sou · H3B370 · 2015-08-04 00:00:00 — Inom de generella program- men finns flera program med klar yrkesinriktning exempelvis utbildningar inom HR-området, internationellt inriktade utbild- ningar, datavetenskapliga utbildningar samt en stor andel samhälls- vetenskapliga utbildningar som utbildar för administrativt inriktad yrkesverksamhet. För yrkesexamina är examensmålen mer specifika än för de generella. De utbildningsområden (enligt svensk utbildningsnomenklatur, SUN1) som har flestantal helårsstudenter är samhällsvetenskap, juridik, handel, administration (85 000), teknik och tillverkning (54 000) och hälso- och sjukvård samt social omsorg (51 500). Vid de traditionella och nya universiteten samt vid högskolorna har sam- hällsvetenskap, juridik, handel, administration flest och hälso- och sjukvård samt social omsorg näst flest helårsstudenter. De fack- inriktade universiteten har flest helårsstudenter inom teknik och tillverkning medan hälso- och sjukvård samt social omsorg intar en andraplats i detta avseende. Den sistnämnda kategorin har haft den största procentuella ökningen, , . Den enda kategori som har minskat är utbildningar inom pedagogik och lärar- utbildningsom minskade från 39 000 helårsstudenter till 36 2013. Antalet helårsstudenter på fristående kurser har alltså, trots den totala ökningen av utbildningsvolymen, minskat marginellt. En förklaring till detta kan vara införandet av en ny utbildnings- och examensstruktur (Bolognareformen). De fristående kurser som kom att klassificeras på avancerad nivå kunde infogas eller rent av 1 Svensk utbildningsnomenklatur (SUN) är ett system för klassificering av utbildning. På första nivån: 0 Allmän utbildning; 1 Pedagogik och lärarutbildning; 2 Humaniora och konst; 3 Samhällsvetenskap, juridik,handel,administration; 4 Naturvetenskap,matematik och data; 5 Teknik och tillverkning; 6 Lant- och skogsbruk samt djursjukvård; 7 Hälso- och sjukvård samt social omsorg; 8 Tjänster; 9 Okänd. Notera att utbildningsområde i SUN inte motsvarar de utbildningsområden som används för fördelning av resurser till utbildning på grundnivå och avancerad nivå. SUN-nivåerna beskrivs även i bilaga 6. Utvecklingen 1994–2013 översättas till magister-/masternivå och kom i flera fall att erbjudas som generella program. Antalet helårsstudenter var som högst då det fanns 315 000 helårsstudenter vid universiteten och högskolorna. Därefter har det skett en minskning till 2013 med 18 500 helårsstudenter på fristående kurser medanantalet helårsstudenter på programhar ökat med 2 000. I det följande har vi markerat i huvuddiagrammet i varje avsnitt när Bolognareformen infördes. Dessutom finns en markering då ett antal omfördelningar/indragningar av medel på- börjades: –Indragning 2012 av den tidigare tillfälliga satsningen på 10 000 högskoleplatser. –Införandet av avgifter för s.k. tredjelandsstudenter medförde permanent minskning av motsvarande resurser som tidigare hade finansierats inom takbeloppet. –Anslagsminskning till följd av ny lärarutbildning och om- fördelningar av platser inom lärar- och förskollärarutbildningar –Minskning av resurser till följd av inaktiva studenter. Dessa åtgärder har medfört att antalet helårsstudenter har minskat. Vi redovisar i detta kapitel också utvecklingen av antalet program och antalet kurser även om dessa beräkningar bygger på mycket osäkra definitioner ochberäkningar. Längre kurser kan omvandlas till program men också splittras upp i mindre kurser, program kan samläsas2 med andra program osv. Resultatet kan dock ge en tendens. Antalet program ökade kraftigt i samband med Bologna- reformen 2007 för att senare plana ut på en nivå om drygt 3 500 program i landet. Antalet fristående kurser ökade relativt jämt från cirka 15 1994 till 32 2010. Därefter minskade antalet till cirka 27 000 fristående kurser 2013. Det har alltså skett en för- dubbling av antalet kurser trots att antalet helårs- studenter minskat något. Antalet program och antalet helårsstudenter har inte haft samma procentuella utveckling över tiden. 