sou · H2B388 · 2015-01-01 00:00:00 — Eftersom det inte går att veta alla förutsättningar för svenskt luftförsvar 2040, används en metod som i korthet innebär följande. Med utgångspunkt i omvärldsutveckling och trender tar vi fram alternativa säkerhetspolitiska omvärldsbeskrivningar och insatsmiljöer, som sedan varieras i ett antal avseenden för att bilda scenarier. Scenarierna används för att ta fram och pröva luftförsvarsstrukturer. En luftförsvarsstruktur är en beskrivning av luftstridskrafterna som gör det möjligt att uppskatta såväl ekonomisk uppoffring, som hur strukturen förmår lösa de uppgifter som kan ställas i varje sce- nario. Utgångspunkt för urvalet av scenarierna har varit att de ska repre- sentera ett brett spektrum av uppgifter för luftstridskrafterna och att uppgifterna ska vara både utmanande och olika till sin karaktär. Vi vill kunna spänna upp utfallsrummet. kan de inte vara för många för att kunna överblickas och medge en fördjupad analys. Vi har valt huvudparametrarna konfliktnivå (fred, kris och krig) respektive grad av internationell försvarssamverkan (enskilt1, med en liten stat, med en stormakt, med flera stater). Anledningen är att dessa parametrar bedöms ha stor påverkan på luftförsvarets utformning. Härutöver kan varje sce- 1 Med enskilt menas här att i scenariot agerar, och Försvarsmakten löser sina upp- gifter, enskilt. internationella försvarssamverkan är på samma nivå som . nario varieras i ett antal avseenden. Tekniknivå, militärgeografi och konfliktens tidsutdräkt är några parametrar som kan användas för att belysa viktiga frågeställningar för framtida luftstridskrafter. Scenariobeskrivningarna nedan inleds med allmänna förutsätt- ningar för insatsmiljön som säkerhetspolitiska förutsättningar, om- rådets karaktäristik och konfliktdynamik. För varje scenario anges sedan utgångspunkter för den situation som och Försvars- makten ställs inför. Därefter beskrivs konfliktsituationen som ställer krav på luftstridskrafterna. Tanken är att inledningsvis finna de för analysen mest intressanta situationerna, som sedan kan vara under- lag för vidare spel och analys. har tagit del av flera analyser och beskriv- ningar av omvärldsutvecklingen. Nedan redovisas några övergrip- ande slutsatser. Globala trender visar att osäkerheten avseende hur det internatio- nella systemet utvecklas framöver är stora. Förändrade realpolitiska förhållanden, ökat flödesberoende, sociala förändringar till följd av globaliseringen tillsammans med ekonomiska och begynnande eko- logiska utmaningar kan utgöra incitament till ökat samarbete, men det är också troligt att instabiliteten i det internationella systemet och konkurrens mellan olika aktörer ökar. De senaste sextio årens väpnade konflikter visar att det i huvudsak är samma geografiska områden som berörs av väpnade konflikter. Dessa områden återfinns främst i och . De områden som varit drabbade har stor risk att bli drabbade . Behovet av att göra multinationella krishanteringsinsatser kommer därför även på lång sikt likna nuvarande behov. har, med undantag av krigen på , upplevt en his- toriskt unik period av säkerhet och fred, men den är inte självklar för framtiden. som ombalanserar sitt militära engage- mang i minskar européernas militära satsningar. visar dock en ökad militär ambition. har uppmärksam- heten ökat avseende skydd av nationella intressen och befolkning samt samhällsviktiga flöden och infrastruktur. De senaste årens militära insatser visar att dagens hot och ut- maningar ofta hanteras i multinationell samverkan. Multilaterala sam- arbeten innebär att kostnader kan delas och att tillgången på kris- hanteringsinstrument breddas. Betydelsefulla trender för luftförsvar är behovet att försvara sig mot ett brett spektrum av hot. De traditionella vapensystemen, som stridsflyg, luftvärn och deras robotar, får allt längre räckvidder, högre hastigheter och mer smygegenskaper. Därtill kommer nya vapen, som