtal inte väcks mot alla misstänkta som hörts under en förundersök- ning. Det är i allmänhet uppenbart att uppgifterna beträffande per- soner som inte åtalas saknar betydelse i målet. Sådana uppgifter åtnjuter alltså sekretesskydd även sedan åtal har väckts. Det tredje undantaget är när uppgiften finns i en handling som har kommit från en annan myndighet där uppgiften är sekretess- belagd, t.ex. ett obduktionsprotokoll som lämnats från Rättsmedi- cinalverket som omfattas av sekretess enligt 25 kap. 1 § OSL. Undantaget innebär att den sekretess som enligt 35 kap. 1 § första stycket OSL gäller för sådana uppgifter inte upphör hos förunder- sökningsmyndigheten även om åtal har väckts. Genom reglerna i 43 kap. 2 § OSL överförs denna sekretess från förundersöknings- myndigheten till domstolen när handlingen överlämnas dit. Som nämnts ovan kan det även förekomma uppgifter i förun- dersökningen som omfattas av sekretessbestämmelser med allmän giltighet inom den offentliga förvaltningen. Sekretess enligt dessa bestämmelser upphör inte sedan åtal väckts. Den generella sekretessen för hotade och förföljdas kontaktuppgifter Den generella bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL gäller både hos och hos domstolarna. Bestämmelsens räck- vidd är inte begränsad utan den är tillämplig hos Åklagarmyndig- heten och domstolarna även efter det att åtal väckts. Det sekre- tesskydd som finns för uppgifter om hotade och förföljda perso- ners adress är enligt vår mening tillräckligt för att skydda uppgifter om hotade och förföljda personer i en förundersökning. För de som har skyddad folkbokföring föreslår vi att skyddet ska förstärkas ytterligare. Någon ändring av gällande sekretessregler behövs därför inte. 10Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 10.1Problem med nuvarande forumregler För både allmän domstol och förvaltningsdomstol finns forum- regler där rätt forum styrs av den plats där en part har sin hemvist. Om en person har skyddade personuppgifter kan sådana forum- regler bidra till att avslöja var personen är bosatt. När det gäller allmän domstol är huvudregeln att rätt forum styrs av var svaran- den har sin hemvist. Om svaranden har skyddade personuppgifter kan det vara svårt för käranden att få fram uppgift om svarandens hemvist. Därmed kan det uppstå problem när käranden ska välja rätt forum. Vilka möjligheter en kärande har att få tag på behövliga uppgifter beror på vem käranden är. Är det förföljaren som vill inleda en process torde möjligheterna vara mycket begränsade. Även en förföljare kan dock ha ett berättigat intresse av att få sin talan prövad i domstol. Intresset av att inte avslöja den skyddade personens hemvist ställs i dessa fall mot varje persons rätt att få sin sak prövad i domstol. slår fast att var och en, då hens civila rättigheter eller skyldigheter berörs, har rätt att få sin sak prövad av en domstol. När det gäller förvaltningsdomstol finns det forumregler som pekar ut rätt forum som det forum inom vars domkrets klaganden är folkbokförd. Om en klagande i ett förvalt- ningsmål har skyddade personuppgifter och rätt forum styrs av dennes hemvist, kan forumreglerna bidra till att avslöja var den skyddade är bosatt. Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 10.2Bestämmelser och praxis gällande forum För tvistemål finns en allmän forumregel enligt vilken behörig dom- stol är rätten i den ort där svaranden har sin hemvist.1 Är svaranden folkbokförd i , utgörs hemvisten av den ort där personen var folkbokförd föregående år. Hänvisning till allmänt tvistemålsforum finns rörande flera olika rättsliga situationer. När det gäller tvister mellan makar och sambor är båda parters allmänna tvistemålsforum tillämpligt.2 I brottmål är behörig domstol rätten i den ort där brottet föröva- des. Ett brott anses förövat på den ort där den brottsliga hand- lingen företogs. Om brottet fullbordades på annan ort, anses brot- tet förövat även på den orten. Om den brottsliga handlingen före- tagits på en ort men brottet fullbordats på en annan ort kan därför åtal väckas såväl där den brottsliga handlingen företogs som där brottet fullbordades. Om rätten finner det lämpligt med hänsyn till utredningen samt kostnader och andra omständigheter får rätten i den misstänktes hemvistforum ta upp målet.3 Lagen om domstolsärenden (ärendelagen)4 är tillämplig på hand- läggning i allmän domstol av sådana rättsvårdsärenden som ska tas upp av en tingsrätt och som inte ska handläggas enligt RB. På åtskilliga rättsområden finns det särskilda bestämmelser om att ärendelagen ska vara tillämplig. 110 kap. 1 § första stycket RB. 210 kap. 9 § andra stycket RB, 14 kap. 3 § och 30 § sambolagen (2003:386). 319 kap. 1 § tredje stycket RB. Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter bestämmelser om domstolsbehörighet. För de flest ärendetyper finns forumreglerna i anslutning till den materiella lagstiftningen. I många fall styrs forumvalet av berörd persons hemvist. Nedan följer några exempel på sådana forumregler. En ansökan enligt lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap ska göras till den tingsrätt inom vars domkrets barnet har sin hemvist. Ärenden om förordnande eller entledigande av förmyndare handläggs av den tingsrätt där barnet är folkbokfört.5 Ansökan i verkställighetsärenden ska göras hos tingsrätten i den ort där barnet har sin hemvist. Om det redan finns ett pågående mål om vårdnad, boende eller umgänge mellan samma parter och avseende samma barn, får ansökan göras även hos den tingsrätt där målet är anhängiggjort. I de fall det inte kan fastställas att barnet har hemvist i landet och barnet inte heller är föremål för rättegång vid annan domstol görs ansökan hos tingsrätt.6 Adop- tionsärenden handläggs av tingsrätten i den ort där adoptanten har sin hemvist.7 I ärenden om godmanskap eller förvaltarskap görs ansökan till tingsrätten i den ort där den enskilde är folkbokförd, eller om hen inte är folkbokförd i , tingsrätten i den ort där den enskilde vistas. Ansökan i ärenden enligt namnlagen görs till den domstol som tar upp frågor om vårdnaden om barnet, dvs. den domstol inom vars område barnet har sin hemvist.9 beslut i utsökningsmål överklagas till den tingsrätt som regeringen föreskriver med hänsyn till var svaranden har sin hemvist.10 510 kap. 13 § . 621 kap. 1 § . 74 kap. 9 § . 811 kap. 25 § första stycket . 96 kap. 17 § . 1018 kap. 1 § första stycket utsökningsbalken. Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter I förvaltningsmål är det som regel inte en parts hemvist som styr forumvalet utan den beslutande myndighetens geografiska place- ring. Överklagande av en myndighets beslut tas upp av den förvalt- ningsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats om inte annat anges i lag eller förordning.11 När beslutet fattats av en myndighet med ”rikstäckande behörighet”, som t.ex. och , finns dock särskilda forumregler. Dessa knyter ofta an till var en person är folkbokförd.