2 I betydelsen en kurs kan ingå i flera program och följs då av alla studenter från flera program. En kurs kan också ingå i en större kurs och även här läser alla studenterna vid samma tillfälle kursen. Utvecklingen 1994–2013 på program har ökat med medan antalet program har ökat . Skillnaden är störst för de generella programmen där antalet helårsstudenter har ökat med medan antalet program har ökat med 300 pro- cent. För yrkesprogrammen är ökningen av antalet program medan antalet helårsstudenter har ökat . Med reservationen ovan om svagheten i måtten kan en uttunning, dvs. färre antal helårsstudenter per program, noteras. Fristående kurser har gått från att ofta bestå av terminslånga kurser som i normalfallet byggs samman till en lång utbildning som ger examen, till att framför allt vara korta kurser (mindre än 30 hp). Fristående kurser ges framför allt, och i växande utsträckning, inom utbildningsområdet humaniora och konst, där främmande språk utgör en stor del. Andelen kurser på avancerad nivå har ökat efter 2007 när den nya utbildnings- och examensstrukturen infördes. ges merdelen av de fristående kurserna på campus, men en allt större andel ges på distans. Mätt i helårsstudenter är denna utveckling särskilt tydlig. Fristående kurser på distans är oftast korta och ges i stor utsträckning på deltid. Distansutbildning omfattar också programutbildningar, men även om utbudet av program på distans har ökat är antalet fortfarande relativt litet. har antalet fristående kurser minskat, och minskningen har framför allt skett bland det slags kurser som tidigare ökade – korta kurser, distanskurser och deltidskurser. Kurser som ges på deltid och har äldre studenter ger ett grovt mått på fortbildning och vidareutbildning. Antalet kurser som faller inom dessa kriterier ökade framtill 2010, och de utgör en allt större del av de fristående kurserna. Merparten är korta kurser, och ungefär hälften ges på distans. har dock antalet kurser av fort- bildnings- och vidareutbildningskaraktär minskat, i synnerhet gäller det för utbildningsområdena pedagogik och lärarutbildning och hälso- och sjukvård samt social omsorg. Också antalet sommarkurser har minskat . Tabell 7.1 sammanfattar de viktigaste data från kartläggningen. SOU 2015:70 Utvecklingen 1994–2013 Utvecklingen 1994–2013 i sammanfattning Samhv, jur, handel, Samhv, jur, handel, Samhv, jur, handel, Samhv, jur, handel, se avsnitt 7.2.1. Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. I de följande avsnitten redovisas mer detaljerade uppgifter för respektive högskolegrupp. Utvecklingen 1994–2013 7.2Utvecklingen av antalet helårsstudenter 1994- 2013 7.2.1Inledande beskrivning av statistiken Vi har i beskrivningen valt att inledningsvis redovisa antalet helårs- studenter fördelade på program (inriktade mot generell examen, yrkesexamen ochkonstnärlig examen) samt fristående kurser. Efter- som reform redovisades som ett läsår har vi valt att börja vår redovisning med det första hela kalenderåret efter reformen, dvs. I redovisningen har vi valt att gruppera lärosäten i följande grupper: 1.Traditionella universitet (, , , , uni- versitet, , ). 2.Fackinriktade universitet(Kungl. Tekniska högskolan, , , i , ). 3.Nya universitet (Linnéuniversitetet, , , ). 4.Högskolor (, , , , , , , , , , och i , , Mälar- dalens högskola, ). 5.Konstnärliga högskolor (Kungl. Musik- högskolan, , konstnärliga högskola). 6.Vårdhögskolor med enskild huvudman (, , Sophiahemmet högskola). 7.