sou · H3B321d2 · 2015-03-02 00:00:00 — sjukdom eller vård av barn eller närstående karantän, tvångsvård eller frihetsberövande heltidsstudier eller militär grundutbildning utlandsvistelse som medföljande make/maka, förvärvsarbete med särskilt anställningsstöd eller deltagande i etableringsinsatser korttidsarbete, föräldrapenning eller värnplikt Medlemsvillkoret innebär att den sökande är och har varit medlem i en arbetslöshetskassa och under den tiden uppfyllt ett arbetsvillkor. Medlemstid i en annan arbetslöshetskassa får under vissa omständigheter tillgodoräknas medlemsvillkoret (7–8 §§ ). Rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa har var och en som vid ansökningstillfället förvärvsarbetar och uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde. Även den som vid ansökningstillfället inte arbetar har rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa, om han eller hon uppfyllde villkoren när han eller hon senast arbetade. Rätt att bli medlem har dock inte den 4Av 13 a § framgår att i den mån det behövs för att uppfylla arbetsvillkoret jämställs med förvärvsarbete även tid då den sökande har fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fått föräldrapenningsförmån enligt socialförsäkrings- balken, dock tillsammans under högst två kalendermånader. Vid tillämpning av det alternativa arbetsvillkoret ska minst 330 av de avse förvärvsarbete under minst 4 kalendermånader som har utförts under var och en av dessa månader. Under var och en av de återstående högst 2 månaderna ska sökanden ha utfört förvärvsarbete, fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om total- försvarsplikt eller fått föräldrapenningsförmån enligt socialförsäkringsbalken under tid som motsvarar minst . 5Denna tidsgräns gäller dock inte för utlandsvistelse som medföljande make/maka. Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring som är medlem i en annan arbetslöshetskassa eller har fyllt . När medlemskap i arbetslöshetskassan beviljas anses den sökande ha inträtt i kassan i den kalendermånad när ansökan om medlemskap gjordes (34 § LAK). Medlemskapet i en arbetslöshetskassa upphör utan uppsägning den dag medlemmen fyller . Medlemmen kan avsluta med- lemskapet närsomhelst. En begäran om utträde ska göras skrift- ligen och innehålla uppgift om tidpunkten för utträdet. En medlem kan också anses ha utträtt på grund av bristande betalning. Det innebär att han eller hon inte betalat medlemsavgift vid utgången av andra månaden vilken avgiften avser. Medlemmen ska anses ha trätt ut ur kassan se 22 § samt 36, 40, 45, 47 och 47 a §§ LAK. Utöver grundvillkoren, arbetsvillkoret och medlemsvillkoret ställs även andra krav på sökande för att uppbära arbetslöshetsersättning. Den som inte uppfyller kraven kan bli varnad eller stängas av från rätt till ersättning . Dessa sanktionsregler finns i 43–43 b §§ och innebär att den sökande ska medverka till att upprätta en individuell handlingsplan, till Arbetsförmedlingen lämna aktivitetsrapporter inom utsatt tid, besöka eller kontakta Arbetsförmedlingen vid överenskommer eller beslutad tidpunkt, söka anvisade lämpliga arbeten och i övrigt aktivt söka arbete. Den sökande får inte heller avvisa ett erbjudet lämpligt arbete, eller orsaka att en anställning inte kommer till stånd. En sanktion kan också bli aktuell om den sökande lämnar sin anställning utan giltig anledning eller skiljs från sitt arbete på grund av otillbörligt uppför- ande. En sökande som medvetet eller av grov vårdslöshet lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter, eller låtit bli att anmäla ändrade uppgifter om förhållanden av betydelse för hans eller hennes rätt till ersättning, ska frånkännas rätt till ersättning. För sökande som är medlemmar i en arbetslöshetskassa ska det dock först prövas om han eller hon i stället ska uteslutas som medlem i kassan. Frånkännandet ska gälla minst 45 och högst , och om det finns dagar kvar i ersättningsperioden efter det får dessa betalas ut först efter Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring att den sökande förvärvsarbetat (se 37 § LAK, samt 46–46 b §§ ).6 Bestämmelserna om lämpligt arbete finns i 44 § . Där klargörs att ett arbete ska anses vara lämpligt om skälig hänsyn tagits till den sökandes förutsättningar för arbetet och andra personliga förhåll- anden, om anställningsförmånerna är förenliga med de förmåner som arbetstagare som är anställda enligt kollektivavtal får, om arbetet inte hänför sig till en arbetsplats där arbetskonflikt råder till följd av lovliga stridsåtgärder, och om förhållandena på arbets- platsen motsvarar vad som gällande regler om åtgärder till före- byggande av ohälsa eller olycksfall. IAF:s föreskrifter om lämpligt arbete (IAFFS 2014:2) innehåller bestämmelser om vad som är att anse som ett lämpligt arbete, bl.a. avseende den sökandes kompetens, medicinska hinder, geografisk bundenhet, resor till och från arbetet, bostad, arbetsinkomst, avtal om annat arbete och arbetskonflikt. Utöver detta har även delar av Arbetsförmedlingens föreskrifter (3, 9–10 §§ AMSFS 2004:11) betydelse i frågan.7 Av 19–20 §§ framgår att ersättningen i arbetslöshetsförsäk- ringen lämnas som ett dagbelopp, s.k. dagpenning. Dagpenning lämnas för högst . 6En medlem får också uteslutas om han eller hon inte uppfyller och inte heller har uppfyllt bestämmelsen i en arbetslöshetskassas stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde, 37 a § LAK. 7Enligt är den sökande skyldig att medverka till att upprätta en individuell handlingsplan. Av Arbetsförmedlingens föreskrifter framgår att handlingsplanen bland annat ska innehålla de yrken och yrkesområden samt geografiskt sökområde som är aktuella för den sökande, liksom den sökandes hinder för att ta arbete och de åtgärder han eller hon ska vidta för att undanröja dessa. Arbetsförmedlingen ska underrätta den sökandes arbetslös- hetskassa om den sökande inte fullgör sina åtaganden enligt handlingsplanen. En ny hand- lingsplan ska också upprättas om det visar sig att sökandens förutsättningar att söka arbete har förändrats. Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring När ersättning beviljas fastställs den sökandes genomsnittliga arbets- tid innan arbetslösheten, s.k. normalarbetstid. I normalarbetstiden ska förvärvsarbete och tid som jämställs med förvärvsarbete ingå. Under vissa omständigheter kan även tid med graviditetspenning, föräldrapenningsförmån, sjukpenning, rehabiliteringspenning, smitt- bärarpenning eller närståendepenning enligt socialförsäkringsbalken ingå. Detsamma gäller tid som ersatts med sjuklön eller ersättning från vid tvist om sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön (23 a–b §§ ). Enligt 24 § lämnas ersättning enligt grundförsäkringen till den som uppfyller arbetsvillkoret. Ersättningen utgår med ett belopp per dag som inte är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dag- penning i form av grundbelopp). Dagpenning i form av grund- belopp bestäms utifrån sökandens normalarbetstid och det belopp som regeringen fastställer. Grundbeloppets storlek är enligt gäll- ande regler fastställt till per dag vid heltidsarbete (). För den som inte har arbetat heltid minskas grundbeloppet proportionerligt mot personens normalarbetstid, som är den genomsnittliga arbetade tiden (3 § ALFFo). Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen (se 25–26, ) lämnas till den som uppfyller arbets- och medlemsvillkoret. Ersätt- ningen utgår med ett belopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av inkomstrelaterad ersätt- ning). Dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning bestäms utifrån sökandens dagsförtjänst, normalarbetstid och det högsta respektive lägsta belopp som regeringen fastställer. Med dags- förtjänst avses en femtedel av den veckoinkomst eller, i fråga om sökande med månadslön, 1/22 av den månadsinkomst, som den Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring Dagpenning lämnas normalt med ett belopp som motsvarar av ersättningsperioden, och under resten av ersättnings- perioden. Efter att