sou · H3B373 · 2015-08-03 00:00:00 — överförs sådana uppgifter i stället till ett e-arkiv (se avsnitt 5.2.13). Stamm (System för tillstånd, asyl, mottagning och medborgarskap) var tidigare centrala databas. De flesta funktioner har flyttats över till andra system. Systemet används främst för administration av bidrag till asylsökande. Detta system är dock under avveckling. Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet är processansvarigt för det webbaserade ärende- hanteringssystemet (Information system ). Genom har handläggare på Migra- tionsverket åtkomst till uppgifter i CUD för handläggning av ärenden om uppehållstillstånd, visering och bosättning. och Säkerhetspolisen har åtkomst till viss information i CUD via . Informationen används vid Polis- myndighetens verksamhet som avser in- och utresekontroll, utlän- nings vistelse i och avlägsnande från samt Schengenviseringar. och Säkerhetspolisens åtkomst regleras i den s.k. Wilmaöverenskommelsen (jämte bilagorna –III), se av- snitt 7.15.1. Genom ett system som kallas W2 har utlandsmyndigheterna åt- komst till uppgifter i CUD. Utlandmyndigheterna har på detta sätt tillgång till uppgifter som behövs för prövning av ansökan om visum, uppehållstillstånd eller arbetstillstånd. Ett Schengenland kan begära att bli konsulerat i ärenden om vise- ring och upphållstillstånd avseende vissa grupper av utlänningar. För detta ändamål har ett automatiserat meddelandehanteringssystem, Vision, byggts upp inom (se avsnitt 4.3.3). Systemet förmedlar rådfrågningar mellan Schengenstaterna och har en egen databas, som innehåller information om bland annat indi- vider, passinformation och resans ändamål. har ansvar för den svenska delen av Vision. Vision används främst av anställda på i och på utlandsmyndigheterna. Skapa är ett it-stöd som används inom verksamhetsområdena mot- tagning och asylprövning. Programmet gör det möjligt att lägga upp en individuell plan för den asylsökande och på så sätt åskådligöra och styra asylprocessen. Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet Systemet för kortutbetalning av bistånd (KUB) används för att administrera kort och konton för utbetalningar av bidrag och ersätt- ningar till asylsökande. Genom systemet kan anställda på Migrations- verkets mottagningsenheter och handläggare bland annat beställa och lämna ut bankkort, spärra konton och begära inspektioner av korttransaktioner som kortinnehavaren har gjort. Utlänningar som har rätt till bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ska få en personhandling försedd med fotografi. Personhandlingen kallas tillfälligt för ut- länning i . finns för att en asylsökande ska kunna visa att han eller hon har rätt att vistas i landet i väntan på att deras ärende avgörs. Ett giltigt ger innehavaren rätt till ett reducerat pris när det gäller sjukvård och medicin. LMA-kortsystemet används främst av recep- tionspersonal samt till viss del mottagningshandläggare ute på mot- tagningsenheterna för att bland annat skapa LMA-kortsunderlag, skriva ut foton samt beställa de asylsökandenas kort. system för elektronisk dokumenthantering, DHS, nås genom en av applikationerna, till exempel Skapa eller . Det används vid upprättande och lagring av olika typer av dokument, exempelvis för att skriva ett beslut eller spara ett inskannat doku- ment. är system för statistik. Systemet hämtar upp- gifter från CUD för framställning av statistiskt underlag. I förekommer inte uppgifter på individnivå. används inom för arbetsplanering. Genom är det möjligt att göra sökningar i CUD på enhetsnivå och få Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet fram information till exempel om öppna ärenden, vilket informations- språk de sökande har (som hjälp vid tolkbeställning), vilka sökan- den som är klara för att flytta m.m. För att få tillgång till krävs särskild behörighet. Sökning kan bara ske på ärenden på den egna enheten inom . För att beslut ska bli korrekta är det viktigt att myndighetens handläggare och beslutsfattare har tillgång till god information om nationell, internationell- och EU-rättslig praxis på utlänningsrättens område samt aktuell information om de olika länder som är aktuella i myndighetens ärenden. Enligt 8 § nuvarande utlänningsdataförordning får Migrations- verket föra automatiserade register får återsökning av vägledande avgöranden, rättsutredningar och rättslig information, (dvs. rätts- fallsregister). Av 12 § samma förordning följer att får föra ett register för återsökning av information som lämnats rörande förhållanden i andra länder (landinformationsregister). Lifos innehåller och land- informationsregister. Lifos är en egen databas och saknar koppling