sou · H3B387 · 2015-10-09 00:00:00 — 2009 beslutades att ska ha som vision att ha ett utan nettoutsläpp av växthusgaser.44 I alter- nativscenario Högre elpris i i den kommande LU15-bilagan om den långsiktiga ekonomiska utvecklingen antas priset på utsläpps- rätterna inom EU ETS, den svenska koldioxidskatten och elpriserna på den svenska elmarknaden vara högre än . De är på nivåer som är i linje med IEA:s mer ambitiösa tvågradersscenario, vilken kräver en nordisk utsläppsminskning 2050 jämfört med nivå. För att nå visionen om noll nettoutsläpp av växthusgaser kommer utsläppsminskningar att krävas inom främst transportsektorn men även i industrin,45 och befintliga styrmedel 43Se IEA (2013). 2008/09:162. 45Naturvårdsverket (2012). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv kommer enligt miljömålsberedningens bedömning inte att räcka för att nå målet.46 Effekten av att införa styrmedel för att öka sannolikheten för att 2050-målet nås kommer troligtvis att ha en effekt på såväl näringslivsstrukturen som näringslivets elanvändning. Högre klimat- politiska ambitioner innebär troligtvis en fortsatt förskjutning mot tjänstekonsumtion, eftersom priserna på energiintensiva varor stiger relativt andra varor och tjänster. Detta syns också i Tabell 5.5 där varuproducenternas absoluta förädlingsvärde minskar i allmän- het, och de energiintensiva branscherna såsom gruvnäringen och järn- och metallverk i synnerhet, medan tjänsteproducenterna över- lag ökar. En sådan utveckling skulle, allt annat lika, leda till minskad elanvändning i näringslivet, eftersom tjänsteproduktionen är mindre elintensiv än varuproduktionen. skulle högre energipriser med all sannolikhet leda till att mer energieffektiva processer utvecklades inom företagen vilket skulle kunna minska energianvändningen inom varuproduktionen och därmed i hela när- ingslivet ytterligare. Ny teknik är också en betydelsefull del av omställningen i underlag till färdplanen. Det bör dock understrykas att många energieffektiviserande åtgärder har gått ut på att ersätta processer som drivs av fossila bränslen med el. En sådan framtida elektrifiering av produktions- processer skulle kunna innebära att elanvändningen blir större, även om energieffektiviteten ökar. Hårdare framtida krav på utsläpps- minskningar och en omställning till ett hållbart samhälle kan kräva en vidare elektrifiering av samhället, och en högre omställningstakt från fossila bränslen till el hos företag. Inom den energiintensiva industrin skulle detta vara en stor utmaning, eftersom möjligheten till ytterligare substitutionen från fossila bränslen till el utan att ny teknik blir tillgänglig är begränsad.47 46Se miljömålsberedningens uppföljning av miljömålen , miljömålet Begränsad klimatpåverkan (). 47Profu (2012). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv En annan möjlighet är att den nordiska elmarknaden får lägre priser än som en följd av en utbyggnad av förnybara energislag, framför allt vindkraft, med låga marginalkostnader. I den kommande LU15-bilagan om den långsiktiga ekonomiska utvecklingen alternativscenario Högre elpris i blir elpriserna högre i . Detta baseras på att marginalpriserna på en inte- grerad elmarknad drivs av högre kostnader för produktionen i koleldade kraftverk, vilka sätter priset på elmarknaden. I vilken utsträckning importerad kraft från fossila bränslen sätter priset på den nordiska elmarknaden beror dels på hur väl integrerade de euro- peiska elmarknaderna är, dels på hur stor efterfrågan är på kraft som behövs bland annat för att balansera den variabla produk- tionen från vindkraft och, i mindre utsträckning, solkraft. Den svenska elförsörjningen skulle hypotetiskt kunna täckas av förnybar kraftproduktion genom en storskalig utbyggnad av vind- och solkraft. Den förnybara kraften skulle dock behöva balanseras med hjälp av andra energikällor. Ett alternativ är balanskraft i form av vattenkraften.48 Huruvida detta är möjligt diskuteras dock. Ett alternativ är ett framtida genombrott inom storskalig lagring av energi i form av batteriteknologi, vilken är en omogen teknik. Elpriset på en framtida elmarknad där priset bestäms av margi- nalkostnaden för produktion av förnybar el och el från lagring skulle troligtvis vara lägre än i de scenarier som målas upp i de prognoserna som redovisats tidigare. Lägre elpriser i kan leda till att industrins produktion ställer om till att bli mer elinten- siv, jämfört med en situation med högre elpriser, vilket skulle öka elförbrukning i näringslivet. Denna effekt skulle dock motverkas av en ökad export av el till omkringliggande länder där priset på el är högre. Sammantaget kan en utbyggnad av förnybar elproduktion i tillsammans med tekniska genombrott av storskalig energilagring leda till lägre elpriser än i de framtidsscenarier som prognoserna redovisats. Detta skulle, allt annat lika, leda till ökad elanvändning. 48 Söder (2013). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Automatisering av arbetskraften och ökad outsourcing I en studie av beräknas att över hälften av samtliga jobb i skulle kunna automatiseras inom 20 år.49 Exempelvis kan tillverkningsindustrin komma att öka sin elanvändning då produktionen automatiseras för att minska arbets- kraftskostnader och förbättra den internationella konkurrens- kraften.50 Detta skulle leda till att elanvändningen ökar när pro- duktionen blir mer elintensiv. Ökad automatisering bygger till viss del på en framtida ökning av datorers beräkningshastighet, vilket möjliggör att allt mer kun- skapsintensiva arbetsuppgifter kan ersätta arbetskraft. används datorprogram för att utföra enklare journalistiskt arbete.51 Med en fortsatt teknisk utveckling inom IKT-sektorn skulle möj- ligheten öka att outsourca fler tjänster. En sådan utveckling skulle öka elanvändningen i tjänstesektorn i takt med att datorer ersätter människor. Utöver dessa trender finns det naturligtvis en rad mer eller mindre oförutsägbara faktorer som skulle kunna påverka utveck- lingen i näringslivsstrukturen och elanvändningen. Detta visar inte minst den strukturomvandling som ägde rum och som var en följd av den snabba utvecklingen inom IKT. Utan att göra några antaganden som i grunden förändrar de trender som pågått det senaste kvartsseklet är det inte orimligt att tro att dagens situation är en nog så god indikator på framtidens utveckling som någon annan. De bedömningar om framtiden som gjorts I den kommande LU15-bilaga om den långsiktiga ekonomiska utveck- lingen, och är därför rimliga. har genomgått en ekonomisk strukturomvandling där tjänster blivit en allt viktigare del av eko- nomin. Förskjutningen mot tjänsteproduktion har framför allt drivits av att tjänster som tidigare utförts i hemmen och inom varu- forskning (2014). 50Svenskt Näringsliv (2014). 51Se t.ex. Clerwall (2014). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv producerande företag nu utförs av specialiserade tjänsteföretag. En viktig förklaring till denna utveckling är en ökande internationell konkurrens, som tvingat företag som agerar på globala marknader att lägga ut vissa processer på externa leverantörer. Detta har blivit möjligt tack vare en utveckling av informations- och kommunika- tionsteknologi (IKT) som minskat transaktionskostnader mellan organisationer. Denna utveckling har också haft en effekt på näringslivets el- användning. Näringslivets branscher skiljer sig åt betydligt i el- intensitet, dvs. hur mycket el de förbrukar per krona i föräd- lingsvärde. Elintensiteten är mer än fem gånger så hög i industrins produktion som i tjänstesektorn. var näringslivets elförbrukning tätt sammankopplad med dess produk- tionsvolym, men därefter är kopplingen inte lika stark. Detta beror på att produktionen inom den elintensiva industrin blivit kunskapsintensivare för att kunna konkurrera internationellt och energieffektivisering av produktionsprocesserna, men även på över- gången mot ökad tjänsteproduktion. Även tjänsteproduktionens