sou · H3B352 · 2015-06-05 00:00:00 — (2004) The detection of deception in forensic contexts. (2003) The psychology of interrogations and confessions: A handbook. m.fl. (1949) Nya jämte lagen om dess inför- ande: med kommentar. Health Services Commissioner (2005) Inquiry into the practice of recovered memory therapy. Heilig & (2014) Narkotikaberoende. (1997) Hemligheter och minnen: att utreda till- förlitlighet i sexualbrottsmål. (1972) Victims of groupthink: A psychological study of foreign- policy decisions and fiascoes. (1982) Groupthink: psychological studies of policy decisions and fiascoes. (2015) Den stökiga psykiatrin. (1998) Spectral evidence. The case: incest, memory, and truth on trial In . Kocsis (2008) Serial murder and the psychology of violent crimes. m.fl. (2005) Straffprocessen. Loftus, (2008) Eyewitness testimony: Civil & criminal. Loftus & Ketcham (1994) The myth of repressed memory. (1994) La de små barn komme til meg: barns erfaringer med seksuelle og rituelle overgrep. Lunds Domarakademi (2007) Rättssäkerheten i brottmål – ifrågasatt av Justitiekanslern. (2013) Praktisk process VIII. Bevisrätt C. Bevisvärdering. (2010) Polisförhör – sökande efter fakta eller erkännande – en studie av polisförhör i två mordutredningar. (2013) En mördare blir till. (2004) Psykiatri. (2010) Advokatetik, en praxisgenomgång. (2009) Tillräknelighet. Rossmo (1995) Geographic profiling: target patterns of serial murderers. (2007) Bevisvärdering av utsagor i brottmål. (1996) Sanningens eld lögnens lågor. Welamson (1994) Rättegång VI. (1973) God advokatsed. (2004) Svensk vittnespsykologi. Utsage- psykologi i teori och praktik. (1996) Sex, lögner och terapi: verkligheten bakom vår tids häxprocesser. (2010) Mediebilden av och . (2013) Seriemorderen fra terapiromme – Fra til – og tilbake igjen. (2008) Psykologiska påverkansfaktorer vid utred- ningsarbete. Beauregard, Proulx & Rossmo (2005) Spatial patterns of sex offend- ers: Theoretical, empirical and practical issues. Aggression and Violent Behavior. (2008) Intervju med . (2013) A review of published research on adult dissociative identity disorder 2000–2010. Breger (2010) Making waves or the claim: Analyzing the institutional culture of family courts through the lens of social psychology groupthink theory. Busto & Sellers (1991) Anxiolytics and sedative/hypnotics dependence. (1992) Psykologisk expertis i rättssalarna – får vi bättre domstolsbeslut? (1991) Recovered versus nonrecovered schizo- phrenic patients among those who have had intensive psycho- therapy. Degnin (2009) Difficult patients, overmedication and groupthink. (2001) Management communication: The threat of groupthink. (1990) ”Fakta i målet”? – Några reflektioner med anled- ning av en avhandling i vittnespsykologi. (1997) Om rättsintyg – några reflexioner med anledning av allmänna råd om rättsintyg vid utredning av vålds- och sexualbrott. (2014) Mer om tankefel vid utredningsarbete i fallet . (1998) and well after 25 years: A review of groupthink research. Organizational Behavior and Human Decision Processes. (2014) Opartiska domare och effektiv resursanvändning. Fotopoulou (2010) The affective neuropsychology of confabulation and delusion. (2010) The substance of false confessions. Geraerts et al. (2009) Cognitive mechanisms underlying recovered- memory experiences of childhood sexual abuse. Gerleman (2013) ”Den som sa det han var det” – om prövning av erkännanden ur ett rättssäkerhetsperspektiv. Gilboa (2010) Strategic retrieval, confabulations, and delusions: Theory and data. Glowinski, Payman & Frencham (2008) Confabulation: a spontaneous and fantastic review. (1997) Encounter and death: The spatial behavior of US serial . Goodwill & (2005) Sequential angulation, spatial dispersion and consistency of distance attack patterns from home in serial murder, rape and burglary. Psychology, Crime & . Gregow (1996) Några synpunkter på frågan om bevisprövning och bevisvärdering i mål om sexuella övergrepp mot barn. Hempel (1994) Irrationellt grupptänkande: en analys av forskning rörande begrepp groupthink. (2005) Geografisk profilering: Ett framtida utredningshjälpmedel? Højsted & Sjogren (2007) Addiction to opioids in chronic pain patients: A literature review. Kaatari (1995) Ramen som realitetens representation: Förödande kon- sekvenser när terapeuten bryter ramar. Kassmyr (2013) Det allmännas skadeståndsansvar. Kjosnes (2011) Sannhet, tro og fordommer. Kringlen (2002) Seksuelle overgrep, gjenvunnet hukommelse og mul- tippel personlighetsforstørrelse. for Den norske lege- forening. Kvarnbrant (2011) Erkännandets roll vid bevisprövningen: Betydelsen av erkännandet för uppnåendet av beviskravet i brottmål. Linkros (2009) Svensk gärningsmannaprofilering – vetenskaplig legi- timitet, samarbete och metoder. Lundrigan & Canter (2001) Spatial patterns of serial murder: An analysis of disposal site location choice. Behavioral Sciences & the . Lundrigan & Canter (2002) A multivariate analysis of serial murder- ers' disposal site location choice. (2007) Benzodiazepines in generalized anxiety disorder: heterogeneity of outcomes based on a systematic review and meta- analysis of clinical trials. Menecier et al. (2012) Can one talk of benzodiazepine “drunken- ness”? About acute benzodiazepine intoxication, without suicidal or mortiferous tendencies. Mohler & Short (2012) Geographic profiling from kinetic models of criminal behavior. (2011) Defining dissociation in trauma. Paton (2002) Benzodiazepines and disinhibition: a review. (2014) Mediebevakning – ett hot mot domarens objektivitet? (2014) Några funderingar om hovrättsprocessen som garant för en modern och rättvis rättegång. Raymaekers et al. (2012) The classification of recovered memories: a cautionary note. Consciousness and Cognition. Redlich (2010) Self-reported false confessions and guilty pleas among offenders with mental illness. and Human Behavior. (1994) Groupthink in a different perspective: a study of authentic work groups. , Stiwne & (1998) Bipolar groupthink: Assess- ing groupthink tendencies in authentic work groups. Rossmo (1995) Place, space, and investigations: Hunting serial violent criminals. Weisburd & Eck, eds, Crime and place. Sampallo (2014) Erkännandets betydelse i brottmålsprocessen. Shader & Greenblatt (1993) Use of benzodiazepines in anxiety dis- orders. (1996) Det går att möta människan bakom våldet. (2011) Kritiska synpunkter på vissa minnespsykologiska teoriers användning inom svenskt rättsväsende. (2005) Satanistiska ritualmord och övergrepp mot barn – evidensbasering contra ideologi. (2009) Återuppväckande av minnen saknar vetenskapligt stöd som behandling. Snook (2005) Serial murderers’ spatial decisions: factors that influ- ence crime location. Journal of investigative psychology. Sohlmér (2014) ”Långt ifrån alla pedofiler är förövare” – och varför det är viktigt att veta. vult (2014) Erkännandet och jakten på sanningen. En rätts- vetenskaplig utredning rörande erkännandets utveckling i process- rättshistorien. Stoffers et al. (2012) Psychological therapies for people with border- line personality disorder. Cochrane Database of Systematic Reviews. Sullivan-Bissett (2014) Implicit bias, confabulation and epistemic innocence. Trotta (2014) Modelling serial offenders’ spatial behaviors: new assumptions for geographic profiling. Verheul & Herbrink (2007) The efficacy of various modalities of psychotherapy for personality disorders: a systematic review of the evidence and clinical recommendations. (2014) : Kvalitetsstandard för behandling av traumatiska minnen upphör att gälla. (1992) Domstolarna granskar vittnespsykologer. (1992) Sakkunniggranskning av identifieringsbevisning och vittnesutsagor. (1994) Att vårda dömda våldsbrottslingar på regionvårdsenheten på Säters sjukhus – psykoterapeutisk behandling enligt brittisk objekt- relationsterapi. (1996) Om samverkande mördare, svenska och internation- ella erfarenheter. Polisens metodstöd för utredning av grova våldsbrott (version 3, ). Rapport från JK:s rättssäkerhetsprojekt (2006). Rapport från JK:s andra rättssäkerhetsprojekt (2009). Rättssäker- heten i brottmål. 