sou · H3B3109 · 2015-12-21 00:00:00 — Det finns ett förbud mot att förvanska särskilt värdefulla byggnader och om- råden (8 kap. 13 § PBL). Av 8 kap. 14–15 §§ PBL följer att tomter och byggnader ska hållas i vårdat skick. Härtill kommer att ändringar av bebyggelseområden och byggnader ska ske varsamt med hänsyn till dess karaktärsdrag och värden (8 kap. 17 § PBL). Regionplanen regleras i 7 kap. PBL. Den antas av ett s.k. regionplane- organ och används för att samordna flera kommuners planering av t.ex. trafikleder, bebyggelse och grönområden. Regionplanen är endast vägledande. Bebyggelse kan därför tillåtas även om den inte är i överensstämmelse med regionplanen. Regeringen kan vid behov utse ett regionplaneorgan inom ett visst geografiskt område, t.ex. ett kommunalförbund, förutsatt att de berörda kommunerna inte motsätter sig det. 4Även Transportstyrelsen har bemyndigats att meddela föreskrifter för tillämpningen av tekniska egenskapskrav i vissa avseenden, se plan- och byggförordningen 10 kap. 3 och 6 §§. 5Allmänna platser är gator, vägar, torg, parker, naturmark etc. som ska vara tillgängliga för allmänheten. I SOU 2015:59 En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning föreslår bl.a. att det ska finnas ett regionalt fysiskt program i varje län och att reglerna om regional planering ska utgå ur PBL och i stället tas in i en egen lag. Lagen föreslås träda ikraft . I 3 kap. PBL regleras översiktsplanen. Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan som omfattar hela kommunen. Liksom regionplanen är översiktsplanen endast vägledande och bebyggelse kan tillåtas även om den inte är i överensstämmelse med översiktsplanen. Syftet med översiktsplanen är att ange de stora dragen i markanvändningen och bebyggelseutvecklingen. Här redovisas bl.a. riktlinjer för var bebyg- gelsen bör lokaliseras. I planen ska kommunen även redovisa hur man tänker tillgodose riksintressen enligt 3 och 4 kap. och miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. . Kommunen ska även redovisa hur översiktsplanen samordnas med nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveck- ling inom kommunen6 samt i förekommande fall områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen (7 kap. 18 e § ). Det ska även framgå hur kommunen avser att tillgodose det lång- siktiga behovet av bostäder (3 kap. 5 § 5 PBL). spelar en viktig roll i översiktsplaneringen genom att tillhandhålla planeringsunderlag samt genom att kontinuerligt föra en dialog med kommunen (3 kap. 10 § PBL). ska dessutom lämna ett särskilt granskningsyttrande över förslaget till översiktsplan (3 kap. 16 § PBL). I detta ska framgå vilka anmärk- ningar som finns mot planen beträffande riksintressen, miljökvali- tetsnormer, områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, mellankommunal samordning samt hälsa, säkerhet och risken för olyckor, översvämning eller ersosion. Kommunen ska redovisa läns- styrelsens granskningsyttrande tillsammans med översiktsplanen. 6 Se t.ex. förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur, regio- nala trafikförsörjningsprogram enligt lagen (2010:1065) om kollektivtrafik samt kommunala riktlinjer för bostadsförsörjning enligt lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörj- ningsansvar. Minst en gång under kommunfullmäktiges mandattid ska läns- styrelsen redovisa sina synpunkter i fråga om sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översikts- planens aktualitet (3 kap. 28 § PBL). ska även lämna en sådan redogörelse när kommunen begär det. Kommunen kan göra planen mer detaljerad för en viss del av kommunen, t.ex. ett område där en mer omfattande exploatering planeras (3 kap. 23 § PBL). En sådan plan brukar kallas fördjupning av översiktsplanen. Med detaljplanen regleras markanvändning och byggande med bin- dande verkan och kommunen tar ställning till vilken markanvänd- ning som ska tillåtas utifrån bestämmelserna i 2 kap. PBL samt hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. . Krav enligt PBL som inte prövas i detaljplanen tas upp i bygglovsprövningen (se 9 kap. 30 § PBL). Detaljplanen är avsedd att ge förutsättningar för en rationell och effektiv tillståndsgivning eftersom de principiella och grundläggande frågorna har klargjorts under planarbetet. En fastighetsägares rätt att bygga begränsas till vad som anges i planen (byggrätten). Planen innebär förutsägbarhet och skydd för samme fastighetsägare när grannarna ska bygga.7 Eftersom detaljplanen är rättsligt bindande får bygglov enligt huvudregeln inte strida mot planen. I vissa fall får dock avsteg göras (se avsnitt 4.2.8 nedan). Om kommunen är huvudman för allmänna platser ger planen en rätt och en skyldighet att lösa in mark som är avsedd för allmänna platser samt en skyldighet att ställa i ordning och underhålla dessa (se 6 kap. PBL). Av det s.k. detaljplanekravet (4 kap. 2 § PBL) följer att en detalj- plan framförallt måste upprättas vid större byggprojekt, omvand- ling eller bevarande av bebyggelseområden. Det kan även behövas detaljplan för vissa enstaka byggnader som får stor inverkan på om- givningen eller ska förläggas inom ett område med stor efterfrågan på mark för bebyggelse. Vad gäller projekt av någon betydelse för 7 Se Kalbro & (2015). Markexploatering, s. 30. bostadsförsörjningen krävs i princip alltid en ny eller ändrad detalj- plan. Enligt det s.k. kommunala planmonopolet (1 kap. 2 § PBL) är det kommunen själv som avgör om en detaljplan ska upprättas. En fastighetsägare kan alltså inte kräva att en detaljplan ska upprättas. Detaljplanen består av plankarta och en planbeskrivning (4 kap. 30, 31 §§ PBL). Om genomförandet av detaljplanen kan antas få betydande miljöpåverkan ska den även innehålla en miljökonse- kvensbeskrivning (4 kap. 34 § PBL). Planen ska ha en bestämd genomförandetid som lägst får vara och högst (4 kap. 21 § PBL). Under genomförande- tiden får detaljplanen, mot fastighetsägarnas vilja, bara ändras eller upphävas om det är nödvändigt på grund av nya förhållanden av stor allmän vikt som inte har kunnat förutses vid planläggningen (4 kap. 39 § PBL). Om planen ändras har fastighetsägarna rätt till ersättning för förlorad byggrätt m.m. (14 kap. 9 § PBL). Efter genomförandetidens slut gäller planen tills dess att den ändras eller upphävs (4 kap. 38 § PBL). Om detta sker gäller inte de restriktioner som finns och det utgår t.ex. ingen ersättning till en fastighetsägare som blir av med sin byggrätt. Vad gäller planbestämmelser så finns även regler att beakta i 2 kap. plan- och byggförordningen samt i allmänna råd (2014:5) om planbestämmelser för detaljplan. En detaljplan måste alltid innehålla vissa obligatoriska bestämmelser. Planen ska ange gränserna för allmänna platser, kvartersmark och vattenområden. Den ska även bestämma användningen och utform- ningen av allmänna platser som kommunen är huvudman för, t.ex. standard på vägar eller utformning av grönområden, samt använd- ningen av kvartersmark och vattenområden (4 kap. 5 § PBL). All- männa platser i detaljplanen är gator, vägar, torg, parker, naturmark eller andra områden som enligt en detaljplan är avsedda för gemen- samma behov och som ska vara tillgängliga för allmänheten. Kom- munen är i regel huvudman för dessa, vilket innebär att kommunen ansvarar för byggande och drift av anläggningarna. Det förekommer även s.k. enskilt huvudmannaskap (4 kap. 7 § PBL), vilket innebär att fastighetsägarna inom detaljplanen ansvarar för vägar och grön- områden genom en gemensamhetsanläggning.8 Vid bostadsbyggande bör detaljplaner reglera byggandets omfatt- ning (antal våningar, bruttoarea etc.). Detta framgår av förarbetena till 1987-års PBL.9 Utöver det obligatoriska innehållet så innehåller detaljplaner även ett antal frivilliga bestämmelser.10 Kommunen får bl.a. reglera •bebyggelsens omfattning, användning, placering, utformning och utförande, •fastighetsindelning, servitut, gemensamhetsanläggningar