sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — KPNQwest hade finansiella problem och konkursförklarades med i skulder. Under sin storhetstid värderades bolaget som mest till 40 miljarder dollar.18 Med facit i hand är det lätt att se att IP-förespråkarna hade rätt, och att den svenska IP-entusiasmen gav försprång under internets introduktionsfas i som den påskyndade användningen i övriga . Avregleringen som bäddade för bredband åt alla ska vi alla ha tillgång till bredband. Orden kom från näringsminister i slutet på 1990- talet,19 början av den tid som senare kom att benämnas it-bubblan. ord var också ett av startskotten på en rejäl utbyggnad av bredband bland såväl kommersiella som offentliga aktörer. bolagiserades och en ny telelagstiftning infördes i . Med detta uppstod konkurrens till , både inom fast och mobil telefoni.20 – då tele- sektorn öppnades helt finns inte några legala monopol inom EU. Däremot infördes ett ramverk med regler i syfte att skapa förut- sättningar för nya företag att träda in och konkurrera med de gamla monopolen, bland annat när det gäller samtrafik mellan olika tele- nät.21 Även om konkurrensen ökade hade länge en stark ställ- ning på den svenska telemarknaden – beroende på kontrollen över infrastrukturen och bolagets betydande abonnentstock. 16Källa: "- ", Datateknik . 17“Elektroniska postsystem ska förenas”, SvD, sidan 22,. 19wwwc.aftonbladet.se/nyheter/9909/12/bredband.html 20www.regeringen.se/content/1/c6/03/62/17/2d76c1a9.pdf 21www.kkv.se/upload/Filer/Trycksaker/Rapporter/rap_1998-3.pdf Att ge tillgång till bredband framstår allt tydligare som den största och viktigaste infrastruktursatsningen i sedan sats- ningen på järnvägsnätet. På politisk nivå pratades det om strategier för hur skulle bli en ledande it-nation. Riktlinjerna var tydliga: För att bli världens första bredbandsnation behövdes tre viktiga delar: kompletta fastighetsnät, stadsnät och ett nationellt nät.22 Dessa delar var många eniga om och förutsättningarna var klara. Det enda som krävdes var, i teorin, agerande.23 Fastighets- nätet var upp till respektive fastighetsägare att besluta om, de flesta stadsnät förväntades vara kommunalt ägda, kvar stod det nationella nätet. Internetoperatören i var en av de aktörer som tidigt hade ambitiösa planer på landstäckande utbyggnad av ett höghastighetsnät för Internet. Det första steget var en fast anslut- ning mellan och med kapacitet upp till 1 Gb/s. Bolagets plan var att lägga ner fiber- eller kopparkabel i större städer och täcka glesbygden med radiolänk. , som från början var ett studentprojekt i , växte med hjälp av investerings- kapital från till en av de mest aggressiva kabeldragarna i . hade företaget dragit tillräckligt med fiberkabel för att förena storstäderna i och tillsammans med Tele1 Europe, senare , samt fanns planer på att för- ena de andra nordiska länderna.24 Ett annat nystartat företag, Bredbandsbolaget – dotterbolag till – riktade liksom in sig på flerfamiljshus. Bredbandsbolagets plan var att sälja in sig i de tjugo största städerna i och konkurrera med framför allt Telia.25 Under IT-eran rapporterade medierna flitigt om att hela måste ha bredband. Internet skulle ses som lika självklart som att ha el och telefon. låg redan, tillsammans med och på tre-i-topplistan över länder med bäst internettillgäng- 22“Supertekniken som ska förvandla ditt liv”, . 23Det fanns dock de som inte höll med, och som även 2015 anser denna segmentering vara felaktig. 