till CUD. innehåller egna beslut, domar från migrationsdomstolarna och Migrationsöverdom- stolen, domar från och internationella domar. Av- görandena indexeras med relevanta ämnesord för att underlätta sök- ningen. får inte innehålla personuppgifter som direkt pekar ut den registrerande (8 § utlänningsdataförordningen). Lifos landinformationsregister är i första hand ett arbetsredskap för personal. Större delen av informationen i Lifos är emellertid också tillgänglig för allmänheten via verkets webb- plats. Viss information finns dock bara tillgänglig internt på grund av sekretess, upphovsrättsliga regler eller personuppgiftsskydds- bestämmelser. För att öka insynen finns bland annat ändå sådana dokuments titlar tillgängliga på verkets hemsida jämte en motivering till varför dokumenten inte är tillgängliga. I Lifos finns allmän bakgrundsinformation som myndighetens handläggare kan använda vid handläggning och beslutsfattande. För de länder varifrån ett större antal asylsökande kommer finns land- Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet översikter med allmän övergripande information om den politiska situationen och vanliga asylskäl som åberopas av asylsökande från dessa länder. Dessutom finns landdokumentation, dvs. mer specifik information av intresse för ärendehanteringen. Informationen i Lifos inhämtas vid resor som verkets egna anställda företar men också från till exempel , utlandsmyndigheter samt rapporter från UNHCR eller frivilligorganisationer. En särskild en- het på ansvarar för insamling av uppgifter till Lifos och för att uppgifterna är uppdaterade och korrekta. I Lifos finns personuppgifter, däribland känsliga sådana. I den mån identiteten saknar betydelse för informationens värde avidenti- fieras dock alla personuppgifter innan de görs tillgängliga i Lifos. Eftersom Lifos innehåller bland annat integritetskänslig information, krävs särskild behörighet för anställda för åtkomst till Lifos olika delar. är registeransvarig och har centralt ansvar för behandling av personuppgifter i informationssystemet för viseringar (VIS) enligt artikel 41.4 i och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av om informations- systemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen), se 3 § 10 förordningen (2007:996) med instruktion för Migrations- verket. Myndigheten ska föra register över all behandling av person- uppgifter i VIS och de personer som är behöriga att föra in eller använda uppgifter i VIS. är vidare den myndighet som ger övriga behöriga svenska myndigheter åtkomst till VIS. 5.2.12Register över fingeravtryck och fotografier för med stöd av 9 § nuvarande utlänningsdata- förordning ett register över fingeravtryck och fotografier (vanligen benämnt fingeravtrycksregister). Avsikten med detta register är att underlätta identifikationen av den som söker asyl i . register över fingeravtryck och foto- grafier behandlas närmare i avsnitt 7.10. Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet Mellan och överfördes inaktuell information i CUD till en särskild databas, . avvecklades Avställdadatabasen och ersattes med ett elektroniskt arkiv, e-arkivet. Information om de 1,6 miljoner individer som fanns i Avställda- databasen har förts över till e-arkivet. Uppgifter om en person i CUD ska överföras till e-arkivet 1) efter att en person fått svenskt medborgarskap, 2) efter att en person avlidit, 3) efter att gällande tillstånd löpt ut eller 4) efter att gällande visum löpt ut. Härrör uppgifterna från ett ärende som inte gäller tillstånd, visering eller medborgarskap överförs uppgifterna efter personens senaste kontakt med . När informationen lagrats i e-arkivet tas all information om individen bort från CUD. regleras all automatiserad behandling av personuppgifter i den rättskipande och rättsvårdande verksamheten vid domstolarna i fyra förordningar: •förordningen (2001:639) om registerföring m.m. vid allmänna domstolar med hjälp av automatiserad behandling, •förordningen (2001:640) om registerföring m.m. vid förvaltnings- rätt med hjälp av automatiserad behandling, •förordningen (2001:641) om registerföring m.m. vid Högsta för- valtningsdomstolen och kammarrätterna med hjälp av automati- serad behandling, och •förordningen (2001:642) om registerföring m.m. vid hyres- och arrendenämnder med hjälp av automatiserad behandling. Samtliga fyra förordningar gäller utöver personuppgiftslagen vid automatiserad behandling i den rättskipande och rättsvårdande verk- samheten. register eller den administrativa verksamheten omfattas således inte av regleringarna. pågår arbetet med en ny domstolsdatalag som ska gälla för domstolarnas och