sou · H3B371 · 2015-08-04 00:00:00 — Utifrån sin studie om tvångsvård av barn och unga ur socialsekreterares perspektiv kan hon se att konsekvenserna av den nya barnsynen kan bli olika i beteende- respektive miljöfallen. När barns resurser lyfts fram i beteendefallen kan det användas som argument för tvångsvård eftersom ungdomarna då kan anses ha ett visst ansvar för problemsituationen. I miljöfallen finns, enligt Ponnert, snarare risk för att samma perspektiv talar emot tvångsvård.5 har på uppdrag av beskrivit utvecklingen i den sociala barnavården efter barn- konventionen när det gäller barns rätt till delaktighet och med- bestämmande i angelägenheter som rör dem själva. Hennes slutsats är att rättighetstänkandet börjat slå igenom men det finns ännu mycket att göra, inte minst vad gäller de yngsta barnen. konstaterar att samtal och möten med barn i aktualiserar ett flertal dilemman såsom barns behov kontra föräldrars rätt, barnets ställning som individ med egna rättigheter och som en del i en familj samt barns lojalitet med sina föräldrar och rädsla för att berätta om svåra förhållanden. Häri ryms, enligt , juridiska aspekter, utvecklingspsykologiska frågeställningar, normer, värderingar och moral. Utredningar och insatser måste genomföras både med och för barn och handlar om att tillgodose både behov och rättigheter.6 5.3.1Barnet ska tillförsäkras rättssäkerhet, integritetsskydd och autonomi Enligt internationella konventioner och svensk lag ska barnet till- försäkras de tre grundläggandena värdena rättssäkerhet, integritets- skydd och gradvis stigande autonomi. Rättssäkerhet innebär förenklat uttryckt förutsägbarhet, kontrol- lerbarhet och likhet inför lagen, se kapitel 3. Rättssäkerhetsgaran- tierna för barn vid handläggningen av deras ärenden är både gene- rella regler i förvaltningslagen (1986:223, FL) och förvaltnings- processlagen (1971:291, FPL) samt specifika regler i SoL och LVU. 5Ponnert L (2007) s. 131. 6Rasmusson B (2009). Barns och ungas rätt till skydd och god vård Integritetsskydd handlar om rätten till informationsutbyte och skyddet för informationen. I begreppet integritet innefattas således respekten för information till, från och om barnet.7 Integritets- skyddet ska säkerställas av barnets gradvis stigande autonomi. Autonomi förstås som rätten för barnet att få vara med och påverka de beslut som rör honom eller henne. Det kan både innefatta medbestämmanderätt och självbestämmanderätt. Barn har svårigheter att utöva autonomi eftersom barnet är beroende av andra människor för att få sina sociala, fysiska och psykiska behov och intressen till- godosedda.8 Ställföreträdare och ombud för barnet i olika former och situationer är av denna anledning centrala för att förverkliga barns rätt i praktiken.9 Graden av bestämmanderätt beror på barnets ålder och mognad samt beslutets karaktär. Barnets gradvis stigande autonomi sker på bekostnad av förälderns bestämmanderätt över sina barn.10 har antagit en strategi för att stärka barnets rättig- heter i . I propositionen till strategin uttalar regeringen att all lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med normerna i och andra internationella traktat som reglerar barnets rättigheter. Det är enligt regeringen viktigt att hela lagstiftningskedjan, från utredningsdirektiv till beslut i , präglas både av ett barnperspektiv och av ett barnrättsperspektiv.11 kan sägas utgöra vår tids samhälleliga barnperspektiv och ställer krav på att medlemsländernas lag- stiftning är uppbyggd efter och utgår från principen att barnet har rättigheter. De fyra grundläggande principerna i barn- konventionen ska relateras till varandra och tillsammans forma en attityd till barn som man skulle kunna kalla konventionens barnrättssyn. Konventionens barnrättssyn, dvs. att varje barn har rätt att utan diskriminering få sina rättigheter respekterade, 7Mattsson T (2006) s. 73. 8Mattsson T (2002) s. 150. 