sou · H3B355 · 2015-06-09 00:00:00 — (2015) Föreläsning av på Internatio- nella , där icke-publicerad forsk- ning från stiritup.eu redogjordes för. Nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra En särskild utredare ska föreslå en samlad nationell strategi för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvin- nor ska upphöra. Strategin ska utgöra en grund för uppföljning och utvärdering av regeringens insatser för att nå detta mål. •utvärdera i vilken utsträckning de insatser som har genomförts under innevarande mandatperiod mot mäns våld mot kvinnors har lett till att ny kunskap och nya metoder och förhållningssätt införlivats i myndigheters ordinarie verksamhet, •utarbeta mål på både lång och kort sikt samt lämna förslag till hur dessa ska följas upp, •analysera och bedöma behovet av att inom befintlig myndig- hetsstruktur samla och sprida kunskap och erfarenheter av arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor samt utvärdera insatser och ge konsultativt stöd till myndigheter och andra relevanta aktörer på området. Uppdraget ska slutredovisas . Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Ett av de fyra delmålen är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Övriga mål handlar om jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet samt jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Arbetet för att nå delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra har hög prioritet. Arbetet omfattar inte enbart det våld som drabbar kvinnor i nära relationer utan även det våld som utövas mot kvin- nor av bekanta eller helt okända män. Det gäller t.ex. sexuellt våld och andra sexuella övergrepp som drabbar kvinnor i någon annans bostad eller på allmän plats. Mäns våld mot kvinnor förekommer även i samband med hedersrelaterat våld och förtryck, giftermål mot någons vilja, prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Våldet som riktas mot kvinnor drabbar kvinnor i alla åld- rar och samhällsklasser och förekommer oavsett nationalitet eller etnisk, religiös och kulturell tillhörighet eller sexuell läggning, kön- sidentitet och könsuttryck. Utvecklingen av arbetet mot mäns våld mot kvinnor –talet har frågan om mäns våld mot kvinnor haft en framskjuten plats i jämställdhetspolitiken. Första gången som våld mot kvinnor lyftes upp som en mer fristående jämställd- hetsfråga var 1990 i den jämställdhetspolitiska propositionen Olika på lika villkor (prop. 1990/91:113). I stället för att som tidigare behandla frågan inom området hälsa och sociala frågor beskrevs mäns våld mot kvinnor i propositionen som en fråga om obalans i maktförhållanden mellan kvinnor och män. I den jämställdhets- politiska propositionen Delad makt delat ansvar (prop. 1993/94:147) formulerades ett jämställdhetspolitiskt delmål om frihet från sexu- aliserat (könsrelaterat) våld. tillsatte regeringen en kom- mission med uppdrag att se över frågor som rör våld mot kvinnor och föreslå åtgärder för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Kom- missionen, som antog namnet , utgick från våldsutsatta kvinnors egna erfarenheter. serade särskilt på mäns våld mot kvinnor i nära relationer. Kom- missionens betänkande Kvinnofrid (SOU 1995:60) innehöll bl.a. en beskrivning av våldets mekanismer och bakomliggande orsaker. Betänkandet låg till grund för de förslag som lämnades i propo- sitionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55, bet. 1997/98:JuU13, rskr. 1997/98:250). Med anledning av propositionen infördes brotts- rubriceringarna grov kvinnofridskränkning och grov fridskränk- ning i , och det blev straffbart att köpa sexuella tjäns- ter. Kvinnofridsreformen innebar också att ett flertal myndigheter fick gemensamma uppdrag att enskilt eller i samverkan öka an- strängningarna för att förebygga våld mot kvinnor. inrättade regeringen ett Nationellt råd för kvinnofrid med uppgift att vara ett rådgivande organ till regeringen och upp- märksamma frågor som belysts i propositionen Kvinnofrid. Rådet var verksamt . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att följa upp och ur ett könsmaktsperspektiv utvärdera de myndighetsgemensamma uppdrag som gavs till enskilda myndig- heter med anledning av den nämnda propositionen. Utredningen antog namnet Utredningen om kvinnofridsuppdragen och lämnade 2004 betänkandet Slag i luften (SOU 2004:12). I betänkandet kon- staterades att mäns våld mot kvinnor inte ses som ett eget kompe- tens- eller kunskapsområde och att bristande samsyn och samar- bete myndigheter emellan är ett stort problem vid hantering av frågor som rör mäns våld mot kvinnor. Utredningen ansåg bl.a. att arbetet måste institutionaliseras och systematiseras samt tillföras tillräckliga resurser. I den jämställdhetspolitiska utredningens be- tänkandet Makt att forma samhället och sitt eget liv (SOU 2005:66) föreslogs nya mål för jämställdhetspolitiken, däribland målet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Målen beslutades av 2006 (prop. 2005/06:155, bet. 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257). Regeringen uppdrog 2012 åt en nationell samordnare mot våld i nära relationer att åstadkomma en kraftsamling mot våld i nära relationer, bl.a. genom att samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet (dir. 2012:38, Ju 2012:05). I samordnarens uppdrag ingår också att aktivt verka för förbättrad samverkan mellan berörda aktörer och bidra till en ökad samsyn kring hur våld i nära relationer bäst ska förebyggas och bekämpas. Samordnarens uppdrag omfattar alla som kan utsättas för våld i en nära relation, dvs. kvinnor, män, flickor, pojkar, barn och homo- sexuella, bisexuella och transpersoner. I uppdraget understryks emellertid att det framför allt är kvinnor som drabbas av detta våld. Den nationella samordnaren spelar en central roll när det gäller att se över hur det konkreta och förebyggande arbetet bäst kan sam- ordnas och utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Insatser för att nå målet Under föregående och innevarande mandatperiod har betydande resurser fördelats för olika åtgärder för att nå de jämställdhets- politiska delmålen där delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra haft högsta prioritet. presenterade regeringen en handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, heders- relaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39). (Brå) har på regering- ens uppdrag följt upp och utvärderat bedömning har handlings- planen inneburit att berörda myndigheter lagt stor vikt vid mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck i sitt arbete, dock i mindre utsträckning vid våld i samkönade relationer. Hand- lingsplanen har inom de flesta berörda professioner bidragit till en ökad medvetenhet och en förhöjd kunskapsnivå. Den har också lett till en bättre struktur för arbetet både inom och mellan myndig- heter. Enligt Brå har handlingsplanen också bidragit till att flera nya verksamheter påbörjats och att befintliga utvecklats samt att kun- skaper om bra arbetsmetoder förmedlats och prövats i många olika sammanhang. Den stora framtida utmaningen är enligt Brå att säker- ställa att kunskapen, arbetssätten och verksamheterna överlever och utvecklas. Dessa slutsatser har varit utgångspunkten för de nya insatser som beslutats av regeringen –2014. Åtgärderna i handlingsplanen har följts upp med nya åtgärder i syfte att ny kunskap, nya arbetsmetoder och förhållningssätt ska integreras i myndigheternas ordinarie verksamhet. En viktig del av dessa satsningar är uppföljningar av pågående utvecklingsarbete, fortsatta utbildningsinsatser samt utveckling och kvalitetssäkring av arbetsmetoder till stöd och skydd av våldsutsatta kvinnor. annan del i arbetet är fortsatt kunskapsutveckling och forskning om mäns våld mot kvinnor, inklusive sexuellt våld och andra sexu- ella övergrepp. Under innevarande mandatperiod har regeringen utvecklat och fördjupat de