nämn- Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet dernas behandling av personuppgifter i den rättskipande och rätts- vårdande verksamheten, se avsnitt 6.7. är Domstolars system för målhantering. Alla hand- lingar som kommer in till en domstol och som hör till ett mål registre- ras och hanteras i . Under målhanteringen används systemet till registrering av mål, aktörer, bokning av förhandlingar och andra möten, dokument- och delgivningshantering, bevakning av frister, händelseregistrering, expediering av domar och beslut m.m. Samt- liga domstolar använder och systemet är anpassat efter dom- stolsslag och behörighet. Skillnaderna består av vilka funktioner som finns tillgängliga och vilka värden som är möjliga att registrera. En domstol har tillgång till sin egen information och viss infor- mation vid andra domstolar. Om ett mål överklagas kan respektive över- och underrätt ta del av information i alla instanser där målen finns. Undantag gäller dock för handlingar som har sekretessmarke- rats i Verasystemet. Sådana handlingar blir inte tillgängliga för andra myndigheter. I finns möjlighet att inom den egna domstolen söka efter mål och avgöranden. Vissa domstolar har även möjlighet att söka mål och definitiva avgöranden på andra domstolar. Från sker ett informationsutbyte med andra myndigheters system och med system inom Domstolar. sker informationsutbyte med , , och Brottsförebyggande rådets system och system inom . Se vidare om domstolarnas personuppgiftsbehandling i avsnitt 6.7. Hos och Säkerhetspolisen bedrivs viss verksam- het som särskilt rör utlänningar. Här nedan redovisas översiktligt personuppgiftsbehandlingen på detta verksamhetsområde. Behandling av personuppgifter i och Säkerhets- polisens brottsbekämpande verksamhet regleras av bestämmelserna i polisdatalagen (2010:361, PUL). Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet infördes hos polismyndigheterna ett nytt ärendehante- ringssystem för allmänna ärenden, PÄr (Polisens ärendehanterings- system). Systemet, som är helt infört, har ersatt det allmänna diariet A-Rar hos . Personefterlysnings- och utgör det s.k. EPU-syste- met (efterlysta personer och ). Systemet är centralt och förs av den Nationella operativa avdelningen vid . Personefterlysningssystemet innehåller uppgifter om personer som av någon anledning eftersöks av en myndighet. innehåller uppgifter om i meddelade lagakraft- vunna avvisnings- och utvisningsbeslut som har förenats med ett förbud att utan särskilt tillstånd återresa till . Om en utlänning inte är tillgänglig när beslutet om avvisning eller utvisning ska verkställas kan fatta ett beslut om att efterlysa honom eller henne. Schengens informationssystem (SIS) är ett för gemensamt informationssystem. SIS består av ett nationellt register för varje Schengenstat och en central teknisk stödfunktion, som är gemensam för . Alla uppgifter som registreras lagras i den centrala databasen. Den centrala databasen kopieras till alla Schengenländers nationella SIS, som därmed är en kopia av det centrala systemet. I kan varje Schengenstat föra in uppgifter om per- soner eller föremål som är efterlysta eller på annat sätt eftersökta med en begäran om att en viss åtgärd ska vidtas när en efterlyst person eller ett efterlyst fordon påträffas. SIS innehåller bland annat Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet •uppgifter om personer som är efterlysta och begärda utlämnade, •en ”spärrlista” över utlänningar som ska nekas tillträde till Schengenområdet på grund av utvisningsbeslut eller avvisnings- beslut med förbud att återresa, •uppgifter om försvunna personer, •spaningsåtgärder kring personer eller fordon där uppgifter önskas om gränspassage m.m. och •efterlyst gods som fordon, skjutvapen, blankodokument, legi- timationshandlingar och sedlar. Bestämmelser om behandling av personuppgifter i den svenska delen av SIS finns i lagen (2000:344) om Schengens informationssystem och förordningen (2000:836) om Schengens informationssystem. Enligt 1 § lagen om Schengens informationssystem ska Polis- myndigheten med hjälp av automatiserad behandling föra ett register som ska vara den svenska nationella enheten i SIS. Polismyndig- heten är personuppgiftsansvarig för den behandling av personupp- gifter som myndigheten utför enligt lagen. Lagen innehåller bestämmelser om vilka framställningar som får föras in i registret. Där specificeras också vilka uppgifter som får registreras i SIS, till exempel namn, kön, särskilda bestående fysiska kännetecken, fotografier, fingeravtryck, syftet med framställningen samt begärd åtgärd. Känsliga personuppgifter får inte registreras i SIS. Registret ska endast innehålla uppgifter som har behandlats