m.m. Under vissa förutsättningar får kommunen även upphäva strand- skyddet enligt 7 kap. för ett område i planen (4 kap. 17 § PBL). Detaljplanen kan alltså användas för en relativt långtgående reg- lering av markanvändning och bebyggelse. Av 4 kap. 32 § tredje stycket PBL följer dock att planen inte får vara mer detaljerad än vad som är nödvändigt med hänsyn till planens syfte. Utformningen av planen måste även ta hänsyn till befintliga be- byggelse-, äganderätts- och fastighetsförhållanden (4 kap. 36 § PBL). Om planen avviker från översiktsplanen ska avvikelsen och skälen till denna redovisas i planbeskrivningen (4 kap. 33 § 5 PBL). Områdesbestämmelser regleras i 4 kap. 41–43 §§ PBL. De kan tas fram för begränsade områden som inte är detaljplanelagda. Bestäm- melserna reglerar ett mindre antal frågor och ger, i motsats till detaljplanen, inte fastighetsägare någon rättslig garanti för att få bygga. Bestämmelserna är dock rättsligt bindande, dvs. 8Se anläggningslagen (1973:1149). 1985/86:1 s. 593–594. 10Se 4 kap. 10–16 och 18 §§ PBL samt prop. 1985/86:1 s. 572–588. enligt huvudregeln inte strida mot dessa. Områdesbestämmelser är framförallt avsedda för reglering av befintlig bebyggelse. De kan inte användas för att reglera uppförande av nya bostadsområden där det krävs detaljplan. Ansökan om bygglov ska innehålla de ritningar, beskrivningar m.m. som är nödvändiga för att behandla ansökan (9 kap. 21 § PBL). ska fatta beslut om bygglov från det att en fullständig ansökan kom in. Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet får tiden förlängas med högst (9 kap. 27 §). I 9 kap. 30 § PBL finns grundläggande bestämmelser om hur en bygglovsansökan ska prövas i områden som omfattas av detaljplan. Inom detaljplan ska bygglov för en ny byggnad beviljas om byggna- den överensstämmer med detaljplanen och uppfyller vissa utpekade krav i 2 och 8 kap. PBL i de avseenden som kraven inte har regle- rats fullt ut i detaljplanen. Det gäller bl.a. byggnadens placering på tomten eller dess yttre utformning (t.ex. färgsättning), tillgänglig- het, lämplighet för avsett ändamål eller tomtens anordnande. Av 9 kap. 31 b § första stycket följer att bygglov får ges för en åtgärd som avviker från detaljplan om avvikelsen är liten och för- enlig med detaljplanens syfte. Detsamma gäller avvikelser från om- rådesbestämmelser. Begreppet liten avvikelse ska tolkas på samma sätt som det tidigare begreppet mindre avvikelse i 1987-års PBL. Ett exempel på liten/mindre avvikelse kan vara att byggnadshöjden kan få överskridas med några decimeter.11 gäller – utöver möjligheten att godta en liten avvikelse – att får godta en plan- avvikelse där byggnadsåtgärden är av ”begränsad omfattning och nödvändig för att området ska kunna användas eller bebyggas på ett ändamålsenligt sätt” (9 kap. 31 b § 2 PBL). I förarbetena anges som exempel sådana åtgärder som inte var aktuella då planen antogs 11 Se prop. 1989/90:37 s. 54–57. men som senare visar sig angelägna, t.ex. bullerskydd. En förut- sättning är dock att avvikelsen är förenlig med detaljplanens syfte.12 infördes en regel om att utrymmet för planavvikelser blir större efter planens genomförandetid. Då får planavvikelser god- tas för åtgärder som ”tillgodoser ett angeläget gemensamt behov eller ett allmänt intresse” eller som innebär en markanvändning som utgör ett ”lämpligt komplement till den användning som har be- stämts i detaljplanen” (9 kap. 31 c §). Som exempel nämns bl.a. att kunna uppföra byggnad för förvaring av cyklar och barnvagnar på mark som enligt detaljplanen inte får bebyggas invid flerbostads- Planavvikelser får inte medföra betydande miljöpåverkan eller begränsning av rättighet eller pågående verksamhet i omgivningen (9 kap. 31 e §). Vidare måste ”summan” av gammal och ny avvikelse vara godtagbar (9 kap. 31 d §). 