omfattande satsningar som genomfördes under förra mandatperioden inom området mäns våld mot kvinnor. Utredaren ska utvärdera i vilken utsträckning ny kunskap och nya arbetsme- toder och förhållningssätt har införlivats i berörda myndigheters ordinarie verksamhet till följd av satsningarna på området –2013. Mål och uppföljning av målen Regeringen anser att det finns behov av en nationell strategi för att ange mål för den framtida inriktningen av samhällets insatser för att nå delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Syftet är att tillsammans med de erfarenheter och resultat som den nat- ionella samordnaren mot våld i nära relationer redovisar öka effek- tiveten, kvaliteten och långsiktigheten i insatserna på området. Strategin ska omfatta mäns våld mot kvinnor i en nära relation och det våld som utövas mot kvinnor av bekanta eller helt okända män. Strategin ska även omfatta en utvecklad målstruktur som bi- drar till ett långsiktigt arbete där nya insatser bättre kan följas upp. Strategins innehåll ska bygga på resultat av tidigare insatser och utvärderingar, den utvärdering som ska ske inom ramen för upp- draget och de erfarenheter och analyser som den nationella sam- ordnaren mot våld i nära relationer redovisar. Utredaren ska i dialog med berörda myndigheter, organisationer och aktörer föreslå långsiktiga och kortsiktiga mål i strategin i syfte att nå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvin- nor ska upphöra. De långsiktiga och kortsiktiga målen ska syfta till ett strategiskt arbete för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra samt fungera som ett redskap för att genomföra ett resultatstyrt och kunskapsbaserat arbete på området. Inom ramen för uppdraget ska utredaren även ta fram underlag till nulägesbe- skrivningar och föreslå resultat- och processindikatorer för upp- följningen av målen. Utredaren ska också i sitt arbete uppmärk- samma homosexuella, bisexuella och transpersoners utsatthet för våld i nära relationer. Behov av en samlad struktur för kunskapsutveckling och kunskaps- överföring samt stöd till aktörer på området? Insatser för att bekämpa mäns våld mot kvinnor rör olika politik- områden och utförs av flera myndigheter och aktörer. Några av dessa aktörer har nationella uppdrag för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, däribland Nationellt frid vid () och Länsstyrelserna i Öster- götlands och . Härutöver har även flera myndig- heter uppdrag av regeringen på området såsom , , , och . Flera tidigare utredningar har pekat på behovet av ytterligare kunskapscentra eller kompetensteam med uppgifter som överlappar eller gränsar till mäns våld mot kvinnor. Det rör t.ex. äktenskap mot någons vilja och insatser för att hjälpa och stödja kvinnor och barn som kommer till på grund av anknytning som far illa (SOU 2012:35 och SOU 2012:45). Utreda- ren ska därför analysera och bedöma behovet av att inom ramen för den befintliga myndighetsstrukturen samla kunskap och kompe- tens, utvärdera insatser, genomföra utbildningar och ge stöd till myndigheter för att säkerställa att kunskapsnivån fortsätter att höjas och att befintlig kunskap får ökat genomslag samt att ar- betsmetoder fortsätter att utvecklas inom ramen för arbetet med våld mot kvinnor. I detta ingår att belysa de funktioner som har nationella uppgifter på området såsom NCK, i och i . Utredaren ska, i denna del av uppdraget, ta hänsyn till eventuella förslag som lämnas av den nationella samordnaren mot våld i nära relationer om hur arbetet mot våld i nära relationer kan förbättras och samverkan utvecklas på nationell, regional och lokal nivå. Arbetets genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska hämta in synpunkter från berörda myndigheter, organisationer och andra relevanta aktörer samt samråda med den nationella samordnaren mot våld i nära relationer. Om något av förslagen som lämnas har ekonomiska konsekvenser, ska utredaren beräkna och redovisa dessa samt lämna förslag till finansiering. Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant ar- bete som pågår inom och utrednings-väsendet samt ta del av relevant forskning. En delredovisning med en be- dömning av de särskilda insatser som har genomförts på området –2013 ska redovisas . Uppdraget ska slutredovisas . Utredningen om en nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (U 2014:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv (dir. 2014:25) om en nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Enligt utredningens direktiv ska uppdraget delredovisas . Tiden för att delredovisa uppdraget förlängs. Uppdraget ska i stället delredovisas . Här nedan redovisas några av de utredningar som pågår på och som även delvis berör områden i denna utredning: (U 2014:06)1 Regeringen har genomfört en omfattande satsning på jäm- ställdhet. Totalt har satsats på jämställdhets- integrering och olika insatser för att stimulera, utveckla och skynda på förändringsarbete för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. har fått i uppdrag att: •Beskriva och analysera utvecklingen mot jämställdhet mellan kvin- nor och män på nationell och regional nivå. Beskrivningen ska ses i ljuset av samhällsutvecklingen under perio- den. •Analysera om jämställdhetspolitiken har genomförts och följts upp på ett effektivt sätt och lägga förslag på om hur genomförandet och uppföljningen kan effektiviseras. •Se över de jämställdhetspolitiska målen och indikatorerna och bedöma om det finns behov av att justera eller förtydliga dessa. •Utredningen ska redovisa sitt arbete . 1 Dir. 2014:55. Utredningen om ett stärkt och självständigt civilsamhälle (U 2014:04)2 I uppdraget till utredningen ingår bland annat att lämna förslag till hur organisationernas möjligheter att delta i offentlig upphandling kan förbättras. Utredningen ska redovisa sitt arbete . Utredningen om översyn om tvångsvård av barn (S 2012:07)3 Syftet med utredningen är att ytterligare stärka barnrättsperspek- tivet och rättssäkerheten för barn och unga som tvångsvårdas enligt LVU. Utredningen ska bland annat göra en övergripande översyn av bestämmelserna om tvångsvård av barn och unga enligt LVU. Av direktiven framgår att även vissa frågor som rör socialtjänstlagen. Genom tilläggsdirektiv har utredningen dessutom fått uppdraget att se över olika placeringsalternativ för barns och ungas boende, vård och fostran enligt SoL och LVU och att lämna förslag till flera alter- nativ än vad som finns Utredningen ska redovisa sitt arbete . En utvärdering av vårdnadsreform (Ju 201414)4 En särskild utredare ska utvärdera vårdnadsreform. Utreda- ren ska följa upp och undersöka hur reglerna har fungerat i prakti- ken och om syftet med reformen – att stärka barnrättsperspektivet – har uppnåtts. En annan huvuduppgift för utredaren är att kart- lägga och analysera orsakerna till ökningen av antalet vårdnadsmål. I uppdraget ingår att ta ställning till bl.a.: •om reglerna om gemensam vårdnad behöver ändras, •hur föräldrars möjligheter att nå en samförståndslösning i mål om vårdnad, boende och umgänge kan utvecklas och förbättras, •hur barnets rätt att komma till tals kan stärkas, •vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa att risk- bedömningar görs i tillräcklig utsträckning och att dessa bedöm- ningar är av hög kvalitet, •vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att förbättra och effek- tivisera hanteringen av frågor om överflyttning av vårdnad när det förekommit allvarligt våld i familjen, •om det behöver införas särskilda forumregler för situationer när barn och föräldrar har skyddade personuppgifter, och •om det finns behov av åtgärder för att stärka kompetensen vid handläggning av frågor om vårdnad, boende och umgänge. •Utredaren ska lämna de förslag till författningsändringar och andra åtgärder som behövs. Uppdraget ska redovisas . (Ju 2014:21)5 I uppdraget och översynen ingår bland annat att överväga om det bör införas