av behöriga myndigheter i Schengenstaterna i enlighet med respektive stats nationella lagstiftning. Uppgifter registreras av Polismyndig- heten endast om behandling av motsvarande slag av uppgifter är tillåten enligt personuppgiftslagen, polisdatalagen eller annan svensk författning. I lagen och dess förordning anges vilka myndigheter som har rätt att få uppgifter ur registret och på vilket sätt. Uppgifter som finns i registret ska lämnas ut om det begärs av åklagarmyndig- heterna (och ), Polis- myndigheten, eller när dessa myndig- heter utför undersökningar och andra kontroller än gränskontroller i sin verksamhet för att förebygga och utreda brott eller av Polis- Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet myndigheten i dess verksamhet för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. , , migrationsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen och svenska utlandsmyndigheter ska ha tillgång till uppgifter i spärrlistan för prövning av ansökningar om visering och uppehållstillstånd. , och får ha direkt- åtkomst till SIS. och svenska utlandsmyndigheter får ha direktåtkomst till uppgifter i spärrlistan och får ha direktåtkomst till hela SIS när verket bistår Polismyndig- heten i gränskontrollverksamhet. och SIS förutsätter att det hos varje med- lemsland finns en central funktion som fungerar som en länk för informationsutbytet mellan länderna. Denna funktion benämns (Supplementary Information Requested at the National Entries). Varje medlemstat har ett Sirenekontor som är operativt ansvarigt för den nationella delen av SIS och fungerar som nationell kontaktpunkt för samarbetet för såväl svenska som utländska myn- digheter. I är Sirenekontoret integrerat i den Internationella sektionen vid den Internationella enheten vid den Nationella opera- tiva avdelningen. Enligt 4 kap. 11 § PDL får föra fingeravtrycks- eller signalementsregister i enlighet med vissa bestämmelser i lagen. I fingeravtrycks- och signalementsregister får behandla uppgifter om en person som är misstänkt eller dömd för brott och som har varit föremål för åtgärd enligt 28 kap. 14 § rätte- gångsbalken eller har lämnat fingeravtryck enligt 19 § lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Uppgifter om fingeravtryck som inte kan hänföras till en identifierbar person får behandlas om upp- giften kommit fram i en utredning om brott. Uppgifter om finger- avtryck får även behandlas om det behövs för att fullgöra inter- nationella åtaganden. Enligt 4 kap. 17 § PDL får Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyndig- heten, , och medges direkt- Behandling av personuppgifter inom verksamhetsområdet åtkomst till personuppgifter i fingeravtrycks- och signalements- register. Som ovan anförts har utlandmyndigheterna via W2 tillgång till CUD för de uppgifter som behövs för handläggning av viserings- ärenden. Utlandsmyndigheterna kan också göra förfrågningar i Vision via W2. Myndigheterna har vidare genom tillgång till de uppgifter som behövs vid handläggning av olika tillståndsärenden. 6Allmänna utgångspunkter vid utformandet av en utlänningsdatalag Som utredningen angett i avsnitt 3.2 och som ytterligare kommer att utvecklas nedan förstärktes skyddet för den personliga integriteten genom att en bestämmelse härom infördes i 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen (RF). Bestämmelsen innebär att var och en gent- emot det allmänna skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Begräns- ningar av denna fri- och rättighet får dock göras i lag. I övergångs- bestämmelsen till ändringen anges att äldre föreskrifter som innebär betydande intrång i den personliga integriteten behåller sin giltighet, dock längst till och med . Allmänna bestämmelser till skydd för den personliga integrite- ten vid behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen (1998:204, PUL). Om det i en annan lag eller förordning finns be- stämmelser som avviker från personuppgiftslagen, ska de bestämmel- serna dock gälla i första hand. För personuppgiftsbehandling inom verksamhet enligt utlännings- och medborgarlagstiftningen finns sådana bestämmelser i förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgar- skapslagstiftningen (utlänningsdataförordningen). I utredningens direktiv anförs att mycket talar för att utlännings- dataförordningen inte är förenlig med grundlagen. Utredningen har därför fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en lag om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgar- skapslagstiftningen. I denna del av uppdraget ingår enligt utredningens Allmänna utgångspunkter vid utformandet av en utlänningsdatalag direktiv att noggrant kartlägga användningen av personuppgifter i all verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Utredningen ska i samband därmed analysera om den användning som förekommer är nödvändig och vilka eventuella ytterligare behov av personuppgiftsbehandling som finns för att skapa förutsättningar för en effektiv verksamhet. Nedan följer en redogörelse för de allmänna utgångspunkter som utredningen har att förhålla sig till vid utformandet av förslaget. 