alltmer autonoma flygande farkoster och förmåga till informationskrigföring. Genom teknologispridning kommer hoten från allt fler aktörer, till exempel har både icke-statliga aktörer och resurssvaga stater allt större tillgång till långräckviddiga robotar. Även okonventionella angreppsformer kan förekomma. Det svenska luftförsvaret kommer att ha sin tyngdpunkt i för att skydda svensk befolkning, svenskt territorium och svenska intressen. Utgående från omvärldsutvecklingen kan fyra säkerhets- politiska framtida miljöer skisseras. Dessa är , , och en okonventionell angripare. Med början i , som genom att är en kuststat alltid kom- mer vara grunden för svenskt försvar, så är miljöerna utvalda för att innefatta diversifierade utmaningar. Säkerhetspolitiska förutsättningar: I har flera nationer intressen, främst egna territorier och nationella förbindelser med andra aktörer i regionen eller utanför. Det finns nio kuststater runt och till regionen kan även inräknas och . Sjötransporter över utgör ett väsentligt intresse för länderna i regionen och utanför. Med nationella intressen följer militär närvaro, främst marin- och flygstridskrafter. Staterna i om- rådet är del av flera gemensamma säkerhetsstrukturer, inklu- derande fördrag och solidaritetsdeklarationer kopplade till FN, EU och Nato. Områdets karaktäristik: Ur ett militäroperativt perspektiv karak- täriseras av vattenområden och många stater. Alla stater utom har ett begränsat operativt djup, särskilt i öst- västlig riktning. Ländernas försvar är på olika sätt sammankopplade med varandra och har de senaste eller näst senaste generationerna av militära plattformar och vapensystem. Den militära infrastrukturen är relativt välutbyggd, t.ex. vad avser baser och flygbaser samt sensor- och ledningssystem. Konfliktdynamik: Vid en kris- eller krigssituation kommer flera eller möjligen alla regionens stater att beröras . Därmed aktua- liseras de baltiska staternas begränsade nationella militära resurser, relativa instängdhet och befintliga säkerhetsstrukturers behov av att flytta fram militära förband. Utgångspunkten för den situation som befinner sig i vid ett angrepp kan varieras, t.ex. närvaron av tredje part. Scenario 1A, – enskilt under kris Utgångspunkt: agerar enskilt och ska hantera inci- denter (primärt kränkningar av svenskt territorium) och hot om begränsade angrepp från en stat. Incidenterna och hoten syftar till att skapa en långvarig krissituation, där svenska försvarsansträngningar utmattas och motståndaren får möjlighet att tillskansa sig fördelar. Det senare i form av svenska eftergifter inom territoriell suveränitet eller andra nationella intressen (ekonomi, mellanstatliga tvister etc.). Hotet om våldsanvändning är påtagligt, men avgränsat när det gäller styrkeinsats och rum. Motståndarens förband utgörs till huvuddelen av den näst senaste generationen vapensystem, men med inslag av den senaste gene- rationens vapensystem. De senare inkluderar vapenplattformar som stridsflyg (bomb, attack, jakt), stridsfartyg, luftvärnssystem, verkans- delar som jakt-, luftvärns-, mark- och sjömålsrobot (kryssning, ballistisk) och system för verkan på informationsarenan samt sen- sorer på marken, till sjöss, i luften och i rymden. Motståndaren kan kraftsamla (dygn), för att sedan med lägre intensitet (veckor) genomföra stridsoperationer. Motståndaren är begränsad avseende numerär och uppträder i små taktiska enheter (enskilt flygplan, rote, fyrgrupp). Tidsutdräkten för detta fall är veckor, med variationer avseende aktiviteter och intensitet inom olika arenor. Konfliktsituation: agerar enskilt, incidenterna kommer inledningsvis med kort förvarning och påverkan på det svenska luft- försvarets förmåga är motståndarens prioriterade mål. Scenario 1B, – enskilt under krig Utgångspunkt: agerar enskilt och ska försvara sig mot ett begränsat angrepp från en stat. Angreppet syftar till att tillfälligt (upp till veckor) lamslå