elintensitet har minskat . Det är troligt att många av de trender som präglade perioden kommer att fortsätta . Med utgångspunkt i ett antal prognoser över utvecklingen i näringslivets struktur och elanvändning de kommande 20 åren bedöms att el- användningen 2035 kommer att ligga något över dagens nivå. Det innebär att näringslivets elanvändning skulle komma att vara runt 98–, eller 3–över den genom- snittliga nivån på näringslivets årliga elanvändning . Denna bedömning grundar sig dock till stor del på antaganden om att historiska trender och nuvarande ekonomisk- samt energi- och klimatpolitiska förutsättningar kommer att råda även i fram- tiden. Historien har dock visat att svårförutsägbara händelseförlopp har haft stor betydelse för elanvändningen och det finns all anled- ning att tro att detta kommer att gälla även . 6Elmarknadens funktion och prisbildning Sedan omregleringen av den svenska elmarknaden i mitten av 1990- talet har kunderna kunnat välja vilket företag de vill köpa sin el ifrån. Konkurrensutsättningen av elhandelsmarknaden har gett såväl hus- hållskunder som industrikunder fler valmöjligheter. Omregleringen har även påverkat prissättningen på el och överföringen via elnätet. På dagens elmarknad påverkas kundernas kostnad av såväl grossist- marknadens prissättning på el, konkurrensen på elhandelsmark- naden som tarifferna på den reglerade elnätsmarknaden. Utöver detta påverkas kostnaden även av politiska beslut om ekonomiska styr- medel såsom skatter, avgifter, elcertifikatsystemet och utsläpps- handelssystemet. I Figur 6.1 visas schematiskt elmarknadens upp- byggnad och elens väg från elproducenten till elanvändaren. Elproducenten säljer i de allra flesta fall sin el via elbörsen Spot till ett elhandelsföretag. Handeln mellan producenter och elhandelsföretag sker på vad som brukar kallas grossistmark- naden. I handlas av elen via Spot medan resterande handlas med bilaterala avtal, dvs. avtal mellan direkt berörda parter. Elhandelsföretaget säljer elen vidare till elanvändaren. Det är dock inte elhandelsföretaget som fysiskt levererar elen till elanvändaren utan det är elnätsföretaget som distribuerar den. kommer via stamnät och regionnät ut i lokalnätet och till elanvändaren. Stora elanvändare, som t.ex. elintensiv industri, kan själva köpa sin el direkt via Spot och leveranserna av el kan ske även från regionnätet. Även om huvuddelen av elhandeln sker via el- börsen, förekommer även bilaterala affärer direkt mellan inblandade Elmarknadens funktion och prisbildning För att hantera de ekonomiska riskerna sker handel med säkringsprodukter via den finansiella elmarknaden på . Figur 6.1 Elsystemets delar Den schematiska beskrivningen är förenklad. För att förstå hur marknaden fungerar, hur den fysiska leveransen och avtal om el- leverans fungerar tillsammans och hur priserna sätts, behövs en djupare diskussion. Resterande delar av kapitlet beskriver därför el- marknadens olika delar mer i detalj. I finns hundratals elproducenter, varav de fyra största står för av den el som produceras. Elproduktionen sker med flera olika kraftslag. Kraftslagen har olika egenskaper som i kombination med varandra och med handelsmöjligheterna med omkringliggande länder ger en trygg elförsörjning. I Figur 6.2 nedan visas hur andelen av elproduktionen från olika kraftslag har utveck- lats . Huvuddelen av den svenska elproduktionen kommer från vattenkraft och kärnkraft. Elmarknadens funktion och prisbildning kraften byggts ut i snabb takt, vilket ökat andelen fossilfri elpro- duktion i ytterligare. Figur 6.2 Elproduktion från olika kraftslag i –2014 har goda naturliga förutsättningar för att producera el med vattenkraft. Huvuddelen av vattenkraften är lokaliserad i de norra delarna av landet och av svensk produktion kom- mer från vattenkraften. Vattenkraftens möjlighet att produ- cera el beror på de hydrologiska förhållandena, vilka varierar mellan åren. Vattenkraftens bidrag till elförsörjningen varierar