24www.affarsvarlden.se/hem/nyheter/article2530309.ece 25”Snabbt nät byggs ut i hela ”, Dagens IT . lighet i världen.26 handlade det om att behålla den ledande positionen samt att skapa incitament för företag och befolkning att anamma tekniken. kunde för få ett bredbandsnät som knöt ihop alla kommuner. Detta hade en utred- ning från statliga visat. Om man dessutom lägger till ändutrustningen som styr trafiken i kablarna skulle investe- ringen landa på måttliga fyra miljarder.27 I mitten fanns 136 stadsnät i drift där kapaciteten byggts ut med fibernät. I dessa kommuner fanns av befolkning.28 Precis som med den snabba utvecklingen av mobilnätet , var det tillgängligheten av bredbandet i glesbygden som kom att bli forum för diskussion. Om politikerna lät marknads- krafterna styra skulle det bli svårt att motivera långa kabeldrag- ningar till ett fåtal kunder. Det som bland annat var hämmande för utvecklingen var de otydliga besked om vidare statliga subventioner som ansågs skulle bli nödvändiga i de fall där det inte skulle finnas kommersiell bärkraft. Fiberkabelnätet hade lagts mellan de större städerna i södra och mellersta delen av . var det upp till respektive kommun att fortsätta arbetet med fiberutrullningen. Dock ansåg en del experter att det i vissa fall skulle vara billigare att ha radiolänkuppkoppling för privata hus- håll.29 briserade it-bubblan och bara gick 121 it-företag med sammanlagt över 1 600 anställda i konkurs. Vid sidan av rena konkurser brottades många it-företag med ekonomiska problem, som de på olika sätt försökte bemästra. Ett av dem var att få de anställda att acceptera lönesänkningar, något som skulle bidra till att bland annat kunde sänka sina kost- nader med cirka 60 miljoner kronor.30 26”gräver ned sig”, SvD . 27”Förslag om billigt bredband”, SvD . 28”: Bredband så in i ”, Affärsvärlden . 29”Privata företag ordnar bredband”, . 30”Gå inte med på lönesänkning”, . Den låga konkurrensen gällande bredbandserbjudande för före- tag slapp inte undan kritik. En undersökning visade att svenska företag betalade mer än motsvarande företag i . Framförallt berodde det på att de lokala anslutningarna är mycket dyrare än internationella uppkopplingar och att de allra flesta bredbandsaktörer var beroende av , då bl.a. ägde kopparnätet som fortfarande var den dominerande accessformen.31 efter att den mest intensiva utrullningen av bredband genomförts så började förväntningarna dala. En sprucken it-bubbla gjorde att börserna sjönk kraftigt och det blev generellt sett svårare för it-baserade företag att få tag i nytt kapital. köptes efter en tids motgång upp av Norska i slutet på 2002, som ett sätt för att komma in på den svenska bred- bandsmarknaden. köper även upp Bred- bandsbolaget. rapporterade med braskande rubriker om bredbandsdrömmar som blivit mardrömmar att de förväntningar som skapats gick i stöpet. rasar affärsmodellerna sam- man; det går inte att tjäna pengar på internationell nättrafik, det går inte att tjäna pengar på företagsnät och det går inte att tjäna pengar på att ge hushållen bredband. Plötsligt anses det till och med billigare att inte få fler kunder, utan bättre att bara låta miljardnäten ligga oanvända. Varje ny kund för med sig dyra inkopplingar och mer administration, alltså blir det billigare att inte koppla in fler.32 Den intensiva bredbandsutbredningen har trots allt satt sina spår. Bredband och fiberoptik kom att bli ett allt vanligare upp- kopplingssätt och efter rörläggningens början var rankad etta i världen när det gällde billigt bredband,33 Precis som visionärerna förutsåg så skapade snabbare internetuppkopplingshastigheter nya möjligheter för svenskarna och att strömma multimedia direkt från nätet är en självklarhet. 31”Dyrt bredband ett hinder för företag – högre priser i än i ”, 32”Bredbandsdrömmen blev en mardröm”, , sid 12. 33Enligt 2006, källa: news.bbc.co.uk/2/hi/technology/6900697.stm Vad 64 har betytt för svensk IT-utveckling Många tror att vårt digitala och sociala umgänge började med Internet men det stämmer inte. Så börjar boken 64 – som handlar om svenska ung- domar som växte upp med världens mest sålda hemdator, 64. I boken berättar författaren om det som han betraktar som ursprunget till det svenska it-, musik- och spelundret som vi gärna skryter om.34 Där många samtida människor bara såg en teknisk räknemaskin såg Generation 64 en mötesplats. De samlades på skol- och fritidsgårdar, i flick- och pojkrum, på demo- och copypartyn och utbytte spel, programvara och kunskap – och blev