den svenska nationella politiska och militära ledningen och/eller till att tillfälligt (upp till vecka/-or) disponera eller förneka tredje part att använda sig av svensk nyckelgeografi vid inledningen av en vidare konflikt. Med nyckelgeografi menas områden där vapen eller sensorer kan grupperas och ges stor täckning respektive noder eller för- bindelser av vikt för militära operationer, t.ex. hamnar, flygbaser, sund, broar, väg- och sjöförbindelser etc. Angriparen använder i huvudsak samma typer av förband som 1A ovan (enskilt under kris), men i operativa forma- tioner (t.ex. flera flygdivisioner). Konfliktsituation: agerar enskilt. Angreppet på inleds med kort förvarning och stor initial insats mot en bredd av mål sam- tidigt, inklusive nationella och strategiska samhälls- och lednings- funktioner. Scenario 1C, – med stormakt under krig Utgångspunkt: ska tillsammans med en stormakt försvara sig mot ett angrepp från en stat. I övrigt är det samma förutsätt- ningar som 1B, enskilt under krig. Det militära samarbetet mellan och stormakten bygger på att förbanden har en högt utvecklad interoperabilitet, men de har inte utvecklats med en gemen- sam arbetsfördelning som grund. De förmågor som och stormakten har är därmed inte optimerade gentemot varandra. Konfliktsituation: får redan i konfliktens inledningsskede hjälp av stormakten, men inga förband från stormakten finns in- ledningsvis grupperade i . Angreppet på inleds med kort förvarning och stor insats mot en bredd av mål , inklusive svenska nationella och strategiska samhälls- och lednings- funktioner. Scenario 1D, – med flera stater under kris Utgångspunkt: ska i samverkan med flera andra stater han- tera incidenter och hot om angrepp från en stat. Hotet är från början riktat mot annan stat än . Det militära samarbetet mellan och de andra staterna bygger på att förband och förmågor har en högt utvecklad interoperabilitet och att de har utvecklats med en gemensam arbetsfördelning som grund. Incidenterna och hoten syftar till att skapa en långvarig kris- situation, där den utsatta statens försvarsansträngningar utmattas och motståndaren får möjlighet att tillskansa sig fördelar. Det senare i form av eftergifter inom territoriell suveränitet eller andra nationella intressen (ekonomi, mellanstatliga tvister etc.). Incidenterna och hoten om våldsanvändning är påtagligt, men avgränsat när det gäller styrkeinsats och rum. Motståndarens förband utgörs till huvuddel av den näst senaste generationen vapensystem, men med inslag av den senaste gene- rationens vapensystem. Volymerna som kan insättas mot den ut- satta staten (och andra stater som kommer till hjälp) är av begrän- sad numerär och uppträder i små taktiska enheter (enskilt flygplan, rote, fyrgrupp). I övrigt disponeras samma resurser som i 1A, enskilt under kris. Konfliktsituation: Det andra landet är inledningsvis ensamt, men andra stater, inklusive , bidrar efter hand med förband för att bidra till statens territoriella integritet, även på statens terri- torium. Konflikten inleds med kort förvarning och påverkan på det andra landets luftförsvar är motståndarens prioriterade mål. agerar från början med andra stater, men inga förband från de senare finns inledningsvis grupperade i . Säkerhetspolitiska förutsättningar: I och har flera nationer intressen, främst egna territorier och sjöfart samt energi- och mineralutvinning. Möjligen kan dessa fått en ökad betydelse och därefter. Det finns sex kuststater i och minst 14 ytterligare aktörer som är intressenter (medlemmar eller observa- törer i ). I finns territorier tillhörande , och . Med nationella intressen följer militär närvaro, främst marin- och flygstridskrafter. Staterna i om- rådet är del av flera gemensamma säkerhetsstrukturer, inklu- derande fördrag och solidaritetsdeklarationer kopplade till FN, EU och Nato. Områdets karaktäristik: Ur ett militäroperativt perspektiv karak- täriseras av stora