därmed, vilket också kan ses i Figur 6.2. En viktig egenskap hos vattenkraften är att den är en relativt flexibel elproduktions- källa. Så länge som det finns vatten i magasinen kan effektuttaget i ett vattenkraftverk snabbt justeras upp eller ner beroende på mark- nadens behov. Kärnkraftens bidrag till elproduktionen är i nivå med vatten- kraftens. med normala driftförhållanden bidrar kärnkraften med av elproduktionen i . Förutom vatten- och kärnkraft produceras el i även som värmekraft. I Figur 6.2 har all typ av värmekraft summerats under övrig värmekraft. Värmekraft produceras huvudsakligen genom mot- tryck i fjärrvärme- och industrianläggningar. En mindre andel kom- Elmarknadens funktion och prisbildning mer från kondenskraft i gaskondensanläggningar. Totalt låg andelen övrig värmekraft kring , varav gaskondens- kraft stod för . har elproduktion från vindkraft expanderat kraf- tigt. har vindkraftens andel vuxit från att ha varit obe- tydlig till att 2014 uppgå till av den svenska el- produktionen. Vindkraft är vad som brukar benämnas intermittent, dvs. Det innebär att när det blåser producerar vind- kraftverken el men när det inte blåser produceras inte heller någon el. Prognoser över den framtida elproduktionsmixen indikerar en fortsatt ökad andel intermittent kraft.1 Det som inte visas i Figur 6.2 är att svenska elförbrukare inte enbart använder el som har producerats inom landet. Det svenska elnätet är sammankopplat med övriga nordiska länders och även med andra närliggande länder såsom och . Sammankopplingen av näten ger länderna möjlighet att använda varandras produktionsresurser och gör det möjligt att ut- nyttja de sammanlagda resurserna så effektivt som möjligt. Den svenska elmarknaden ingår i en gemensam nordisk elmarknad där el handlas mellan länderna. Enkelt uttryckt bestäms flödet mellan länderna av de priser som uppstår i de olika länderna.2 kom- mer att flöda till de områden som har de högsta priserna. För del innebär det att el under vissa timmar exporteras medan el im- porteras under andra timmar. är dock vanligen en nettoexportör av el. Grossistmarknaden för el är den marknad där elproducenter och elhandelsföretag (samt stora elkonsumenter) möts för att handla el. Marknaden kan delas in i flera delmarknader baserat på hur långt från realtid marknadens produkter handlas. I Figur 6.3 nedan visas marknadens delar i ett tidsperspektiv. 1Energimyndigheten (2013). 2Höga priser reflekterar hög efterfrågan på el relativt utbudet i området. Elmarknadens funktion och prisbildning Figur 6.3 Grossistmarknadens delmarknader 6.3.2Handel med begränsad överföringskapacitet Som framgår av Figur 6.1 behövs elnäten för att transportera den el som elanvändarna efterfrågar. Från tid till annan händer det att den mängd el som marknaden önskar få transporterad mellan olika platser är större än den tillgängliga överföringskapaciteten. Det uppstår då flaskhalsar i överföringssystemet som måste hanteras av elmarknaden. Den nordiska elmarknadens lösning är att dela in marknaden i olika geografiska zoner, s.k. elområden. Elområdes- gränserna följer i flera fall landsgränser, men visar också var det finns strukturella begränsningar av överföringskapacitet i nätet. Figur 6.4 nedan visar Spot:s handelsområde och dess uppdelning i elområden. är indelat i fyra elområden3 medan är indelat i två och i fem4. samt , och har ett elområde per land. 3Fram till bestod av ett elområde. 