inte sällan vänner för livet. Samarbetsviljan, olydigheten, kunskapstörsten, underhållningen och framtidslängtan – eller bara den tidiga datorvanan – gjorde att många ur Generation 64 tar täten i våra innovativa företag, hela under- hållningsbranscher, vetenskapliga institutioner och medier.35 Hur kunde det bli så? Det fanns ju redan andra datorer , , som 64 lanserades i . Vad var det då som var så speciellt med just 64? Själva datorn hade arbetsminne och det inbyggda programspråket var en variant av BASIC, och datorn hade 16 färger, 3 ljudkanaler och en processor på cirka . Det var bättre än flera samtidiga konkurrenter, men långt ifrån vad ens en modern miniräknare har för kapacitet. Sannolikt var det inte datorn i sig, utan folket omkring datorn som gjorde skillnaden. Detsamma kunde mycket väl ha hänt runt en annan datormodell om förut- sättningar och tajmning varit liknande. Att det dock blev just 64 är en blandning av att den var kompetent, en stark prispress och uppkomsten av hackade och knäckta mjuk- varor. var samhället uppdelat i datorkritiker och hemdator- vurmare. Inför höstens skolstart och vinterns julhandel rådde hem- datorhysteri, kvällstidningarna var fulla av helsidesannonser för hemdatorer som media ofta publicerade skrämselartiklar 34Mycket av informationen i detta kapitel är hämtat ur boken 64 och komplette- rande intervjuer med författaren . om faran med datorer. Det fanns en stor mängd hemdatorer att välja på inför . Förutom 64 fanns ytterligare ett 20-tal modeller i allt från 20 och Atari 400 till och 2200. Enligt fanns det dock vissa fördelar med just 64: Genom att satsa mer på grafik och ljud än många konkurrenter blev den ett roligt och billigt alternativ till “tråkiga” PC, vilket lockade både kodare och spelare. Programmerare började knäcka kopieringsskydd för att visa sig på styva linan – och bytte spel med varandra för att stiga i status. Först och bäst knäck – högst status.36 Introt, alltså den grafiska introduktion som syntes innan spelet startade, visade vem som knäckt spelet, och blev en konstform i sig; demot. Kodare, grafiker och ljudmakare samlades i grupper för att tävla i både demoskapande och spelknäckande. Spelare samlades i lösa grupper för att byta knäckta spel med varandra. Byten skedde enligt principen Sneakernet,37 mer sällan via modem. Sverige var stort inom både demo och knäck, inte minst kanske beroende på det geografiska läget – nära och centralt i . Demokodning och knäckning blir en subkultur där folk lär sig projekthantering, arbetsfördelning, eventplanering och rekrytering. Kort sagt sköts grupperna som små företag. Mötena sker i små och stora demopartys världen över; Dream- hack är ett resultat av detta som leder vidare. Ett av första demopartyn initierades av personer i den nybildade gruppen , som senare bildade grunden för Digital Illusions (nu: EA DICE) som är största spel- företag räknat i antalet medarbetare 36Knäckta spel för PC var dock också stort - det ska inte förglömmas. Även “shareware” var vanligt inom PC-världen. 37Sneakernet kallas det när digital information på lagringsmedia som exempelvis disketter och USB-minnen fysiskt flyttas från en dator till en annan. Detta sker i ett där många ännu inte kommit i kontakt med datorer, där skolan ännu inte fått grepp om dataunder- visning och där de flesta hushåll inte har dator. var det inte givet att hemdatorer skulle vara både arbets- och spelmaskiner. Men datorer från , Spectrum och Atari visade att folk önskade att få ljud, grafik och användarvänlighet även i sina arbetsdatorer. Spel blev ett allmän- nöje, inte bara för barn. När 64 blir tar Amiga 500 över demoscenen till viss del och den verkliga multimedia- världen börjar – långt innan Internet och hem-PC. visar sig vara ett rätt misskött företag och det börjar synas då de förlorar marknadsandelar mot Nintendo/på spelsidan och PC-maskiner med Windows på företagssidan. som PC- tillverkarna börjar tillverka grafik- och ljudkort för att klara av spelutvecklarnas krav är saga över och bolaget går till slut 1994. 