vattenområden, få landområden och få stater. Den militära infrastrukturen är relativt begränsad, till exempel vad avser baser och flygbaser samt sensor- och ledningssystem. Konfliktdynamik: Vid en kris- eller krigssituation kommer inled- ningsvis få av regionens stater att beröras. Det finns antagligen ett visst politiskt och geografiskt och möjligen tidsmässigt handlings- utrymme för alla parter att manövrera. Däremot kan konfliktdyna- miken spilla över och påverka säkerheten i andra regioner, till exempel . Utgångspunkterna är relativt fasta, där söker säkra sitt baskomplex på och staterna i området söker upprätthålla sin territoriella integritet. Vid högre konfliktnivåer kommer tredje part att framgruppera resurser och engageras. Scenario 2A – med en liten stat under kris Utgångspunkt: samverkar med en liten stat i hävdandet av statens suveränitet, vilket övergår till att kunna hantera incidenter och begränsade hot om angrepp från en stat. Det mili- tära samarbetet mellan och den andra staten bygger på att förbanden har en högt utvecklad interoperabilitet och att de har ut- vecklats med en gemensam arbetsfördelning som grund. Incidenterna och hoten syftar till att skapa en långvarig kris- situation, där den lilla statens försvarsansträngningar utmattas och motståndaren får möjlighet att tillskansa sig fördelar. Det senare i form av eftergifter inom territoriell suveränitet eller andra natio- nella intressen (ekonomi, mellanstatliga tvister etc). Angreppshotet är avgränsat när det gäller styrkeinsats och rum. Motståndaren använder samma typer av förband som 1A, enskilt under kris, och är begränsad avseende numerär och uppträder i små tak- tiska enheter (enskilt flygplan, rote, fyrgrupp). Tidsutdräkten för detta fall är månad(er), med variationer av- seende aktiviteter och intensitet inom olika arenor. Konfliktsituation: Den lilla staten och samverkar i hävd- andet av statens suveränitet. Incidenterna inleds med kort för- varning, där påverkan på luftförsvarets förmåga är motståndarens prioriterade mål. Säkerhetspolitiska förutsättningar: I har flera nationer in- tressen, främst egna territorier samt energi- och mineralutvinning. Möjligen kan dessa fått en ökad betydelse och därefter. Staterna i området saknar i huvudsak gemensamma säkerhetsstruk- turer. Områdets karaktäristik: Ur ett militäroperativt perspektiv karak- täriseras av stora landområden och kanaliserade geografi, skogs- och bergsområden samt större vattendrag, med i huvudsak vägbaserad transportinfrastruktur. Den militära infrastrukturen är mycket begränsad eller obefintlig, t.ex. vad avser baser och flygbaser samt sensor- och ledningssystem. Insatsmiljön är applicer- bar även för andra delar av världen. Konfliktdynamik: Vid en kris- eller krigssituation berörs flera av regionens stater, men få eller inga av grannstaterna agerar med militära medel. Det finns antagligen ett visst politiskt och geografiskt och möjligen tidsmässigt handlingsutrymme för alla parter att manövrera. Därutöver kan konfliktdynamiken spilla över och på- verka säkerheten i andra regioner, t.ex. angränsande regioner i , men även . Scenario 3A, – med flera stater under kris Utgångspunkt: understödjer en multinationell operation i enlighet med . Insatsstyrkan har bidrag från flera stater och understöds av flera stormakter. I konfliktområdet ska den multinationella operationen hantera våldsamma incidenter och begränsade hot om angrepp från angränsande stater. Incidenterna och hoten syftar till att skapa en långvarig kris- situation, där den multinationella operationens ansträngningar utmattas och de väpnade parterna i konfliktområdet får möjlighet att tillskansa sig fördelar. Det senare i form av eftergifter inom territoriell suveränitet eller andra nationella intressen (ekonomi, inomstatliga tvister etc.). Angreppshotet från grannländerna är be- gränsat när det gäller insats och rum. De hotande grannländerna har förmågor motsvarande