9Mattsson T (2015), bilaga 3 till betänkandet. 10Mattsson T (2006) s. 79. 2009/10:232 s. 8 f. Barns och ungas rätt till skydd och god vård principen om barnets bästa, vikten av att lyssna till barnet och alla barns rätt till liv och utveckling ska genomsyra alla beslut som rör barn. Särskilt om barnets bästa i SoL och LVU Principen om barnets bästa innehar en särställning såväl i barn- konventionen (se vidare kapitel 3) som i svensk barnrättslig reglering.12 Enligt 1 kap. 2 § SoL ska, vid åtgärder som rör barn, barnets bästa särskilt beaktas. fick 1 kap. 2 § SoL ett nytt andra stycke. Där anges att barnets bästa ska vara avgörande vid alla beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlings- insatser för barn. Enligt 1 § femte stycket LVU ska vid beslut enligt den lagen vad som är bäst för den unge vara avgörande. Den nya regeln i SoL och den befintliga i LVU går således längre än genom att stadga att barnets bästa ska vara avgörande. När bestämmelsen i LVU infördes uttalades bl.a. i förarbetena att vid vård enligt LVU handlar det om samhällets mest utsatta barn och ungdomar och det torde inte finnas några andra intressen som skulle kunna ha samma tyngd vid bedömningen av vilka åtgärder som ska vidtas. I en konflikt mellan barnets behov och andra intressen ska hänsynen till barnets bästa alltid ges företräde.13 Ovan nämnda komplettering i SoL motiverades av att bestämmelserna om barnets bästa i SoL och LVU behövde samordnas. Det ansågs också viktigt att tydliggöra att barnets bästa ska vara avgörande inte bara i de formella beslut som fattas utan vid alla åtgärder som utförs när det gäller vård- och behandlingsinsatser för barn. Enligt förarbetena är det en given förutsättning att principen om barnets bästa ska tillämpas inom ramen för de ramar som lagens övriga bestämmelser ger.14 Vad som är barnets bästa är inte närmare definierat varken i Sol eller LVU. Inte heller i finns någon definition. Bedömningen av barnets bästa anses enligt förarbetena vara en process med flera steg. Vetenskap och beprövad erfarenhet ska beaktas, underlag från närstående och yrkespersoner som har 12Mattsson T (2006) s. 83. 2002/03:53 s. 76 f. och 105. 2012/13:10 s. 36 f. Barns och ungas rätt till skydd och god vård kunskap om barnet ska hämtas in. Dessutom ska det som barnet själv ger uttryck för beaktas i enlighet med artikel 12. ska dokumentera barnets berättelse och önskemål och även de analyser som ligger till grund för bedöm- ningen av barnets bästa. Uppgifterna och analysen ska finnas med som en del av beslutsunderlaget.15 Barnets bästa ska således bedömas genom tolkningar av både barnets behov och barnets egen vilja. Vilken styrka i viktningen mellan behov och vilja som barnets egna åsikter ska tillmätas är beroende av hur barnets mognad/kompetens bedöms.16 Att utröna barnets inställning och vilja kan vara en svår uppgift och det finns ingen enhetlig modell att använda sig av i samtalet med barnet. Samma barn kan uttala helt olika önskemål . De professionella aktörerera måste ständigt göra egna bedömningar av barnets behov och vilja. I många fall innefattar dessa också riskbedömningar och prognoser. Bedömningen av barnets bästa kan förbättras med utbildning och erfarenhet, liksom med ökad kunskap om det enskilda barnet.17 5.4Ansvaret för att barn får en trygg uppväxt Målstadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen (RF) speglar en huma- nistisk människosyn. Den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda män- niskans frihet och värdighet. gjordes en viktig markering när det gäller barn. Enligt 1 kap. 2 § RF ska det allmänna verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och för att barns rätt tas tillvara. Människo- värdesprincipen, dvs. uppfattningen om människors lika värde, framgår även av 6 kap. 1 § (FB) och 1 kap. 1 § SoL. I svensk rätt regleras barns rätt i fråga om livsvillkor, stöd och skydd mot utsatthet både familjerättsligt (FB) och socialrättsligt (SoL och LVU). 