1994:12 Rekonstruktioner vid förunder- sökning om brott. 2013:7 Polisens förhör med misstänkta. Nationellt rättspsykiatriskt kvalitetsregister. Årsrapporter och 2013. Granskning av rättsväsendet och vården med anledning av rättsprocesser som rör En särskild utredare ska utreda och redovisa rättsväsendets och vårdens agerande i samband med de brottmålsprocesser som ledde till att , tidigare , blev dömd för åtta mord. Uppdraget omfattar även advokaters och sakkunnigas age- rande i samband med de aktuella processerna. Mot bakgrund av sin utredning ska utredaren analysera om det har förekommit strukturella brister i rättsväsendets och vårdens agerande i samband med de aktuella brottmålsprocesserna. Om så bedöms vara fallet ska utredaren ta ställning till om det är nöd- vändigt att genomföra förändringar i något hänseende. För det fall behov av förändringar identifieras ska fullständiga ändringsförslag lämnas. Uppdraget syftar inte till att bedöma eller uttala sig om enskil- das ansvar för eventuella brott eller annat som kunnat eller kan komma att prövas av domstol. Utredningen ska inte heller över- pröva domstolars, myndigheters eller andra offentliga organs beslut. Uppdraget ska redovisas . dömdes för stöld, grov stöld och grovt rån till rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning. berättade han om ett flertal mord som han påstod sig ha utfört. I vissa fall inleddes och fullföljdes förundersökningar med efterföljande åtal. I samtliga fall erkände han morden och en stor del av bevisningen utgjordes av hans egna uppgifter. Detta resulte- rade i att han –2001 blev dömd för åtta mord till rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning. återtog senare alla erkännanden av morden. I vissa fall ansökte han själv om resning och i andra fall ansökte åklagaren om resning till förmån för honom. Resning beviljades i samtliga fall. Åklagarna lade därefter ned åtalen varefter tingsrätten meddelade friande domar. Den sista friande domen vann laga kraft . genomgår fortfarande rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning enligt domen . Den domen har inte varit föremål för resning. Kritik har framför allt riktats mot hur polis och åklagare har organiserat och utfört förundersökningarna, men även andra delar av rättsväsendet och vården samt advokater och sakkunniga har kritiserats. Kritiken har framförts inte bara i domstolar och inför andra myndigheter utan även i medierna. I besluten att bevilja resning har hovrätterna uttalat att under brottsutredningarna lämnade olika och motstridiga uppgifter i fråga om morden – även om centrala händelseförlopp. Av de förhör som hölls med honom under förundersökningarna framgick, enligt vissa av resningsbesluten, att han anpassade sina uppgifter till de uppgifter som han fortlöpande delgavs under för- undersökningarna. Detta ansågs kunna reducera bevisvärdet av ut- sagan. Vid resningsförfarandena konstaterades det vidare att det varken av tingsrätternas domar eller domstolsprotokoll framgår att varierande uppgifter i olika skeden av förundersök- ningarna redovisades för tingsrätterna i tillräcklig utsträckning. Tingsrätterna hade därför, enligt hovrätterna, inte någon reell möjlighet att beakta hur dessa uppgifter hade utvecklats och för- ändrats under brottsutredningens gång. Ett annat exempel som åberopats till stöd för resningsbesluten är risken för falska erkännanden av en person som medicineras med narkotikaklassade preparat som han eller hon genomgår suggestiv psykoterapi. Uppdraget att utreda och redovisa rättsväsendets och vårdens agerande Höga krav måste ställas på kvaliteten i brottmålsprocessen. En brottsutredning ska alltid bedrivas på ett sådant sätt att kraven på rättssäkerhet och effektivitet säkerställs. I och i förundersökningskungörelsen finns en detaljerad reglering om för- undersökning och brottmålsprocessen i övrigt. I det nu aktuella fallet har alltså en person först fällts för åtta mord för