en samtyckesbaserad regleringsmodell och om det bör införas ett särskilt straffansvar för oaktsamhetsbrott avseende våld- täkt. Utredningen ska också granska hur de brottsbekämpande myn- digheterna och rättsväsendet i övrigt hanterar ärenden om våldtäkt. Det gäller bland annat bemötande och stöd till brottsoffer. Utred- ningen ska bl.a.: •göra en översyn av våldtäktsbrottet, •genomföra en praxisgenomgång i syfte att kartlägga hur våld- täktsbrottet har tolkats och tillämpats, •lämna förslag på hur en reglering för ett särskilt straffansvar för oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt bör utformas, •överväga om det bör införas en samtyckesbaserad reglerings- modell för våldtäkt, 5 Dir. 2014:123. •granska och analysera hur de brottsbekämpande myndigheterna utreder ärenden om våldtäkt och hur rättsväsendet i övrigt ha- nterar sådana ärenden, •analysera orsakerna till att så få våldtäktsanmälningar leder till åtal och fällande dom, •överväga åtgärder för hur rättsväsendet ytterligare kan förbättra sitt arbete inom området, •lämna de förslag till författningsändringar eller andra åtgärder som behövs, och· •redovisa de rättsliga och ekonomiska konsekvenserna av förslagen. Regeringen beslutade att sexualbrotts- utredning (Ju 2014:21) ska ombildas till en parlamentariskt samman- satt kommitté. Uppdraget ska redovisas . (S 2013:08)6 En särskild utredare ska göra en kartläggning inom särskilt ange- lägna områden av hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överensstämmer med barnets rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () och de tilläggsprotokoll som har tillträtt. Utredaren ska också analysera för- och nack- delar med att inkorporera i svensk rätt. •identifiera vilka områden som är särskilt angelägna för kartlägg- ningen, •bedöma omfattningen och beskriva karaktären av eventuella avvikelser vid rättstillämpningen i förhållande till barnkonven- tionen och de tilläggsprotokoll som har tillträtt, •analysera orsakerna till eventuella avvikelser och, när det gäller tydliga avvikelser, lämna förslag till åtgärder samt vid behov före- 6 Dir. 2013:35. slå kompletteringar och förtydliganden i lagstiftningen för att förstärka barnets rättigheter, •analysera erfarenheter i andra länder, både i länder som har och inte har inkorporerat , och •analysera konkreta skillnader inom barnrättsområdet mellan och länder som har inkorporerad. Mot bakgrund av att regeringen nu påbörjar arbetet med att göra till svensk lag får utredaren genom dessa tilläggs- direktiv ett utökat uppdrag. •lämna förslag till en lag om inkorporering av , •belysa vilka principer som kan bli aktuella vid en eventuell kon- flikt mellan bestämmelser och svensk lagstift- ning, samt hur bestämmelser kan få genom- slag vid en sådan konflikt, •belysa vilken vägledning som kan behövas för uttolkning av konventionen, och •lyfta fram vilka åtgärder i övrigt som kan behöva vidtas vid en inkorporering av . Uppdraget förlängs och ska i sin helhet redovisas . Förteckning över de myndigheter och organisationer m.fl. som utredningen träffat Utredningen har inhämtat synpunkter, kunskaper och erfarenheter genom möten med ett stort antal aktörer på myndigheter och olika organisationer som arbetar inom området mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck, i denna bilaga återfinns dessa. Utöver det har vi också haft möten med våldsutsatta kvinnor. Utredningens möten med ministrar Utredningen har träffat jämställdhetsminister vid ett fler- tal tillfällen, samt justitieminister . Utredningens möten med departement och utredningar Utredningen har genomfört enskilda möten med ett olika tjänste- män vid , , Utbildnings- departemenet och . Utredningen har genomfört ett flertal möten med Jämställdhets- utredningen. Utredningen har också haft möten med utredningen om tvångsvård av barn samt . Två möten har genomförts , och , med referensgrupp bestående av representanter från myndigheter och organisationer. I