16Alexius K & (2014) s. 28. 17Aronsson K (red. 2001) s. 201 ff. Barns och ungas rätt till skydd och god vård 5.4.1Vårdnadshavaren ansvarar för barnets grundläggande rättigheter Barns grundläggande rättigheter som barn och familjemedlemmar samt vårdnadshavarens ansvar att tillgodose dessa framgår av FB. Enligt 6 kap. 1 § FB har barn rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran och ska behandlas med aktning för sin person och egenart. Enligt förarbetena ingår i rätten till omvårdnad inte endast att barnet ska få sina materiella behov tillfredsställda. Minst lika viktig är den del som kan hänföras till barnets psykiska behov. I barnets rätt till trygghet ligger bl.a. att få leva i ett stabilt för- hållande och att ha någon att lita på. Till en god fostran hör att barnet får känna att det behövs och att barnet får pröva sin förmåga och utveckla sina inneboende resurser för att efter hand frigöra sig från sitt beroende av vårdnadshavarna. I en god fostran ligger också att barnet får lära sig att sätta gränser för sitt handlande och ta ansvar.18 Av 6 kap. 1 § FB framgår vidare att barnet inte får utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling. Det inne- bär att alla former av kroppslig bestraffning (aga) och psykisk bestraffning (kränkande behandling) är förbjudna.19 Enligt 6 kap. 2 § FB är det vårdnadshavaren som ansvarar för att barnets grundläggande behov enligt 6 kap. 1 § FB blir tillgodo- sedda. Vårdnadshavarens ansvar kvarstår tills barnet fyller eller ingår äktenskap. Barnets vårdnadshavare svarar även för att barnet får den tillsyn som behövs med hänsyn till dess ålder, utveckling och övriga omständigheter samt ska bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och utbildning. I syfte att hindra att barnet orsakar skada för någon annan ska vårdnads- havaren vidare svara för att barnet står under uppsikt eller att andra lämpliga åtgärder vidtas. 1981/82:168 s. 59. 1978/79:67 s. 7 f. Barns och ungas rätt till skydd och god vård 5.4.2Socialnämnden ansvarar för stöd och skydd till barn och unga ska vid behov stödja och komplettera föräldrarna i deras uppgift att ge barnen goda uppväxtvillkor.20 De första två strecksatserna i 5 kap. 1 § SoL anses uttrycka det övergripande målet för samhällets omsorg om barn och unga. verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden och i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighets- utveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom. Övriga punkter i bestämmelsen preciserar det ansvar som social- nämnden har för olika uppgifter och grupper av barn och unga. Av den sjunde strecksatsen framgår att socialnämnden i nära samarbete med hemmen ska sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet. Av LVU följer att om situationen är så allvarlig att det finns en påtaglig risk att ett barns hälsa och utveckling skadas, ska barnet omhändertas med stöd av LVU, såvida vården inte kan ges på frivillig väg. Barns rätt till stöd och skydd har inte formulerats som en utkrävbar rättighet utan i stället som ett ansvar och en skyldig- het för i första hand vårdnadshavaren och i andra hand socialnämnden. Barns rättigheter i kontakten med den sociala barn- och ungdomsvården är främst formulerade som indirekta rättigheter.21 Dock har ett barnrättsligt perspektiv på barns över- klaganderätt utvecklats genom praxis. Enligt HFD har en ställ- företrädare för ett processobehörigt barn rätt att överklaga en dom om avslag på socialnämndens ansökan om beredande av vård med stöd av LVU.22 I en senare dom slår HFD fast att ett icke processbehörigt barn med viss mognad genom sin ställ- 20SOU 2009:68 s. 216. 21Leviner P (2011) s. 99. 