6.2Krav på lagreglering enligt regeringsformen Som tidigare anförts infördes ett nytt andra stycke i 2 kap. 6 § RF. I bestämmelsen anges att var och en är skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den en- skildes personliga förhållanden. Bestämmelsen får enligt 2 kap. 20 § RF begränsas genom lag, men endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen, se 2 kap. 21 § RF. Begränsningen får inte heller göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Den nya bestämmelsen innebär bland annat att behandling av information om enskildas personliga förhål- landen som sker utan den enskildes samtycke som innebär över- vakning eller kartläggning av den enskilde och som innebär ett be- tydande intrång i den personliga integriteten måste anges i lag. Grundlagsbestämmelsen tar sikte på att skydda information om en- skildas personliga förhållanden. Med enskildas personliga förhållan- den avses enligt förarbetena vitt skilda slag av information som är knuten till den enskildes person, till exempel uppgifter om namn och andra personliga identifikationsuppgifter, adress, familjeförhållan- den, hälsa och vandel (se prop. 2009/10:80 s. 177). Allmänna utgångspunkter vid utformandet av en utlänningsdatalag bild samt uppgifter som inte är direkt knutna till den enskildes privata sfär, exempelvis uppgift om anställning, omfattas av uttrycket. Även en uppgift om en persons ekonomi torde omfattas. När det gäller frågan om samtycke anförs det i propositionen att integritetsskyddet bör ta sikte på sådana åtgärder som den enskilde själv inte kan få kännedom om eller påverka genom ett krav på fri- villigt godkännande (se prop. 2009/10:80 s. 178 f.). Om åtgärderna däremot förutsätter den enskildes godkännande, kan det intrång som åtgärden innebär normalt inte anses vara av så allvarlig beskaffenhet att det bör omfattas av ett stärkt grundlagsskydd. Detta gäller obe- roende av vilka slags uppgifter åtgärden eller behandlingen avser. Bestämmelserna om samtycke i personuppgiftslagen bör enligt för- arbetena kunna tjäna som vägledning vid bedömningen av vad som krävs för ett giltigt samtycke, se vidare härom i avsnitt 3.5.1. Inte varje slags behandling av uppgifter om enskildas personliga för- hållanden som sker utan samtycke ska anses som så integritetskäns- lig att det är motiverat att låta den omfattas av integritetsskyddet i grundlagen (se prop. 2009/10:80 s. 180). Endast åtgärder som innebär kartläggning eller övervakning av enskildas personliga förhållanden avses. När det gäller begreppen övervakning och kartläggning anförs i propositionen att en åtgärd från det allmännas sida som vidtas primärt i syfte att ge myndigheterna underlag för beslutsfattande i enskilda fall kan anses innebära kartläggning av enskildas för- hållanden, även om avsikten inte är att kartlägga enskilda. Så torde vara fallet när det gäller ett stort antal uppgiftssamlingar som det allmänna förfogar över. En mycket stor mängd information som rör enskildas personliga förhållanden finns till exempel lagrad i Skatte- verkets, , och Kronofogdemyndig- hetens olika databaser och även hos de statistikansvariga myndig- heterna. Flera av dessa uppgiftssamlingar omfattar en stor andel av Allmänna utgångspunkter vid utformandet av en utlänningsdatalag landets hela befolkning och flera av dem innehåller också till viss del mycket integritetskänsliga uppgifter. Myndighetsspecifika verksamhetsregister och databaser med infor- mation som är knuten till en myndighets ärendehantering förekom- mer inom i stort sett all statlig och . I många fall är uppgifterna tillgängliga för myndigheterna på sådant sätt att lagringen och behandlingen av uppgifterna kan sägas innebära att enskilda kartläggs, även om det huvudsakliga ändamålet med behand- lingen är ett helt annat. Det förekommer även att uppgiftssamlingar inrättas och utformas i syfte att fungera som mer utpräglade personregister. Som exempel nämns i ovan nämnd proposition polisens belastningsregister. Vidare konstateras i propositionen att en rad åtgärder som innefattar in- samling av information om enskildas personliga förhållanden i andra situationer kan anses innebära övervakning, till exempel hemlig kameraövervakning, teleavlyssning och teleövervakning.