dagsförtjänsten fastställts tillämpas reglerna för taket för ersättning. I arbetslöshetsförsäkringen finns inget tak för hur höga inkom- ster som kan ingå i beräkningsunderlaget, utan taket utgörs i stället av ett högsta dagpenningbelopp. Taket regleras i 4 § ALFFo och är f.n. per dag, vilket motsvarar en genomsnittlig inkomst före arbetslösheten på . När det bestäms med vilken procentsats ersättning ska lämnas ska dag då en sökande fått aktivitetsstöd för deltagande i ett arbets- marknadspolitiskt program jämställas med ersättningsdag. För sökande som på nytt uppfyllt arbetsvillkoret och för vilken ersättning lämnas under ytterligare en ersättningsperiod ska, om det är förmånligare, dagpenning lämnas med ett belopp som motsvarar av den dagsförtjänst som låg till grund för den senast lämnade arbetslöshetsersättningen. Detsamma gäller för en sökande som lämnat jobb- och utvecklings- garantin, under förutsättning att han eller hon ansöker om arbets- löshetsersättning från tidpunkten då den sökande lämnade garantin. Dessa skyddsregler får tillämpas högst två gånger (27 a och 30 §§ ). Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring * Före skatt och beräknat på dagpenningen multiplicerat med . Skatte- och pensionsregler för arbetslöshetsersättning Grundprincipen för om ersättningen från försäkringen är skatte- pliktig eller inte beror på i vilket led skatten har betalats. Försäk- ringar vars avgifter betalas av den enskilde beskattas inte. Försäk- ringsersättningar där arbetsgivare betalt premien blir skattepliktig för den enskilde. Arbetslöshetskassor är skattskyldiga enbart för inkomst på grund av innehav av fastigheter, eftersom de bedriver allmännyttig verksamhet. Erhållna medlemsavgifter och statsbidrag är därför skattefria för arbetslöshetskassan (se 7 kap 16 § femte strecksatsen IL, samt 41 § och 93–93 a §§ LAK). För den enskilde är avgifter till en arbetslöshetskassa inte avdragsgilla. Skattereduktionen för sådana avgifter slopades . Den dagpenning som en arbets- löshetskassa betalar ut är skattepliktig och pensionsgrundande för mottagaren. Samordning med ersättning från annan och ersättning för del av vecka I vissa fall då en sökande får annan ersättning jämsides med arbets- löshetsersättningen ska dagpenningen minskas eller samordnas med den andra ersättningen (27, 31–32 §§ ). 8Till den som har arbetat heltid lämnas inkomstrelaterad ersättning med lägst per dag. För den som inte har arbetat heltid ska det lägsta beloppet minskas proportionellt, 4 § ALFFo. 9Den som har arbetat av en heltid (12 månader) får ett grundbelopp på per dag, givet att personen i övrigt uppfyller villkoren för ersättning. För den som har arbetat av en heltid under arbetsvillkoret (6 månader) blir ersättningen per dag. Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring är att den sökande inte ska få en större total ersättning från två system än vad han eller hon skulle ha fått från ett av dessa system. En sökande som arbetar, men i lägre omfattning än den genom- snittliga arbetstiden innan arbetslösheten (se Deltidsbegränsning nedan) kan få arbetslöshetsersättning jämsides med arbetet. Förut- sättningen för det är att den sökande söker arbete i samma omfatt- ning som normalarbetstiden. Tiden med arbete reducerar arbetslös- hetsersättningen enligt den s.k. omräkningstabellen, som fastställs av regeringen. Omräkningstabellen används även i de fall den sökande är förhindrad att stå till arbetsmarknadens förfogande under del av vecka, exempelvis vid sjukdom, karens, avstängning från rätt till ersättning eller annat hinder (38–38 §§ och 9 § ALFFo). 