4Norge har en flexibel indelning av elområden och antalet områden kan variera . Elmarknadens funktion och prisbildning Figur 6.4 Spot:s handelsområde Källa: Spot. Indelningen i elområden är basen för handeln på Spot och även för företagens prissäkringsstrategier. För producenterna innebär områdesindelningen att de bjuder in sin produktion i det elområde där kraften matas in på nätet. Producenten får därmed betalt med det pris som har etableras i det elområdet. Motsvarande gäller för en elhandlare som säljer el till kunder i ett elområde. El- handlaren måste köpa elen i det elområde där kunderna tar ut elen. Modellen innebär en marknad där aktörerna måste förhålla sig till överföringsbegränsningar och områdespriser. Å andra sidan tyd- liggör elområdesindelningen nätbegränsningar och visar var tillgången till el är knapp. Elmarknadens funktion och prisbildning Basen för den fysiska handeln med el i är den nordiska elbörsen Spot. Där handlas av all el som konsumeras i (av den svenska elproduk- tionen säljs via Spot). Handeln på Spot sker i sin tur till övervägande del på spotmarknaden Elspot. Elspot är en 24-timmars marknad för kortsiktig handel med fysiska elkontrakt där priset fastställs i förväg för varje timme genom timvis auktion baserad på de samlade köp- och säljbuden samt tillgänglig överföringskapacitet. I Elspot beräknas ett pris, systempriset, utifrån antagandet om oändlig överföringskapacitet. Dessutom beräknas områdespriser utifrån den faktiskt tillgängliga överföringskapaciteten. Områdes- priset är det pris som faktiskt erhålls eller betalas för produktion respektive elanvändning i aktuellt elområde. Systempriset används som referenspris vid avräkningen av finansiella elkontrakt. Handeln på Elspot är likvid, i betydelsen att där finns ett stort utbud och en stor efterfrågan. Prissättningen är transparent och spotpriset utgör därför en referens även för den handel som sker utanför marknadsplatsen. EU:s system för handel med utsläppsrätter (handelssystemet) påverkar också Elspotmarknaden. Handelssystemet medför att el- producenter som släpper ut koldioxid måste förfoga över utsläpps- rätter som motsvarar de faktiskta utsläppen. Kostnaden för utsläpps- rätterna förs indirekt vidare till elanvändarna, genom att grossist- marknadspriset blir högre än vad det annars skulle ha varit. Det bör förtydligas att aktörerna inte är förpliktigade till fysiska leveranser i enlighet med utfallet av auktionen, utan det är fråga om ett finansiellt avtal där avvikelser regleras i efterhand av genom s.k. balansansvarsavtal. Aktörerna har också möj- lighet att på inom-dagmarknaden justera sina köp- och säljposi- tioner, från det att Elspotresultaten har redovisats fram till timmen före driftstimmen. Elmarknadens funktion och prisbildning Elbas är handelsplatsen hos Spot för inom-daghandel med el. På Elbas kan företag justera sina handelspositioner för att vara i balans i förhållande till vad de har åtagit sig i Elspot-handeln. Handeln på Elbas sker kontinuerligt fram till timmen före drift- timmen. Elbas inom-daghandel är viktig för både elproducenter och elhandlare för att justera för prognosmissar eller andra föränd- ringar som uppkommer efter Elspot. Ett exempel är om en elpro- ducent får ett plötsligt stopp i ett kraftverk och inte kan producera enligt sitt åtagande via Elspot. Eftersom resultaten av Elspot är ekonomiskt bindande, behöver aktören justera sin handelsposition via Elbas (eller bilaterala avtal) för att inte drabbas av kostnader av att vara i obalans. Även om företagen strävar efter att vara i balans fram till drift- timmen genom handel på inom-dagmarknaden, går det inte att exakt förutsäga elanvändningen och obalanser kan uppstå i systemet. För att säkerställa en säker drift av elsystemet har den svenska systemoperatören ansvaret för att elsys- temet är i balans. Ansvaret innebär att driver en realtidsmarknad där de kan köpa upp- och nedreglering av kraft från företag som deltar i realtidsmarknaden. Alla företag deltar inte i denna marknad, eftersom det ställs specifika krav på bl.a. till- gänglighet.5 Kostnaderna för att sköta balansen i realtid debiterar i efterhand de företag som var i obalans . Den finansiella elmarknaden i är väl etablerad och utgörs i huvudsak av marknadsplatsen , men det existerar även ett mindre antal mäklare. Genom dessa plattformar har marknadens aktörer tillgång till finansiella kontrakt, som kan användas för pris- 5 För mer information om gällande krav se Elmarknadens funktion och prisbildning säkring eller