en gene- ration äldre än den multinationella insatsstyrkan, inräknat strids- flygplan. Kvalitativt begränsade, men och rum fokuserade, vapenslagsintegrerade operationer kan också genomföras, till exem- pel markoperationer med medföljande rörligt luftvärn. Därtill finns en kvalitativt och kvantitativ begränsad förmåga till insats med attack- flyg, mark- och sjömålsrobot (kryssning, ballistisk), samt verkan på informationsarenan. De senare systemen kan påverka den multi- nationella styrkans baser och logistiska knutpunkter i insatsområdet och utanför. Motståndaren från ett grannland till konfliktområdet kan kraft- samla (dygn) inom luftarenan och (veckor) genomföra markoperationer. Tidsutdräkten för detta fall är månader till halvår, med variationer avseende aktiviteter och intensitet inom olika arenor. Konfliktsituation: har en framträdande roll inom luftarenan i den multinationella insatsen. Incidenterna inleds med kort för- varning, där påverkan på luftförsvarets förmåga är motståndarens prioriterade mål. Scenario 3B, – med flera stater under krig Utgångspunkt: understödjer en multinationell operation i enlighet med . Insatsstyrkan har bidrag från flera stater och understöds av flera stormakter. I konfliktområdet ska den multinationella operationen hantera våldsamma incidenter och hantera ett angrepp från en angränsande stat. I övrigt samma utgångspunkter som i 3A, med flera stater under kris. Konfliktsituation: har en framträdande roll inom luftarenan i den multinationella insatsen. Incidenterna pågår med hög inten- sitet, där påverkan på luftförsvarets förmåga är angriparens priori- terade mål. utsätts den multinationella insatsen för ett angrepp där insatsstyrkan är på efterhand. uppgifter för att skydda den multinationella insatsen parallellt med offensiva insatser mot angriparens mark- och luftstridskrafter. Insatsmiljö 4, Okonventionell angripare Säkerhetspolitiska förutsättningar: Försvarsmakten ska kunna försvara och främja svensk säkerhet genom insatser nationellt och internationellt samt lämna stöd till civil verksamhet. Hot och ut- maningar kan vara av mer generell art, till exempel när väpnade konflikter långt borta innebär risk för väpnade insatser mot ut- ländska intressen eller svenska samhällsfunktioner i . Även mer specifika hot eller särskilt skyddsvärda situationer (till exempel när en potentiell angripare visat på förmåga och intention till väpnat angrepp eller när ett evenemang för med sig en egen hotbild) måste kunna hanteras. Både stater och icke-statliga aktörer kan disponera icke-konven- väpnade medel. Dessa insatser karaktäriseras av svårförut- sägbarhet (begränsat underrättelseunderlag avseende intention och förmåga), legala oklarheter avseende insättande av svenska militära resurser (krigets lagar inte är tydligt applicerbara), och asymmetrier i värderingar, till exempel avseende etik vid insatser som skadar civila människor eller infrastruktur respektive sårbarhet (jämför självmords- bombare eller väpnade grupper utan eget territorium). Insatser kan ske genom okonventionella angreppsformer, till exempel civila fordon eller genom att använda i det civila samhället befintliga farliga substanser. Även CBRN kan innefattas i hotet. Sammantaget kallar vi detta en okonventionell angripare. De förmågor som det svenska militära försvaret innehar kan även i dessa fall vara av stort värde eller i vissa fall avgörande för att statsmakterna ska kunna skydda svenska intressen, ytterst suveränitet. Karaktäristik och konfliktdynamik: Angriparen kan söka uppnå två olika effekter, ibland : dels en psykologisk effekt, dels en direkt operativ effekt. En direkt operativ effekt är att negativt påverka en samhällsfunktion genom att fysiskt blockera, degradera eller förstöra objekt respektive skada eller döda människor. Den psyko- logiska effekten innefattar att försämra förtroendet hos allmänhet och omvärlden för svenska myndigheter och samhällsfunktioner. Scenario 