Övriga enskilda anordnare av högskoleutbildning. I en särskild lärosätesbilaga (bilaga 3) som enbart publiceras elektro- niskt, finns redovisning för varje lärosäte. Där redovisas fördelningen efter programtyp och fristående kurser för respektive SUN 1-nivå. Utvecklingen 1994–2013 Detta gör det möjligt för den intresserade att följa utvecklingen för enskilda yrkesinriktade respektive generella program och fristående kurser. I beskrivningen i detta kapitel särredovisas inte övriga enskilda anordnare eftersom det för dessa rör sig om ett mycket litet antal helårsstudenter, dessutom har ett antal av dessa utbildnings- anordnare bara varit aktiva under vissa år . har totalt 19 enskilda utbildningsanordnare haft helårs- studenter registrerade i SCB:s register. fanns det två enskilda utbildningsanordnare med 18 helårsstudenter vardera. hade antalet högskolor ökat till 11 med totalt 620 helårs- studenter. Av dessa fanns majoriteten, drygt 320, inom teologiskt inriktad utbildning, 120 fanns inom designinriktad utbildning och övriga fanns inom utbildningar i skog, musik och psykoterapi. I avsnittet om den totala bilden i riket ingår emellertid alla lärosäten oavsett huvudman. I kapitel 5 har vi beskrivit vilka förändringar, fusioner, samman- slagningar och namnbyten som har skett – 2013. I beskrivningen utgår vi från hur högskolelandskapet ser ut vilket innebär att alla sammanslagna högskolors utbildningar ingår i och redovisas under sin högskoletillhörighet 2014.3 SCB har levererat uppgifter från universitets- och högskole- registret och utifrån dessa redovisas i detta avsnitt utbildningarna (program och kurser) efter SUN 1-nivå. fanns det ett antal helårsstudenter som studerade på program men som inte hade fått någon klassificering. Eftersom programnamnen i flertalet fall återfanns har dessa kunnat föras till respektive SUN 1- nivå. När det gäller redovisningen av fristående kurser har detta medfört problem eftersom kurserna i studiedokumentationssystemet Ladok inte är märkta som programkurser respektive fristående kurser (se avsnitt 7.4). 3 Så har till exempel vårdutbildningarna,som förstatligades förts till respektive statlig högskola . Utvecklingen 1994–2013 Det totala antalet helårsstudenter i riket var 298 2013. innebar en ökning med 70 500 från de ursprungliga 228 000 helårs- Maximala antalet helårsstudenter, 315 000, upp- Den procentuella förändringen – uppgick därmed till . Totalt antal helårsstudenter i riket 1994–2013 omfördelningar/indragningar. Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Antalet helårsstudenter på program ökade från 147 000 (1994) till 218 000 (2013), eller , medan antalet helårsstudenter på fristående kurs i stort sett var oförändrat: 81 000 (1994) och 80 500 (2013). Högskolegruppen är den grupp som har erhållit den största andelen av ökningen; . Den näst största andelen, , har tillfallit de fackinriktade universiteten. De traditionella och de nya universiteten har ungefär samma andel av ökningen, dvs. Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.2 Fördelning av ökningen av totala antalet helårsstudenter per lärosätesgrupp 1994–2013 Konstn, Ensk vårdh övriga Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Även om ökningen vid de traditionella universiteten endast har varit liten, drygt 6 500 helårsstudenter, har dessa universitet (148 500 helårsstudenter) av det totala antalet helårsstudenter . Högskolegruppen har näst högsta antal, 75 000 helårsstudenter . Figur 7.3 Totalt antal helårsstudenter per lärosätesgrupp Konstn, Enk vårdh, Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Utvecklingen 1994–2013 Förändringarna på programtyp respektive fristående kurser redo- visas i figur 7.4. De största ökningarna på samtliga utbildningstyper har skett vid högskolorna. Övriga grupper av lärosäten har haft en mindre ökning eller en minskning. Figur 7.4 Förändring av antalet helårsstudenter –2013 på programtyp och fristående kurser De konstnärliga högskolorna och vårdhögskolorna med enskild 1 500 helårsstudenter. Källa: SCB:s universitets- Helårsstudenternas fördelning på program respektive fristående kurser har ändrats från på program och på fristående kurser på program och på fristående kurser 2013. Fördelningen av antalet och andelen av helårsstudenterna över tiden på generella, yrkesinriktade och konstnärliga program respektive fristående kurser illustreras i figur 7.5 respektive 7.6. SOU 2015:70 Utvecklingen 1994–2013 Antalet helårsstudenter i riket efter programtyp och fristående kurser 1994–2013 Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Figur 