för mer spekulativ handel i vinstsyfte. På den finan- siella marknaden kan aktörerna handla med finansiella kontrakt upp till . För elhandelsavtal med rörliga elpriser som följer Elspotpriserna är vanligen elhandelsföretagens risker små. För avtal med fasta priser är däremot elhandelsföretagen utsatta för risker, om de en- bart köper el på Elspot. Samma gäller för större elkonsumenter som själva köper in sin el. För sådana avtal behöver aktörerna prissäkra sina inköp av el. Det gör de i första hand genom att köpa terminskontrakt på den finansiella elmarknaden. Vid omregleringen av de nordiska elmarknaderna konstaterades att de enskilda elområdena var för små för att de skulle kunna erhålla en tillräckligt likvid finansiell marknad för prissäkringar och att det därför var nödvändigt att utnyttja någon form av prisindex som referens för hela marknaden. Därför används systempriset som referenspris för finansiella elkontrakt. Det innebär emellertid att aktörerna endast är fullt försäkrade mot prisrisker med termins- kontrakt så länge som elområdespriset är identiskt med system- priset. Vid de tillfällen då det uppstår begränsningar i överförings- kapaciteten, kommer elområdespriserna att skilja sig från system- priset och prissäkringen är därmed inte komplett. För att prissäkra sig mot att elområdespriset skiljer sig från systempriset behöver aktörerna komplettera terminskontraktet med en s.k. EPAD (Elec- tricity Price Area Differentials). Med en EPAD prissäkrar sig el- handlaren mot vad som brukar kallas områdesprisrisk. Motsvarande gäller för elproducenter som vill prissäkra värdet på sin produk- tion.6 Huvuddelen av elanvändarna köper sin el ifrån ett elhandelsföretag. Elhandlaren köper i sin tur elen från elproducenterna på Spot eller via bilaterala avtal. Elhandelsmarknaden är konkurrens- utsatt och för elanvändarna är elhandelsdelen den del av elkostnaden som kan påverkas av annat än minskad elanvändning. 6 För ytterligare diskussion kring elområden och prissäkring se (2013). Elmarknadens funktion och prisbildning statliga elprisjämförelsesajten finns det cirka 120 aktiva elhandlare i . Antalet elhandelsföretag är relativt kon- stant . Utvecklingen efter införandet av de fyra elområdena har inneburit att inte alla elhandelsföretag erbjuder kontrakt i alla elområden. Framför allt är det i elområde 4 som antalet elhandlare har minskat. När det gäller elhandel och elhandelsföretag pågår ett projekt mellan myndigheterna i de nordiska länderna som syftar till att skapa en gemensam nordisk slutkundsmarknad och därigenom öka valmöjligheten för elanvändarna, genom att dessa ska kunna välja ett elhandelsföretag från något av de nordiska länderna. Elanvändare med hög elförbrukning, såsom elintensiv industri, kan i stället för elhandelsföretaget köpa sin el direkt från Spot, via bilaterala kontrakt eller via en portföljförvaltare, dvs. en aktör som sköter hela företagets elkonsumtionsportfölj och opti- merar denna. Som en komponent i elhandelspriset ingår kostna- den för elcertifikat, dvs. elhandelsföretaget ansvarar för att elcerti- fikat finns för den el de säljer.7 Systemet med elcertifikat är ett marknadsbaserat system för att stödja utbyggnaden av förnybar el- produktion. Kostnaden för elcertifikat är en funktion av marknads- priset på elcertifikat och den lagstadgade kvotplikten. Det svenska elnätet består av elledningar. Nätets primära ändamål är att leverera el till de 5,3 miljoner el- användare som är anslutna till nätet. Elnätet kan delas in i tre nivåer utifrån spänningsnivå; stamnät, regionnät och lokalnät. Stamnätet har högst spänning, från 230 till . Stamnätet består av cirka 15 000 kilometer högspänningsledningar och ägs av . Stamnätet är byggt för att transportera elen långa avstånd genom , främst för transitering av el från norr till 7 Vissa aktörer är enligt lag (2011:1200) om elcertifikat själva kvotpliktiga och hanterar därför sina egna elcertifikatinköp. Elmarknadens funktion och prisbildning