18.2.3Ersättningsperiodens längd i arbetslöshetsförsäkringen Ersättningsperioden i arbetslöshetsförsäkringen regleras i 21–23 §§ och är högst . För en heltidsarbetslös som ansöker om arbetslöshetsersättning räcker perioden . En sökande som är förälder till barn lämnas får ersättning i , vilket mot- svarar ca 20,5 månader. Om ersättningsperioden har tagit slut och den sökande uppfyller ett nytt arbetsvillkor har han eller hon rätt till ersättning under ytterligare en ersättningsperiod. Då ska dock karensvillkoret uppfyllas på nytt. När det bestäms hur många dagar av ersättningsperioden som har förbrukats jämställs dagar då den sökande fått aktivitetsstöd för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program med ersättningsdag i arbetslöshetsförsäkringen Innan ersättningsperioden kan inledas måste den sökande ha varit arbetslös i , s.k. karens. Den sökande förfogar själv över de och det finns ingen gräns för under vilken tidsrymd dagarna får använ- das. Om en sökande exempelvis arbetar eller är sjuk och därmed inte gör anspråk på ersättning, sparas ersättnings- dagarna. Om arbetslösheten upphör före ersättningsperiodens slut, har den sökande rätt till ersättning under det återstående antalet dagar av perioden vid ny arbetslöshet. Den sökande har dock inte rätt till Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring ersättning efter det att en sammanhängande tid av har förflutit sedan den sökande senast fick dagpenning eller aktivitets- stöd. I sådan tid räknas inte överhoppningsbar tid. I lagen om arbetslöshetsförsäkring finns en möjlighet att begränsa arbetslöshetsersättningen vid deltidsarbete. Begränsningen har utnyttjats i förordningen om arbetslöshetsförsäkring och innebär att arbetslöshetsersättning lämnas under sammanlagt längst för veckor som en sökande deltidsarbetar. Återstående dagar i ersättningsperioden får bara användas om den sökande inte längre deltidsarbetar utan är helt arbetslös (38 § och 7 § ALFFo). Arbetsförmedlingen ska, under tid då ersättning lämnas jäm- sides med deltidsarbete, verka för att den sökande får en samman- lagd arbetstid som motsvarar hans eller hennes arbetsutbud. Arbetsförmedlingen ska samarbeta med den sökande, arbetsgivare och fackliga organisationer i detta (8 § ALFFo). Av IAF:s föreskrifter framgår regler för hur schemalagt deltids- arbete fördelas jämnt över de veckor schemat omfattar när ersätt- ningen beräknas. För konstnärligt arbete gäller särskilda regler, som innebär att inkomsten från uppdraget räknas om till timmar genom med ett schabloniserat timlönebelopp (se IAFFS 2014:5). Aktivitetsstödet regleras i förordning (1996:1100) om aktivitets- stöd. Det är ett ekonomiskt stöd till försörjning som lämnas till den som deltar i arbetsmarknadspolitiska program som regleras i för- ordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program, förord- ningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin och förord- ningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar.10 10 Enligt 4 § i förordningen lämnas aktivitetsstöd till arbetssökande som deltar i något av följande arbetsmarknadspolitiska program: 1.jobb- och utvecklingsgarantin, Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring Det är Arbetsförmedlingen som beslutar om att anvisa någon till ett arbetsmarknadspolitiskt program av viss omfattning och längd. Rätten till aktivitetsstöd är således kopplad till att Arbetsförmed- lingen har gjort en sådan anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program. En anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program får göras för en person som är eller riskerar att bli arbetslös och söker arbete genom Arbetsförmedlingen. Aktivitetsstödet betalas för . Aktivitetsstödet lämnas under vissa förutsättningar även under kortare uppehåll i det arbetsmarknadspolitiska programmet. Det kan röra sig om kor- tare uppehåll i programmet självt (t.ex. ferieuppehåll), styrkt sjuk- dom, vård av barn eller närstående eller enskild angelägenhet. Aktivitetsstödet samordnas med arbetslöshetsersättningen. Det innebär att dagar med aktivitetsstöd räknas av från de dagar arbets- löshetsersättning skulle ha utgått. Det betyder att en sökande kan bli utförsäkrad från arbetslöshetsförsäkringen under tid då han eller hon uppbär aktivitetsstöd. Så länge den sökande kvarstår i det arbetsmarknadspolitiska programmet upphör inte rätten till akti- vitetsstöd, men ersättningsnivån sjunker. Det finns inte