22RÅ 2006 ref. 10. Barns och ungas rätt till skydd och god vård företrädare kan överklaga ett beslut om omhändertagande enligt LVU, trots att ställföreträdarens egen uppfattning är att om- händertagandet bör bestå.23 5.5Generella krav på insatser 5.5.1Respekt för den enskildes självbestämmande och integritet Av portalparagrafen i SoL framgår att verksamhet ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Denna grundläggande princip återfinns även i LVU men med en annan formulering. Enligt 1 § första stycket LVU ska insats- erna präglas av respekt för den unges människovärde och integritet. Enligt 3 kap. 5 § SoL ska socialnämndens insatser för den enskilde utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne. Bestämmelsen anger att inte får företa åtgärder ”över huvudet” på klienten.24 Avsikten är att understryka betydelsen av den enskildes aktiva roll och bestämmande över sin situation. Insatser inom ska enligt 3 kap. 3 § SoL vara av god kvalitet. För utförande av uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Dessa bestämmelser gäller både vid myndighetsutövning och vid genom- förandet av vård eller andra insatser. Bestämmelserna gäller såväl privat som offentlig verksamhet inom . Frågor om innehåll och kvalitet i institutionsvården behandlas i kapitel 16. Enligt 3 kap. 3 § tredje stycket SoL ska kvaliteten i verksam- heten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. har utarbetat föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete, som är gemen- samma för hälso- och sjukvården (inklusive tandvården), social- tjänsten och verksamhet som bedrivs med stöd av LSS.25 Enligt 23HFD 2014 ref. 38. 1979/80:1 Del A s. 528. Barns och ungas rätt till skydd och god vård föreskrifter och allmänna råd definieras även den verksamhet som SiS bedriver som socialtjänst. Bestämmelser om samverkan finns i 3 kapitel 1, 4 och 5 §§ SoL. ska medverka i samhällsplaneringen och i samarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda främja goda miljöer i kommunen. ska också sam- verka med andra samhällsorgan i den uppsökande verksamheten. insatser ska vid behov utformas och genomföras i samverkan med organisationer och andra föreningar. I 5 kap. 1 a § SoL finns en särskild bestämmelse om samverkan i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa. Sam- verkan mellan , skolan och hälso- och sjukvården behandlas särskilt i kapitel 9, 15, 16 och 18. 5.6Barns och ungas rättigheter under vårdens genomförande Rättsskyddet för barn och unga anses vara tillgodosett i den svenska lagstiftningen fram till beslut eller dom om samhällsvård – däremot är det svagt under själva verkställigheten. De beslut som fattas rör oftast barnets vardagstillvaro och de allmänna rätts- skyddsbestämmelser som finns är endast tillämpliga på formella beslut. har pekat på att det får till följd att ett barn generellt sett är helt beroende av att andra, främst socialsekreterare, familjehemsföräldrar eller behandlingspersonal, tillgodoser hans eller hennes specifika behov och intressen.26 Först när barnet blir processbehörigt kan det i vissa avse- enden hävda sin rätt, t.ex. motsätta sig fortsatt vård med stöd av SoL, ansöka om bistånd på egen hand och beviljas öppna insatser oberoende av vårdnadshavarens samtycke. () anser att den nuvarande lagstift- ningen, och särskilt den lagstiftning som omgärdar ungdomars 26 (2006) s. 220 ff. och (2008) s. 54 f. Barns och ungas rätt till skydd och god vård vardag på särskilda ungdomshem, tydligare måste utgå från barns rättigheter. Den nuvarande lagstiftningen är, enligt BO i huvudsak repressiv och har ett bristfälligt rättighetsperspektiv.27 ansåg att säkerheten i samhällsvården är nära sammankopplad med barns rättigheter och möjligheter till delaktighet. Placerade barns grundläggande rättigheter borde enligt utredningen tydliggöras, såsom rätt till umgänge med syskon och föräldrar, fritidsaktiviteter, utbildning och god omvårdnad. Utred- ningen underströk också att delaktighet motverkar den maktobalans i relationen mellan vuxna och ungdomar på en institution som ytterst kan leda till övergrepp av olika slag.28 Det följer av 10 § andra stycket LVU att