att sedan efter resning frias från dem alla. Detta för- hållande i sig väcker frågor om huruvida det kan finnas brister i den reglering och ordning som gäller för brottmålsprocessen. Till detta kommer att den kritik som i detta sammanhang har framförts är mycket allvarlig. Med hänsyn till detta måste det nu undersökas om det kan finnas generella brister i regleringen eller ordningen för brottmålsprocessen. Detta behövs för att säkerställa att det inte finns några svagheter i systemet som riskerar den enskildes rätts- säkerhet i förfarandet. Regeringen ser fortlöpande över den lagstiftning som styr brottmålsprocessen. Några viktiga exempel på det från senare tid är betänkandena Partsinsyn enligt (SOU 2010:14), Förundersökning – objektivitet, beslag, dokumentation m.m. (SOU 2011:45) och Brottmålsprocessen (SOU 2013:17). Dessa betänkanden bereds i . Betänkandet SOU 2011:45 har lett till lagstiftning som innebär förstärkt rättssäkerhet vid ansökan om resning i brottmål. Även om brottmålsprocesserna mot ägde rum före de förbättringar som har skett inom rättsväsendet och systemet således inte ser likadant ut nu som då, finns det starka skäl att granska processerna och övriga omständigheter kring dessa. Som framgått av det föregående har det inte bara funnits fråge- tecken kring rättsväsende, advokater och sakkunniga, utan även kring vården. En granskning bör därför omfatta även den. Uppdraget syftar inte till att bedöma eller uttala sig om enskil- das ansvar för eventuella brott eller annat som kunnat eller kan komma att prövas av domstol. Det ligger inte heller inom upp- draget att överpröva domstolars, myndigheters eller andra offent- liga organs beslut. •utreda och redovisa rättsväsendets och vårdens agerande i sam- band med de brottmålsprocesser som ledde fram till att blev dömd för åtta mord. Uppdraget omfattar även advokaters och sakkunnigas agerande i samband med de aktuella processerna. Uppdraget att ta ställning till om det finns behov av förändringar Mot bakgrund av sin utredning ska utredaren analysera om det har förekommit brister i rättsväsendets och vårdens agerande i sam- band med de aktuella brottmålsprocesserna. Analysen ska även om- fatta advokaters och sakkunnigas agerande. Om sådana brister konstateras ska utredaren bedöma om dessa är av sådant slag att de kan ses som strukturella brister. Huvudsyftet med granskningen ska vara att dra slutsatser om behovet av förändringar för att för- hindra en upprepning av eventuella felaktigheter. Utredarens arbete ska kunna tjäna som underlag för regeringens fortsatta överväganden i frågan om några förändringar behöver vidtas. •mot bakgrund av sin utredning ta ställning till om det i något eller några avseenden är nödvändigt att genomföra förändringar i t.ex. författningar, organisation, regelverk, rutiner, samverkan eller rollfördelning mellan berörda myndigheter, och •för det fall behov av förändringar identifieras, lämna fullständiga ändringsförslag. Utredaren ska bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för det allmänna och konsekvenserna i övrigt av förslagen. Om för- slagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren får ta upp närliggande frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas, under förutsättning att utredaren bedömer att uppdraget ändå kan redovisas . Uppdraget ska redovisas . (Ju 2013:18) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om granskning av rättsväsendet och vården med anledning av rätts- processer som rör (dir. 2013:107). Enligt utredning- ens direktiv skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . () (Rättsliga rådet) () () () () () (SKL) Seminariet med åklagare och advokater (kammaråklagare) (advokat) (vice chefsåklagare) (överåklagare) (chefsåklagare) (advokat) (advokat) (advokat) (kammaråklagare) (chefsåklagare) 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. För lärande i staten. Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknik programmet. SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Gränser i havet.