referensgruppen medverkade följande aktörer. , , , , , , , Inspektionen för vård och omsorg, Kriminal- vården, , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Nationellt centrum för kvinnofrid vid , , , Social- styrelsen, Kommuner och Landsting, . Brottsofferjouren, Föreningen , Huskurage, Kvinnors Nätverk, Män för jämställdhet, RFSL, , Rikskriscentrum, Riks- organisationen för kvinno- och tjejjourer i , Riksorganisation- en Glöm aldrig Pela och , , Kvinno- lobby, Tjejers rätt i samhället, Tryggare , Unizon Utredningens enskilda möten med myndigheter och organisationer I utredningen har vi genomfört ett eller flera enskilda möten med representanter från följande myndigheter: , , , För- säkringskassan, i , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Nationellt centrum för kvinno- frid vid , , , , , Statskontoret, Kommuner och Landsting, , . I utredningen har vi genomfört ett eller flera enskilda möten med representanter från följande organisationer: Alla kvinnors hus, Brottsofferjouren, Föreningen , Huskurage, Kvinnojouren , Kvinnors nätverk/mottag- ningen, Manscentrum, , för kvinno- och tjejjourer i , , Kvinnolobby, Tryggare , Tjejjouren i Väst, kvinnojour, UN-Women, Unizon. Med några av dessa myndigheter och organisationer har vi haft flera möten och träffar. Till dessa hör bland annat Brottsföre- byggande rådet, Brottsofferjouren, Polisen, Nationellt centrum för kvinnofrid vid , Roks, Kommuner och Landsting, , , Unizon, Åklagarmyndig- heten. Utredningens möten med kommuner och landsting Utredningen har genomfört möten med representanter från följan- de enskilda kommuner: , , , , , , , , , , , , , , . Utredningen har genomfört möten med representanter från följan- de enskilda landstingskommunala verksamheter: , Kvinnokliniken i , kom- petenscentrum om våld i nära relationer (VKV). Utredningen har medverkat vid ett antal möten med politiska beredningar eller församlingar som samordnas genom SKL, nämligen följande: •Politikerinformation för samtliga förtroendevalda inom SKL:s politiska organisation. •Nationella Samverkansgruppen för Kunskapsstyrning. •Beredningen för Primärvård och äldreomsorg. •Beredningen för Socialpolitik och individomsorg. Utredningen har medverkat vid flera av träffarna för SKL:s kvinno- fridsnätverk för kommuner och landsting, där mellan 60–90 repre- sentanter från kommuner och landsting deltog. Dessutom har ut- redningen träffat Samverkan mot våld, Kraftfält Norr. Utredningens möten med länsstyrelserna Utredningen har genomfört enskilda möten med representanter från , län, , län, län. På de olika mötena med länsstyrelserna har det även ingått medverkade representanter från bland annat hälso- och sjukvården, polisen, samt organisationer i respektive län. Utredningen har också medverkat på länsstyrel- sernas nätverk i arbetet mot våld i nära relationer samt länsstyrel- sernas nätverk i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, där samtliga länsstyrelser finns representerade. Utredningens möten med Nationell myndighetssamverkan för kvinnofrid Vi har medverkat vid flera möten med nationell myndighetssam- verkan för kvinnofrid . Utredningens möten med nationella samordnare Utredningen har träffat nationella samordnaren mot våld i nära rela- tioner och nationella samordnaren för den sociala barn- och ung- domsvården. Utredningens medverkan vid konferenser m.m. Utredningen har också medverkat på en mängd större konferenser för yrkesverksamma och aktörer som verkar på området. Diagramförteckning som visar omfattning av utsatthet för bl.a. misshandel, sexualbrott och hot I denna bilaga har vi samlat de diagram som återfinns i kapitel 2, samt även ytterligare några diagram som ingår i SCB:s uppföljning av indikatorer för det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Källor för de följande diagrammen är dels anmäld misshandel samt NTU. Källdata återfinns hos SCB1 samt i Brå (2014). Figur 2.3 i kapitel 2 Anmäld misshandel av personer i