bestämmelserna i om vårdens innehåll och utformning även gäller vård enligt LVU. Enligt 6 kap. 1 § SoL ansvarar den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. Kravet på god vård gäller både för offentligt och enskilt bedriven verksamhet.29 Av 6 kap. 7 § SoL framgår att socialnämnden i fråga om de barn som vårdas i ett familjehem, jourhem, annat enskilt hem eller ett hem för vård eller boende ska 1.medverka till att de får god vård och fostran och i övrigt gynn- samma uppväxtförhållanden, 2.verka för att de får lämplig utbildning, 3.verka för att de får den hälso- och sjukvård som de behöver, 4.lämna vårdnadshavarna och föräldrarna råd, stöd och annan hjälp som de behöver. 27BO (2010) s. 23. 28SOU 2011:9 s. 64. 29SOU 2013:53 s. 162. Barns och ungas rätt till skydd och god vård Av förarbetena till punkten 2 och 3 framgår bl.a. att och den som vårdar barnet ska vara aktiva för att få till stånd de insatser som barnet kan vara i behov av.30 Enligt föreskrifter ska det framgå av genom- förandeplanen vilka åtgärder som planeras för att barnet eller den unge 1.ska få lämplig utbildning i förskola eller skola, 2.ska få sina behov av hälso- och sjukvård och tandvård tillgodo- sedda och 3.vid behov ska få stöd i umgänget med föräldrar, syskon och andra närstående.31 Vården ska vara trygg, säker, ändamålsenlig och präglad av kontinuitet Begreppet god vård utvecklas inte i lagstiftningen. har emellertid i föreskrifter som gäller socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem och HVB, angett att vården ska vara trygg, säker, ändamålsenlig och präglad av kontinuitet.32 Trygghet och säkerhet är näraliggande begrepp. Begreppet trygghet återfinns i FB. Alla barn har enligt 6 kap. 1 § FB rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. De får inte utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling. Det gäller självfallet även när barnen är i samhällets vård. För barn och unga som placeras i familjehem eller HVB är det viktigt att vården präglas av stabila och förutsägbara förhållanden och att de kan lita på vuxna i sin omgivning. Säker vård innebär frånvaro av missförhållanden såsom över- grepp, kränkande behandling, fysisk och psykisk försummelse.34 fann i en kartläggning att övergrepp och allvarlig försummelse förekommer även i dagens samhällsvård.35 Utredningen inventerade vilka riskfaktorer som finns och pekade 2012/13:10 s. 80 f. 317 kap. 3 § SOSFS 2012:11. 323 kap. 1 § andra stycket SOSFS 2012:11. 33Socialstyrelsen (2012d) s. 55. s. 55 med ref. till prop. 2012/13:10 s. 109. 35SOU 2011:9 s. 221 ff. Barns och ungas rätt till skydd och god vård bl.a. på att de särskilda befogenheterna som de särskilda ungdoms- hemmen förfogar över kan missbrukas och att ordningsregler och metoder i behandlingsarbete kan vara integritetskränkande. Social- styrelsen har senare konstaterat att det fortfarande förekommer att bemötandet av barnen inte alltid är respektfullt och att metoder och ordningsregler kan ha kränkande inslag.36 Av regeringens proposition om stärkt stöd och skydd för barn och unga framgår att säkerhetsarbete bl.a. avser åtgärder för att motverka övergrepp och allvarliga försummelser, system och rutiner för uppföljning, samverkan kring säkerhet och trygghet och att arbete ska vara rättssäkert.37 För att vården ska vara ändamålsenlig behöver den utformas så att den svarar mot det enskilda barnets eller den unges förutsätt- ningar och behov. Innehållet i vården vid HVB, såsom metoder och personalens kompetens, ska vara adekvata i förhållande till det mål som gäller för placeringen. Målet med vården och de särskilda insatser som barnet eller den unge behöver ska framgå av vård- planen. Genomförandeplanen ska beskriva när och hur de särskilda insatserna ska genomföras.38 I förarbetena till socialtjänst- lag markerades bl.a. att de sociala tjänsterna ska anpassas till den enskildes aktuella förutsättningar och behov. De olika insatserna bör