någon tidsgräns för hur länge aktivitetsstöd kan lämnas för sökande som utförsäkrats från arbetslöshetsförsäkringen. Sökande som inte varit berättigade till arbetslöshetsersättning men som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin kan få aktivitetsstöd med garantibeloppet under längst . En förutsättning för att stödet ska betalas ut är att närvaron intygas av den sökande (5 a, 7–8, samt 10 §§ förordningen om aktivitetsstöd). Bestämmelserna om aktivitetsstöd är samordnade med bestäm- melser i också på flera andra sätt, bl.a. när det gäller beräk- ningen av ersättningen. Aktivitetsstödets storlek beror på om den sökande har rätt till arbetslöshetsersättning eller inte. Sökande som inte är berättigade till arbetslöshetsersättning får ett s.k. garanti- 4.stöd till start av näringsverksamhet, 9.projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning. Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring belopp, per dag. Till deltagare som har rätt till arbetslöshetsersättning lämnas aktivitetsstöd som huvud- regel med samma belopp som denne skulle ha fått i arbetslöshets- ersättning. För sökande som deltar i jobbgarantin för ungdomar gäller andra nivåer.11 För den som återinträder i jobb- och utvecklingsgarantin eller i jobbgarantin för ungdomar ska, under vissa förutsättningar, ersätt- ningsnivån vara densamma som innan den sökande lämnade garan- tin. Om den sökande är utförsäkrad från arbetslöshetsförsäkringen får han eller hon högst av den fastställda dagsförtjäns- ten. Aktivitetsstödet kan reduceras om den sökande har andra inkom- ster . Det gäller t.ex. uppsägningslön, avgångsvederlag, studiestöd, sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning och vissa pensioner. Andra inkomster påverkar inte aktivitetsstödets storlek, t.ex. inkomst av arbete vid sidan av ett arbetsmarknadspolitiskt program, löneutfyllnad mellan aktivitetsstödet och tidigare lön, bostadstillägg, handikappersättning och vissa pensioner (11–13 förordningen om aktivitetsstöd, samt 5 § RFFS 1996:24). finns inga sanktioner liknande de i arbetslöshets- försäkringen i aktivitetsstödet. Däremot träder de förordnings- ändringar som föreslås i Åtgärder i aktivitetsstödet m.m.12 i kraft . Förändringarna innebär att nya sanktioner införs i förordningen om aktivitetsstöd. De nya sanktionerna motsvarar sanktionerna i arbetslöshets- försäkringen, och förändringen syftar till att harmonisera de båda regelverken. I likhet med vad som gäller inom arbetslöshetsförsäk- ringen blir det därför möjligt att varna och stänga av program- deltagaren från rätt till aktivitetsstöd under begränsade perioder om den sökande inte möter villkoren för ersättning, se 14–14 f §§ förordningen om aktivitetsstöd. Arbetsförmedlingen kommer att fatta beslut i ärenden om varning och avstängning från rätt till ersättning i . kommer att fatta beslut om 11 5 c § förordning (1996:1100) om aktivitetsstöd: –under de därpå följande , och 12 Ds 2013:59. Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring ärenden rörande lämnande av vilseledande eller oriktiga uppgifter, se 14 j § förordningen om aktivitetsstöd. Arbetsförmedlingen kan dock under vissa omständig- heter återkalla en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program, se 37 § förordningen om arbetsmarknadspolitiska program. Lik- nande grunder för återkallande av anvisning finns i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar.13 Om en anvisning till arbetsmarknadspolitiskt program återkallas upphör rätten till aktivitetsstöd. En sökande som inte är berättigad till arbetslöshetsersättning mister då helt ersättningsrätten. En sök- ande som är berättigad till arbetslöshetsersättning kan få det efter att arbetslöshetskassan prövat och beslutat om eventuell sanktion, eftersom sanktionsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen är tillämp- liga även på arbetsmarknadspolitiska program (43 a och b §§ ). Enligt 15–22 §§ förordningen om aktivitetsstöd kan sökande som deltar i arbetsmarknadspolitiska program också