64 var inte den första datorn entusiasterna använde; det var däremot den första dator i som kan sägas vara social. Men hur mycket har egentligen knäckandet av kopieringsskyddet betytt för utvecklingen? Vad gäller knäckning av kopieringsskydd är det kontroversiellt att säga att det var en kanongrej; det är klart att det fanns spelbolag som gick under på grund av att de sålde för få spel – det går säkert att härleda detta till kopieringsknäck och det är ju en diskussion vi har än . Klart är dock att kopieringsknäckning är en verksamhet som bidragit till den kodarkultur vi har i accelererades av dotcom-eran som inleddes och passade demofolket som hand i handsken; de behövde ‘bara’ kommersialisera den verksamhet de redan hållit på med i flera år.38 En del knäckte spel av politiska skäl, andra för att de kunde – ytterligare några tjänade pengar på det i form av ren piratverk- samhet. Till detta kom en del andra kriminella grenar som telefon- bedrägerier och kontokortsfuffens. Men den rena demo- och knäckarverksamheten var och är en uppvisning i ingenjörskonst – en slags tidig skrytscen som återfinns överallt på nätet, via , sociala medier, Minecraft-byggen och allt möjligt. 38 Intervju med . 64 och den svenska demoscenen som uppmuntrat till ett frihetsönskande, men inte alltid lagliga, tänk kring mjukvaror kan också tänkas ha banat väg för piratkopieringens genomslags- kraft. På ett sätt har allt demokodarna drömde om blivit sant. Kodaren är kung och bestämmer över allt vi andra gör samt har koll på det mesta som får världen att ticka. Skoldatorfloppen som breddade datorintresset Året var och svenska politiker hade bestämt sig för ett stort och visionärt projekt: att införa en dator i den svenska skolan. Egenutvecklad teknik inkompatibel med omvärldens och stora administrativa problem kantade projektet, som i efterhand har kallats ett av mest misslyckade datorprojekt.39 tvingade det isolerade teknikvalet fram en sällan skådad kreativitet bland de elever som inte kunde göra mycket annat med datorn än att skapa. Namnet på såväl dator och projekt blev COMPIS40 – men vad det egentligen står för är något oklart. Oavsett vilket så är det ett namn som ger trevliga vibbar – åtminstone trevligare än vad projektet i sig visade sig utvecklas till. Företaget ”” som skulle utveckla och tillverka skoldatorn gick i konkurs ganska omgående. Televerksägda TeleNova41 och Studium42 fick driva projektet vidare och Teli43 tillverkade själva datorn. Datorn blev verklighet och infördes i skolorna där måttligt entusiastiska lärare tvingades lära eleverna hantera en dator som 39www.idg.se/2.10186/1.142677/compis---datorn-som-blev-ovan-med-alla 40www.diva-portal.org/smash/get/diva2:214189/FULLTEXT01.pdf 41Telenova bildades som ett dotterbolag till , för utveckling och tillverkning av Compisdatorn. Telenova levererade senare även en efterföljare till Compis kallad Campus 286och Campus 386. 42Esselte Studium var ett förlag som gav ut ordböcker och läroböcker. Detta hade sina rötter i Skrivrit, Skriv- och ritboksaktiebolaget, som utgivit läroböcker , men som 1973 bytte namn till Studium. 43Teli var och moderbolag till . inte existerade utanför skolornas värld.44 lansering var försenad över ett år.45 Dessutom ansågs den föråldrad och otidsenlig redan från början – och med tveksam kvalitet.46 Det gjorde att Compis redan från start var på väg att bli omsprungen av PC och även . sågs datorn på med viss skepsis i klass- rummen. Ett talande citat från en numera legendarisk spelkrönikör är följande: Tiden med Compis-datorer i skolan fick mig att tappa respekten för halva det vuxna samhället. Efter en halvtimmes genomgång hade vi inget mer att lära och vi fick göra som vi ville resten av lektionerna, vilka bara blev några få; det hela var bara ett stort slöseri.47 I samband med att skoldatorn introducerades infördes ett program- språk, som skulle vara lätt att använda. Det fick namnet COMAL (COMmon Algorithmic