inte graderas i något slags upptrappningsmönster utan bedöms utifrån deras ändamålsenlighet i varje särskild situation.39 Att vården präglas av kontinuitet innebär att barnet eller den unge får möjlighet att bygga upp varaktiga relationer även utanför den egna familjen. Det kan handla om att undvika onödiga omplac- eringar och att barnet och föräldrarna kan hålla kontakt med samma socialsekreterare, även om behandlingsformerna och placeringarna ändras. Ofta har barnets tidigare uppväxt präglats av instabila förhållanden och avbrutna relationer. Enligt förarbetena utgår principen om kontinuitet från förutsättningen att trygga och förtroendefulla relationer utgör grunden för ett framgångsrikt behandlingsarbete. Att vården präglas av kontinuitet innebär också att kontakten med barnets hemmiljö upprätthålls 36Socialstyrelsen (2013) s. 50. 2012/13:10 s. 109. 38Socialstyrelsen (2012d) s. 55. 1979/80:1 Del A s. 214. Barns och ungas rätt till skydd och god vård vården pågår och att utslussningen i samband med att barnet eller den unge lämnar vården görs successivt.40 Barn värdesätter ett respektfullt bemötande I en svensk undersökning av hur barn som är placerade upplever sin situation framhåller de aspekter som vikten av att personal och familjehemsföräldrar är snälla, att man blir sedd och väl behandlad.41 Ett respektfullt bemötande är också något som de barn och unga som utredningen träffat lyft fram som väldigt viktigt. De under- stryker att barn och unga måste kunna känna tillit till sin social- sekreterare eller till personalen på för att kunna berätta om svåra saker. De betonar också värme och engagemang. En flicka uttrycker det som att ”man känner om de vill hjälpa till från hjärtat eller bara göra sitt jobb”. En annan flicka säger att ”det är jätte- viktigt att personalen på är förstående och ger kärlek och inte bara order. De ska visa att de är som mamma och pappa för ungdomarna som bor på boendet.” 5.6.2Samhörighet med närstående och kontakt med hemmiljön I (artikel 9) anges att konventionsstaterna ska respektera rätten för det barn som är skiljt från den ena eller båda föräldrarna att regelbundet upprätthålla ett personligt förhållande till och direkt kontakt med båda föräldrarna, utom då det strider mot barnets bästa. Enligt , som är bindande rätt i , har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv (artikel 8). Av flera domar i framgår att relationen mellan barnet och ursprungsfamiljen är central för det familjeliv som artikel 8 avser att skydda. I vissa undantagsfall kan det emellertid vara tillåtet, eller till och med behövligt, att inskränka denna rättig- het. Dessa undantag faller under punkten 2 i artikeln och innefattar sådana situationer som dels har stöd i nationell lag, dels är nödvän- 40Socialstyrelsen (2012d) s. 56. 41Lundström T & Sallnäs M (2013). Barns och ungas rätt till skydd och god vård diga med hänsyn till vissa uttalade aspekter i ett demokratiskt sam- hälle.42 Andra släktband än föräldraskap kan utgöra barns familjeliv. Syskon ingår vanligen i barns familjeliv enligt artikel 8.43 Mor- och farföräldrar kan i vissa fall ingå.44 Enligt artikel 30 i ska, i de stater där det finns etniska, religiösa eller språkliga minoriteter eller personer som till- hör en urbefolkning, ett barn som tillhör en sådan minoritet eller urbefolkning inte förvägras rätten att tillsammans med andra med- lemmar av sin grupp ha sitt eget kulturliv, att bekänna sig till och utöva sin egen religion eller att använda sitt eget språk. I barnrätts- kommitténs allmänna kommentar till artikel 30 står bl.a. att staterna alltid bör säkerställa att principen om barnets bästa är helt avgörande när det gäller att placera barn som tillhör ursprungs- befolkningar i alternativ omvårdnad. Staterna ska ta vederbörlig hänsyn till strävan att upprätthålla kontinuitet i barnets uppfostran, och ta hänsyn till barnets etniska, religiösa, kulturella och språkliga bakgrund.45