4.2.9Processen för upprättande av detaljplaner Processen för upprättande av detaljplaner regleras i 5 kap. PBL. Den som vill vidta en åtgärd som kräver detaljplan kan begära att kommunen ska redovisa sin inställning till att inleda planläggning i ett s.k. planbesked (5 kap. 2 § PBL) som ska ges om inte sökanden och kommunen kommer överens om . Om kommunen bedömer att det behövs för att underlätta detalj- planearbetet kan kommunen ange planens utgångspunkter och mål i ett särskilt s.k. planprogram (5 kap. 10 § PBL). Programmet kan bl.a. innehålla en nulägesbeskrivning, förutsättningar och syfte med planläggningen. Vidare kan anges hur planarbetet ska bedrivas och en tidsplan för planprocessen. Om detaljplanen kan antas medföra betydande miljöpåverkan ska en miljöbedömning göras av planen. Inom ramen för miljöbedöm- ningen ska en miljökonsekvensbeskrivning upprättas. Miljöbedöm- ningen beskrivs närmare under avsnitt 4.3 nedan. När ett detaljplaneförslag har tagits fram ska detta bli föremål för samråd och i vissa fall även granskning. Samrådet syftar dels till 2013/14:126 s. 308. 2013/14:126 s. 309 f. att hjälpa kommunen att få ett så bra beslutsunderlag som möjligt, dels till att ge dem som berörs av planen insyn och en möjlighet att påverka. ska vid samrådet bl.a. ta till vara och sam- ordna statens intressen och verka för att riksintressen enligt 3 och 4 kap. tillgodoses. ska även ge råd om tillämpningen av 2 kap. och övriga bestämmelser i (5 kap. 14 § PBL). När det finns ett färdigt detaljplaneförslag ska yttra sig över detta i ett granskningsyttrande (5 kap. 22 § PBL) där frågor som kan föranleda ett ingripande från staten enligt 11 kap. PBL behandlas. Det rör sig här om de s.k. ingripandegrunderna, dvs. •ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodoses, •frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte samordnas på ett lämpligt sätt, •en miljökvalitetsnorm inte följs, •strandskydd upphävs i strid med gällande bestämmelser eller •en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. Även lantmäterimyndigheten ska yttra sig över planförslaget och bevaka att detaljplanen är förenlig med om huvudmannaskap, fastighetsindelning samt genomförande- och fastig- hetskonsekvensbeskrivning (5 kap. 22 a § PBL). En detaljplan ska antas av kommunfullmäktige men fullmäktige får uppdra åt kommunstyrelsen eller att anta en plan som inte är av stor vikt eller principiell betydelse (5 kap. 27 § PBL). Efter antagande ska kommunen skicka ett meddelande om detta till , lantmäterimyndigheten och andra berörda (5 kap. 29 § PBL). Hur samråd och granskning går till beror på vilket planför- farande som ska användas. I grunden finns regler om ett standard- förfarande14 vilket får användas i de fall där utökat planförfarande (5 kap. 7 § PBL) eller samordnat planförfarande (5 kap. 7 a § PBL) 14 Se 5 kap. 6 § PBL och prop. 2013/14:126. Förfarandet kan sägas motsvara det som tidigare kallades enkelt planförfarande. inte ska tillämpas. I det följande beskrivs processerna enligt dessa olika förfaranden. Samråd ska ske med , lantmäterimyndigheten och de kommuner som berörs. Därutöver ska tillfälle till samråd ges •de kända sakägarna och de kända bostadsrättshavare, hyres- gäster och boende som berörs, •de myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt intresse av förslaget. Om planförslaget uppenbarligen saknar betydelse för bostadsrätts- havare, hyresgäster, boende och hyresgästorganisationer behöver kommunen inte samråda med dem (5 kap. 11 § andra stycket PBL). Det krävs ingen kungörelse för samråd om planförslaget. Om samrådskretsen godkänner förslaget behöver ingen underrättelse om det färdiga planförslaget ske och ingen granskning göras, jfr nedan angående utökat planförfarande.15 Om samrådskretsen däremot inte godkänner förslaget ska kom- munen (efter eventuella ändringar av det preliminära förslaget) underrätta samrådskretsen om sitt färdiga planförslag och låta det granskas . Granskningstiden får göras kortare om alla är överens om det (5 kap. 18 § PBL). Underrättelsen ska anslås på