Language). Comal var ett danskt program- språk som ansågs särskilt lämpat för skolvärlden. Resultatet av detta projekt blev inte precis som förväntat. Ett stort antal elever och lärare som använde Compisdatorn hade negativa uppfattningar och erfarenheter av dess användbarhet. Programspråket Comal kom dock att överleva och även in talet och användes som ett nybörjarspråk på gymnasienivå, innan elever fortsatte med andra språk som C++ och Java.48 Som programme- ringsspråk fanns bland annat Comal och en speciell ”Compis- ”. Varför fungerade inte projektet och hur har det satt sina spår? Största problemet med Compis var egentligen mest dess tajming. Priset för datorn var högt och gick i konkurs gjorde inte saken bättre. Inköp av Compis kom enbart att kosta de svenska skolorna 120 miljoner kronor.49 Vidare hade Compisdatorn ett eget operativsystem med egna standarder, vilket gjorde det svårare för elever att vänja sig vid /030-compis/index.htm /2.10186/1.142677/compis---datorn-som-blev-ovan-med-alla /polopoly_fs/1.41348.1320916253!/IOL_Forskning_01.pdf , hackare och spelkrönikör i Generation 64-boken, sid 83. /2.10186/1.142677/compis---datorn-som-blev-ovan-med-alla andra datorer som användes på vanliga arbetsplatser. Slutligen var även Compisdatorn i sig rätt omodern.50 På lång sikt kan man säga att ambitionen på politisk nivå att datorisera undervisning satte sina spår. Bland annat hade Folk- partiet ”en dator till varje elev” som vallöfte medan Socialdemo- kraterna uttryckte viljan att "varje elev ska ha tillgång till en dator”.51 Även in pratades det om datorer till skolan. Skoldatorn etablerade också planering för datorsalar, som kom att finnas i var och varannan skola . Den utveckling av pedagogisk mjukvara som bidrog till kan heller inte förringas. Att Compis skilde sig både från den marknadsledande PC- standarden och från medförde dock en positiv effekt: En hel del av de elever som “tvingades” sitta med Compis passade på att utforska och skapa kreationer som annars inte skulle ha skapats. Det handlar om allt från att skriva enkla kodsnuttar och “konst- verk” till att skriva mer avancerade spel. Kreativiteten kan alltså sägas ha stimulerats trots – eller tack vare – ett så isolerat teknikval som Compis. Än lever Compisnostalgin kvar genom emulato- rer52 och diskussionsgrupper.53 Uppfinnaren som blev internetoperatör SwipNet var första kommersiella internetoperatör, men det var uppfinnaren som med bolaget blev först med att på bred front erbjuda internetaccess åt privatperso- ner. var de allra flesta svenska aktörer som kommuni- cerade med antingen IP-protokollet eller med mail via UUCP anslutna via . Den största förändringen kom då en fast förbindelse skapades mellan KTH i och vid i . Detta gjorde att det skapades en direkt förbindelse mellan NORDUnet och NSFNet. Då intresset för internetaccess hela 50Gamla datorer fyller förrådet, . 51Logga in, ungar – skolan har börjat, . /emulators/ABC80/Emulator 53groups.yahoo.com/neo/groups/compis_lever/info tiden ökade, och användarvillkor för NSFNet förhindrade kom- mersiell användning,54 skulle det bli ohållbart för KTH att driva Sunet vidare och därför övertygades mediemagnaten om att dra igång en kommersiell internetoperatör. En drivande kraft var föreningen – Users' Society – som vanligtvis annars mest genomförde tekniska tester av olika slag. SNUS tog fram ett förslag, kallat Basnät 90, och förde diskussioner med dåvarande som dock inte nappade. I stället var det som startade dotterbolaget och blev första kommersiella inter- netleverantör då kommersiella kunder och all UUCP flyttades från Sunet till SwipNet, för att ge bättre plats åt universi- tetsaktörerna hos Sunet. SwipNet inriktade sig till en början uteslutande mot företags- kunder. De få privatpersoner som skaffade abonnemang fick betala dyrt för nöjet. Intresset från privatpersoner var dock ökande och här steg nu uppfinnaren och entreprenören in. Han försökte övertyga ett antal telekombolag att bli inter- netleverantörer, men