få stöd till resor, logi, dubbelt boende och vissa kostnader. Sådant stöd beslutas och betalas ut av Arbetsförmedlingen. fattar beslut och betalar ut aktivitetsstöd och utvecklingsersättning (se nedan). har utfärdat föreskrifter för tillämpningen av förordningen om aktivitetsstöd (RFFS 1996:24). har också utfärdat en vägledning om aktivitetsstöd som uppdateras kontinuerligt.14 I förordningen om aktivitetsstöd finns också bestämmelser om utvecklingsersättning (2–3 §§ förordningen om aktivitetsstöd). Det är ett ekonomiskt stöd som kan lämnas till personer som har fyllt 18 men inte när de deltar i arbetsmarknadspolitiska program. 13Enligt 15 § förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin och 12 § förord- ningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar ska återkallande av anvisning till jobb- och utvecklingsgarantin, eller till jobbgarantin för ungdomar ska ske om den sökande 1.avvisar någon insats inom programmet eller någon annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd, avvisar ett erbjudande om lämpligt arbete utan godtagbara skäl, inte redovisar sina jobb- sökaraktiviteter eller inte har regelbunden kontakt med en arbetsförmedlare, 2.missköter sig eller stör verksamheten, eller 3.uppfyller ett nytt arbetsvillkor. En anvisning till programmet ska också återkallas om det i övrigt finns särskilda skäl för att återkalla den. 14Försäkringskassan (2009). Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring Utvecklingsersättning lämnas huvudsakligen i fall då en sådan yngre person inte uppfyller villkoren för att vara berättigad till arbetslöshetsersättning enligt . Även den som är erhåller alltså aktivitetsstöd, om han eller hon är eller skulle ha varit berättigad till arbetslöshetsersättning. Det finns i övrigt ingen generell åldersgräns för att få rätt till aktivitetsstöd. Utvecklingsersättningen betalas med ett visst fast belopp per ersättningsdag. Ersättningsnivåerna för utvecklingsersättning är anpassade till nivåerna inom studiestödet och varierar beroende på utbildningsnivå och ålder. Utvecklingsersättningen ska inte sam- ordnas med andra ersättningar på samma sätt som aktivitetsstödet, men i övrigt gäller samma regler för utvecklingsersättning som för aktivitetsstöd. Skatte- och pensionsregler för aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen Enligt 11 kap. 36 § inkomstskattelagen (1999:1229) (IL) och 59 kap. 3 och 13 §§ socialförsäkringsbalken (2010:110) (SFB) är aktivitets- stöd, som betalas ut av enligt förordningen om aktivitetsstöd, skattepliktigt och pensionsgrundande för mottagaren. Däremot är utvecklingsersättning, som enligt samma förordning betalas ut av till personer som har fyllt 18 men inte , varken skattepliktig (11 kap. 33 § IL) eller pensions- grundande för mottagaren. Utvecklingsersättning uppgår till ett belopp motsvarande studiebidrag. Enligt 1 och 6 §§ LAK har arbetslöshetskassorna har till uppgift att administrera arbetslöshetsförsäkringen och betala ut arbetslöshets- ersättning, och får inte ägna sig åt annan verksamhet. finns det 28 kassor, vilka till största delen är specialiserade inom olika bransch- eller yrkesområden.15 Verksamhetsområdena ska anges i 15 Det finns dock arbetslöshetskassor med breda verksamhetsområden, t.ex. Akademikernas arbetslöshetskassa som vänder sig till alla som har minst 180 högskolepoäng, Alfakassan som vänder sig till alla som har arbetat inom , eller Arbetares Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring Arbetslöshetskassorna ska samverka med varandra i frågor som rör administration, service, information, utbildning och utveckling av kassornas verksamhet (88 § LAK). Detta sker genom SO. För att starta en ny arbetslöshetskassa krävs minst 10 000 med- lemmar. Däremot finns ingen gräns för medlemsantal för arbetslös- hetskassor när de väl startats. En eller flera arbetslöshetskassor kan fusioneras, antingen genom att en arbetslöshetskassa går upp i en annan eller genom att arbetslöshetskassorna går samman till en ny arbetslöshetskassa.