kommunens anslagstavla och göras tillgänglig på kommu- nens webplats (5 kap. 19 § PBL). Kommunen ska skicka ett meddelande om innehållet i underrättelsen till kända sakägare, hyresgästorganisationer, myndigheter, sammanslutningar och enskil- da i övrigt som har ett väsentligt intresse av förslaget. En kopia av planförslaget och samrådsredogörelsen ska dessutom skickas till och de kommuner som berörs (5 kap. 20 § PBL). Den som har synpunkter på planförslaget ska lämna dessa och kommunen ska sammanställa synpunkterna i sitt granskningsutlåtande. Där redovisar kommunen även sitt förslag 15 Se 5 kap. 18 § PBL samt prop. 2013/14:126 s. 85 ff. med anledning av synpunkterna. I granskningsutlåtandet redovisas dessutom de synpunkter som framkommit under samrådet (5 kap. 17, 23 §§ PBL). Kommunen ska skicka gransk- ningsutlåtandet eller ett meddelande om var det finns tillgängligt till dem som inte har fått sina synpunkter tillgodosedda (5 kap. 24 § PBL). Om kommunen ändrar sitt förslag väsentligt efter gransk- ningstiden ska förslaget granskas på nytt (5 kap. 25 § PBL). Utökat förfarande är som namnet antyder ett mer omfattande alter- nativ som enligt 5 kap. 7 § ska användas om planförslaget •inte är förenligt med översiktsplanen eller gransk- ningsyttrande över denna, •är av betydande intresse för allmänheten, •i övrigt är av stor betydelse, eller •kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Samrådskretsen är densamma som vid standardförfarandet men kommunen ska inför samrådet kungöra planförslaget och därefter ska samrådet pågå (5 kap. 11 a § PBL). En kun- görelse ska anslås på kommunens anslagstavla och föras in i en orts- tidning (5 kap. 11 b § PBL). Under samrådet ska kommunen hålla planförslag, eventuellt planprogram och övrigt planeringsunderlag av betydelse tillgängligt (5 kap. 11 c § PBL). Efter samrådet ska de synpunkter som har framkommit sam- manställas i en samrådsredogörelse där det även ska framgå hur kom- munen har tagit ställning till inkomna synpunkter, framförallt de synpunkter som inte har beaktats (5 kap. 17 § PBL). Därefter ska kommunen i en underrättelse informera om sitt plan- förslag och låta det granskas (5 kap. 18 § PBL). Underrättelsen ska anslås på kommunens anslagstavla och göras tillgänglig på kommunens webplats (5 kap. 19 § PBL). Kom- munen ska skicka ett meddelande om innehållet i under- rättelsen till kända sakägare, hyresgästorganisationer, myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt intresse av förslaget. En kopia av planförslaget och samrådsredogörelsen ska dessutom skickas till och de kommuner som berörs (5 kap. 20 § PBL). Den som har synpunkter på planförslaget ska lämna dessa och kommunen ska sammanställa synpunkterna i sitt granskningsutlåtande (5 kap. 23 § PBL). Kommunen ska skicka granskningsutlåtandet eller ett meddelande om var det finns tillgängligt till dem som inte har fått sina synpunkter tillgodosedda (5 kap. 24 § PBL). Om kommunen ändrar sitt förslag väsentligt efter granskningstiden ska förslaget granskas på nytt (5 kap. 25§ PBL). Om kommunen har inlett planprocessen enligt standardförfaran- det men efter samrådet bedömer att planförslaget borde ha handlagts enligt det utökade förfarandet ska kungörelse ske inför granskning om planförslaget inte har kungjorts eller har ändrats väsent- ligt (5 kap. 18 § tredje stycket PBL). Tabell 4.1 Skillnader mellan standardförfarande och utökat förfarande16 Ingen lagstadgad tid eller • Kungörelse krävs (11 a–c §§) • Kan godkänna förslaget (18 §) • Samråd (11 a §) • Samrådsredogörelse (17 §) utlåtandet (17 §) Granskning • Underrättelse om ej god- kännande •Minst men kan förkortas eller slopas • Kan kungöra efter samrådet om det inte skett tidigare (18 §) För samordnat planförfarande gäller samma bestämmelser som för standarförfarandet med vissa undantag (5 kap. 7 a §). Samordnat planförfarande tillämpas när planförslaget är förenligt med över- siktsplanen och granskningsyttrande över denna och någon av följande två situationer föreligger. 