hade ingen större framgång. I stället fortsatte han att jobba på ett företag som it-ansvarig och hade hand om allt från lokala nätverk till skrivare. åker på en resa jorden runt och när han kommer tillbaka till inser han att medvetenheten om internet börjar göra sig allt mer påmind. Han dammar av sina affärsplaner och skickar runt dem åt alla håll och kanter. Per , dåvarande näringsminister, är en av dem som får planerna – och han svarar att det låter som en bra idé och ett trevligt initiativ, men att han som minister inte kan blanda sig i sådana saker. En av visioner var att skulle kunna ha en statsfinansierad internetleverantör. Av det blev det dock intet. 54 Intervju med . fick däremot napp hos serietidningsförlaget , vars VD finansierade det hela och gav både lön och ägarandel i bolaget . Detta var på som- maren 1994, en av de varmaste somrarna i mannaminne, och satt i Semics luftkonditioneringsbefriade lokaler i . kopplades de första användarna in. De ringde in med modem och fick en källinloggning på en Unixdator. Gopher, FTP och IRC55 var initialt tre av de mest populära aktiviteterna. Året efter började Algonet med PPP56, vilket gjorde det möjligt för folk att sitta hemma och surfa på webben. Namnet Algonet kom från Älgö – platsen för föräldrahem. Dessutom visade sig “algo” passande nog betyda “något” på spanska. Så blev Algonet – “något nät” – fött. hade gjort en marknadsundersökning bland BBS-användare i och kommit fram till att det vore rimligt att kunna få 400 betalande användare . Intresset var dock större än beräknat, och Algonet hade en tillväxt på . Det medförde växtvärk under vissa perioder – särskilt i samband med en flytt från till i Enligt hade Algonet som mest 40 000 kunder, alltså hundra gånger fler än vad det ursprung- liga systemet dimensionerats för.58 En aktör som initialt var glad över starten av Algonet var tidigare nämnda SwipNet. De hade visserligen en internettjänst inriktad mot privatpersoner men – liksom för företagsdelen – med höga användaravgifter. När skrev under avtalet om Algonets första fasta anslutning med SwipNet så uttryckte Tele2- representanterna stor glädje om en win/win-lösning. 55Enkelt förklarat kan Gopher sägas vara en föregångare till World , FTP ett protokoll för att överföra filer och IRC ett chattsystem. 56PPP = Point-to-Point Protocol, ett protokoll som används för att koppla upp en dator mot Internet via ett modem. 57www.acc.umu.se/~wschedin/ragnar.html 58Videointervju med för .SE:s internetmuseum. efter hade SwipNet dock börjat inse att det fanns möjlighet att dra in stora pengar på den så kallade samtrafikavgiften – den avgift som operatörer måste betala när de skickar trafik till varandras nät. Genom att låta privatpersoner ringa upp Tele2-nummer från sina Teliaabonnemang kunde Tele2 – eftersom de terminerade59 telefon- samtalen – håva in många , och därför dumpa pris- erna på internetaccess för privatpersoner. Detta medverkade säkert till att Årets julklapp 1996 blev ett Internetpaket.60 kollega, , insåg att Algonet inte skulle ha någon framtid som internetoperatör om man inte skulle kunna utnyttja samtrafikavgifterna på något sätt. Lös- ningen för Algonet blev därför att kontakta teleoperatören nordia som etablerat sig på marknaden. hade inga erbjudande om internetaccess för privatkunder och därför blev lösningen ett samgående. köptes Algonet upp av Tele- nordia och gänget på Algonet börjar då utveckla plattformen “Tninet”. När den är färdigutvecklad var det bara den som mark- nadsförs, och får hundratusentals kunder. styckas företaget av och , som ägde . får företagskunderna och privatkunderna inklusive Algonet och Tninet-plattformarna.62 Ytterligare tog över kunderna. Datorreformen som gav it-mognad i hemmet hyllade den, politiker risade och rosade den. beslutade den socialdemokratiska regeringen att införa den så kallade hem-PC-reformen. Den innebar att svenskarna genom sitt jobb på ett förmånligt sätt kunde införskaffa sig en subventionerad dator till hemmet.