7.6 Andelen helårsstudenter i riket efter programtyp och fristående kurser 1994–2013 Källa: SCB:s universitets- När det gäller fördelningen av helårsstudenterna över utbildnings- områden (SUN 1-nivå) har denna varit relativt stabil över tiden. Samtliga utbildningsområden har ökat i antal helårsstudenter utom området pedagogik och lärarutbildning. Här har det skett en minskning från 39 000 (1994) till 36 500 (2013). Utvecklingen 1994–2013 av utbildningsområdena respektive år har alla behållit sin plats utom just pedagogik och lärarutbildning. Området har gått från att vara det tredje största området 1994 till att vara det femte största området 2013. Hälso- och sjukvård samt social omsorg har ökat från att ha varit det femte största området 1994 till att bli det tredje största området 2013. Tabell 7.2 Fördelning av helårsstudenter (hst) per SUN 1-nivå 1994 och 2013, riket Samhällsvetenskap, juridik, Samhällsvetenskap, juridik, Hälso- och sjukvård samt social Naturvetenskap, matematik och Lant- och skogsbruk samt Lant- och skogsbruk samt Det högsta antalet helårsstudenter inom pedagogik och lärar- utbildning uppnåddes 2004 med 46 000. För naturvetenskap, mate- matik och data var högsta antal helårsstudenter (27 000). uppnåddes maximalt antal helårsstudenter för humaniora och konst (41 500), samhällsvetenskap, juridik, handel, administration (89 500), och teknik och tillverkning (56 500). uppnåddes maximalt antal helårsstudenter (6 500) inom tjänster. Slutligen upp- nåddes maximalt antal helårsstudenter för hälso- och sjuk- vård samt social omsorg (52 000) och för lant- och skogsbruk samt djursjukvård (2 500). Utvecklingen över hela perioden för respektive SUN 1-nivå framgår av figurerna 7.7 och 7.8. SOU 2015:70 Utvecklingen 1994–2013 Totala antalet helårsstudenter i riket 1994–2013, SUN 1-nivå juridik, handel, 7 Hälso- och sjukvård Källa: SCB:s universitets- Totala antalet helårsstudenter i riket 1994–2013, SUN 1-nivå 6 Lant- och skogsbruk Källa: SCB:s universitets- Fördelningen av helårsstudenter på program per utbildningsområden återfinns i figur 7.9 och 7.10. Utvecklingen 1994–2013 SOU 2015:70 Totala antalet helårsstudenter i riket 1994–2013 på program, juridik, handel, 7 Hälso- och sjukvård Källa: SCB:s universitets- Totala antalet helårsstudenter i riket 1994–2013 på program, Källa: SCB:s universitets- Största ökningen av helårsstudenter på program har skett inom om- rådena samhällsvetenskap, juridik, handel, administration (+ 31 000), hälso- och sjukvård samt social omsorg (+20 500) samt inomteknik och Utvecklingen 1994–2013 tillverkning (+ 8 000). Naturvetenskap, matematik och data och humaniora och konst har ökatmed cirka 6 000 helårsstudenter vardera. Pedagogik och lärarutbildning är det enda område som har minskat . Minskningenuppgår till drygt 3 000 helårsstudenter. Figur 7.11 Totala antalet helårsstudenter i riket 1994–2013 på fristående kurser, SUN 1-nivå juridik, handel, Källa: SCB:s universitets- Figur 7.12 Totala antalet helårsstudenter i riket 1994–2013 på fristående kurser, SUN 1-nivå Källa: SCB:s universitets- Utvecklingen 1994–2013 Största minskningen av antalet helårsstudenter på fristående kurser har skett inom samhällsvetenskap, juridik, handel och administration med 5 000 och humaniora och konst med 3 000. En ökning har skett inom områdena teknik och tillverkning samt inom hälso- och sjuk- vård samt social omsorg som har ökat med 4 000 respektive 2 000 helårsstudenter. I gruppen traditionella universitet ingår , , , , , och . Ökningen av antalet helårsstudenter har varit eller 6 500, från 142 000 (1994) till 148 500 (2013). Antalet helårsstudenter vid de traditionella universiteten var 2013 ungefär hälften (148 500) av totala antalet helårsstudenter i riket (298 500). var andelen vid de traditionella universiteten (142 000) av rikets 228 000 helårsstudenter. Ökningen av antalet helårsstudenter på program har varit 18 500 () medan antalet helårsstudenter på fristående kurser har minskat med 12 000 (-). Andelen helårsstudenter på program respektive fristående kurser har ändrats , för program från till och följaktligen från till för fristående kurser. Antalet och andelenhelårsstudenter över perioden efter program- typ respektive fristående kurser framgår av figurerna 7.13 och 7.14. Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.13 Antalet helårsstudenter vid de traditionella universiteten efter programtyp respektive fristående kurser 1994–2013 Grön linje anger Bolognareformens genomförande. Röd linje markerar början på omfördelningar/indragningar. Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister Figur 7.14 Andelen helårsstudenter vid de traditionella universiteten efter programtyp respektive fristående kurser 1994–2013 Källa: SCB:s universitets- Utvecklingen 1994–2013 Om utbildningsområdena rangordnas efter antalet helårsstudenter respektive 2013 erhålls följande resultat enligt tabell 7.3. Tabell 7.3 Fördelning av helårsstudenter (hst) per SUN 1-nivå, traditionella universitet 1994 och 2013 Samhällsvetenskap, juridik, Samhällsvetenskap, juridik, Hälso- och sjukvård samt social Hälso- och sjukvård samt social Pedagogik och lärarutbildni ng Naturvetenskap, matematik och Naturvetenskap, matematik och Källa: SCB:s universitets- Utbildningar inom samhällsvetenskap, juridik, handel och admini- stration har flest helårsstudenter både i början och . Däremot har humaniora och konst förändrats från näst största till tredje största området och från tredje största till femte största område när det gäller pedagogik och lärarutbildning. Hälso- och sjukvård samt social omsorg har ökat från fjärde största till näst största och teknik och tillverkning från femte största till fjärde största. Antalet helårsstudenter vid de traditionella universiteten inom lant- och skogsbruk samt djursjukvård är mindre än 50 . Det högsta antalet helårsstudenter inföll för pedagogik och lärarutbildning (26 000) och för humaniora och konst (27 000). Naturvetenskap, matematik och data hade maximalt antal helårsstudenter (16 500) och samhällsvetenskap, juridik, handel och administration 2010 (48 500). Hälso-och sjukvård och social omsorg uppnådde maximalt antal helårsstudenter (24 000), och teknik och tillverkning 2013 (20 500). Förändringen över hela perioden framgår av figurerna 7.15 och 7.16. Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.15 Totala antalet helårsstudenter vid de traditionella universiteten 1994–2013, SUN 1-nivå 3 Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration 7 Hälso- och sjukvård samt social omsorg 2 Humaniora och konst 5 Teknik och tillverkning Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Figur 7.16 Totala antalet helårsstudenter vid de traditionella universiteten 1994–2013, SUN 1-nivå Källa: SCB:s universitets- Fördelningen av helårsstudenter på program på utbildningsområden återfinns i figurerna 7.17 och 7.18. Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.17 Totala antalet helårsstudenter vid de traditionella universiteten 1994–2013 på program, SUN 1-nivå juridik, handel, 7 Hälso- och sjukvård Källa: SCB:s universitets- Figur 7.18 Totala antalet helårsstudenter vid de traditionella universiteten 1994–2013 på program, SUN 1-nivå Källa: SCB:s universitets- Utvecklingen 1994–2013 Antalet helårsstudenter på program har ökat för samtliga utbild- ningsområden utom för pedagogik och lärarutbildning där minsk- ningen har varit drygt 9 0004 helårsstudenter eller . Största ökningen har skett inom området samhällsvetenskap, juridik, handel och administration där antalet helårsstudenter har ökat med 10 500 eller med . När det gäller antalet helårsstudenter på fristående kurser har dessa minskat (-12 000). Endast inom utbildningsområdet teknik och tillverkning har antalet helårsstudenter ökat, från drygt 700 till drygt 1 800. De tre utbildningsområdena pedagogik och lärarutbild- ning, naturvetenskap, matematik och data samt tjänster har i stort sett oförändrat antal helårsstudenter och 2013. Övriga utbildnings- områden har minskat. Störst är minskningen inom samhällsvetenskap, juridik, handel och administration från cirka 22 000 till 17 000 och för humaniora och konst som har minskat från 23 500 till 17 000. Dessa områdena har dock en ökning av antalet helårsstudenter på program. Figur 7.19 Totala antalet helårsstudenter vid de traditionella universiteten 1994–2013 på fristående kurser, SUN 1-nivå juridik, handel, Källa: SCB:s universitets- 4 Drygt 3 100 helårsstudenter inom detta område överfördes från till 1999. Helårsstudenterna vid i ingår i antalet helårsstudenter vid . Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.20 Totala antalet helårsstudenter vid de traditionella universiteten 1994–2013 på fristående kurser, SUN 1-nivå Källa: SCB:s universitets- tekniska högskolan, , och ingår i gruppen fackinriktade universitet. Det totala antalet helårs- studenter uppgick till 22 000 och ökade med 10 500 till 32 500. De fackinriktade universiteten är därmed den grupp som har haft den näst största utbyggnaden när det gäller antalet helårsstudenter. Ökningen av antalet helårsstudenter har skett både på programutbildningar, från 21 000 till 29 500 eller , och på fristående kurser, från nästan 1 000 till drygt 3 000. Antalet och andelen helårsstudenter över perioden efter programtyp respektive fristående kurser framgår av figurerna 7.21 respektive 7.22. Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.21 Antalet helårsstudenter vid de fackinriktade universiteten efter programtyp respektive fristående kurser 1994–2013 Grön linje anger Bolognareformens genomförande. Röd linje markerar början på omfördelningar/indragningar. Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Figur 7.22 Andelen helårsstudenter vid de fackinriktade universiteten efter programtyp respektive fristående kurser 1994–2013 Källa: SCB:s universitets- Utvecklingen 1994–2013 Antalet respektive andelen helårsstudenter på generella program har ökat även vid de fackinriktade universiteten. Den största ökningen av antalet helårsstudenter inträffar i samband med införandet av Bolognareformen2007. Av avsnittet 7.2.2 framgår dessutom att den procentuellt näst högsta ökningen() av helårsstudenter har skett vid dessa universitet. En rangordning av utbildningsområdena efter antalet helårs- studenter och 2013 ger följande resultat: Tabell 7.4 Fördelning av helårsstudenter (hst) per SUN 1-nivå, fackinriktade universitet 1994 och 2013 Hälso- och sjukvård samt social Hälso- och sjukvård samt social Lant- och skogsbruk samt Samhällsvetenskap, juridik, Naturvetenskap, matematik och Lant- och skogsbruk samt Naturvetenskap, matematik och Samhällsvetenskap, juridik, Källa: SCB:s universitets- Utbildningsområdena teknik och tillverkning samt hälso- och sjuk- vård samt social omsorg har behållit sina platser i rangordningen. I och med att samhällsvetenskap, juridik, handel, administration kom upp på tredje plats i rangordningen har alla övriga utbildningsområden tappat sin tidigare rangordning med en plats. Det största antalet helårsstudenter uppnåddes för teknik och tillverkning med 21 500 helårsstudenter, uppnådde naturvetenskap, matematik och data och lant- och skogsbruk samt djursjukvård sina respektive maximum med 1 500 respektive 2 500 helårsstudenter. Maximalt antal helårsstudenter inom samhällsvetenskap, juridik, handel och administration note- rades 2013. Förändringen över hela perioden framgår av figurerna 7.23 och 7.24. SOU 2015:70 Utvecklingen 1994–2013 Totala antalet helårsstudenter vid de fackinriktade universiteten 1994–2013, SUN 1-nivå 7 Hälso- och sjukvård juridik, handel, Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister Figur 7.24 Totala antalet helårsstudenter vid de fackinriktade universiteten 1994–2013, SUN 1-nivå Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister Fördelningen av helårsstudenter på program och på utbildnings- områden återfinns i figurerna 7.25 och 7.26. Utvecklingen 1994–2013 SOU 2015:70 Totala antalet helårsstudenter vid de fackinriktade universiteten 1994–2013 på program, SUN 1-nivå 7 Hälso- och sjukvård