16 Samtliga paragrafhänvisningar gäller 5 kap. PBL. 1.Planförslaget gäller en verksamhet som har tillståndsprövats eller ska tillståndsprövas enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 9 kap. 6 § . 2.Planförslaget gäller enbart åtgärder som har prövats eller ska prövas genom upprättande och fastställande av vägplan eller järn- vägsplan. Undantagen från standardförfarandet beror på att samråd, kungörel- se och granskning ska samordnas med de åtgärder som har vidtagits i det andra ärendet, dvs. tillståndsprövning enligt eller upprättande av väg- eller järnvägsplan. Vid det samordnade planför- farandet behöver därför samråd bara ske om prövningen av det andra ärendet är avslutad och utredning och samråd i det ärendet inte räcker för att kraven på samråd enligt PBL ska anses vara uppfyllda (5 kap. 16 § PBL). Av 5 kap. 18 a § PBL följer att kungörelse vid samordnat plan- förfarande, ska ske under granskningsskedet och inte under sam- rådsskedet. Kungörandet får samordnas med det kungörande som ska ske i det andra ärendet. Om kungörandet samordnas ska kommunens granskningsutlåtan- de enligt 5 kap. 23 § PBL även behandla de skriftliga synpunkter av betydelse som har inkommit i det andra ärendet. 4.2.10Statens överprövning av kommunens beslut om detaljplaner ska från det att den fick meddelande om kommunens beslut att anta planen avgöra om den ska över- pröva kommunens beslut utifrån de s.k. ingripandegrunderna. Över- prövning ska enligt 11 kap. 10 § PBL ske om det kan antas att •ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodoses, •frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte samordnas på ett lämpligt sätt, •en miljökvalitetsnorm inte följs, •strandskydd upphävs i strid med gällande bestämmelser eller •en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. Om under överprövningen finner att så är fallet ska upphäva kommunens beslut att anta planen helt eller, om kommunen medger det, i en viss del (11 kap. 11 § PBL). 4.2.11Överklagande av beslut om detaljplan och bygglov Överklaganden regleras i 13 kap. PBL. Beträffande rätten att över- klaga hänvisar PBL till 22 § förvaltningslagen (1986:223) där det anges att ”den som beslutet angår” har rätt att överklaga ett beslut om det har gått honom eller henne emot och beslutet kan över- klagas (13 kap. 8 § PBL). Enligt praxis anses beslut om detaljplaner beröra ägare till fastig- het inom planen eller direkt gränsande till planområdet. Bygglov anses angå fastighet som gränsar till den fastighet som har ansökt om lovet. Därutöver anses besluten angå ägare till fastigheter i nära grannskap, om de är särskilt berörda med hänsyn till arten och om- fattningen av den aktuella åtgärden, natur- och trafikförhållanden på platsen m.m.17 När det gäller överklagande av kommunens beslut om såväl planer som bygglov är första instans (13 kap. 3 § PBL). beslut kan i sin tur överklagas till mark- och miljödomstolen (13 kap. 6 § PBL). I lagrådsremissen En kortare instanskedja för detaljplaner och områdesbestämmelser som överläm- nades till lagrådet föreslås dock att överklagande ska ske direkt till mark- och miljödomstolen och inte till länsstyrel- sen.18 Mark- och miljödomstolens domar och beslut kan överklagas till Mark- och för vars prövning det krävs pröv- ningstillstånd. Mark- och kan därefter tillåta att en dom eller ett beslut överklagas till , se 5 kap. 5 § lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar. 17Se Didón m.fl., (, Zeteo) kommentaren till 13 kap. 8 §. 18De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Om genom sin tillsyn enligt 11 kap. PBL beslutar att helt eller i viss del upphäva kommunens beslut om detaljplan eller lov få detta beslut överklagas hos regeringen (13 kap. 5 §). Både kommunen och den enskilde vars rättigheter eller intressen står på spel kan i ett sådant fall överklaga beslut.19 4.2.12Avgifter för planläggning och bygglov