4A, Okonventionell angripare – enskilt i fredstid Utgångspunkt: Angriparen söker tillfälligt lamslå en samhällsfunk- tion respektive skada eller döda människor i genom att utnyttja luftarenan. De svenska luftstridskrafterna ska bidra till att skydda befolkningen i och svenska samhällsfunktioner. Ett hot om eller ett angrepp med okonventionella medel mot , t.ex. svenska centrala samhällsfunktioner, kan förväntas gömma sig i civil verksamhet, söka använda civil verksamhet som vapen och etablerade vapen på innovativa sätt, till exempel fysisk verkan via civila transportmedel eller civila farkoster som platt- formar för konventionella vapensystem. Det fysiska angreppet kan kombineras med verkan på informationsarenan. Angreppet utförs av en aktör med oklar bakgrund, det kan vara inhemsk våldsbejak- ande grupp, en motsvarande grupp från utlandet, en statsunder- stödd grupp eller en del av en främmande stats myndigheter. Tidsutdräkten är månader. Konfliktsituation: Stor osäkerhet, uppgiften är bred och rum och det skyddsvärda är oklart definierat. Scenario 4B, Okonventionell angripare – med liten stat i fredstid Utgångspunkt: Angriparens mål är att skada eller döda människor under ett event, t.ex. större internationellt möte eller idrotts- evenemang, genom att utnyttja luftarenan. De svenska luftstrids- krafterna ska i samverkan med en liten stat skydda människor och verksamheten i eventet som äger rum i den lilla staten. Hotbilden motsvarar fallet 4A, ovan. Konfliktsituation: Uppgiften är begränsad och rum och det skyddsvärda är klart definierat. Det är gott om förberedelsetid. 3.Boende utanför det egna hemmet –placeringsformer för barn och unga. 4.Det måste gå att lita på konsument- skyddet. 5.Staten får inte abdikera –om kommunaliseringen av den svenska skolan. 6.Män och jämställdhet. 7.Skärpta straff för vapenbrott. 8.Översyn av statsskuldspolitiken. –en översyn av ersättningssystemet. 10.Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. 12.Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. 13.En digital agenda i människans tjänst –en ljusnande framtid kan bli vår. 14.Effektiv och rättssäker PBL-över prövning. 15.Investeringsplanering för försvars materiel En ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess. 16.Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17.Genomförande av Seveso III- direktivet. 18.Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. 19.Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. 20.Läkemedel för särskilda behov. Bredband för in . Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. 23.Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. 24.Olycksregister och djupstudier på transportområdet. 25.Internationella rättsförhållanden rörande arv. 26.Tillträde till COTIF 1999. Ett ansvar för hela samhället. 28.Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. 29.Assisterad befruktning för ensam stående kvinnor. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. –några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. 33.Från hyresrätt till äganderätt. 34.Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. 35.I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. 36.Frågor om följerätt och om museernas kopiering. –en samhällsekonomisk analys. 38.Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. 39.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. 40.Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. 41.Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. 42.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2013. 43.Synnerligen grova narkotikabrott. 44.F-skuldsanering – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. 45.Unik kunskap genom registerforskning. 47.Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny EU-lagstiftning och en översyn av det svenska systemet. 48.Registerutdrag i arbetslivet. 49.Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete.