sou · H3B359d2 · 2015-06-15 00:00:00 — Förslag: Lagen om regional fysisk planering och övriga lagförslag ska träda i kraft . 7 kap. (2010:900) och lagen (1987:147) om regionplanering för kommunerna i upphör att gälla från . Regionplaner som har antagits enligt lagen om regionplanering för kommunerna i och 7 kap. PBL före ikraftträdandet av denna lag ska gälla som regionala fysiska program enligt denna lag. Ett regionalt fysiskt program enligt lagen om regional fysisk planering ska vara antaget i varje län . Bedömning: bör få i uppdrag att följa och stödja uppdraget för regional fysisk planering. Vi föreslår att lagen om regional fysisk planering ska träda i kraft . Skäl för ett ikraftträdande är att samtliga aktörer behöver ges god tid för att förbereda sig för uppgifterna. Särskilt gäller det de samverkansorgan och landsting som får uppdraget för regional fysisk planering. Vi anser även att ikraftträdandet bör ske efter de allmänna val som ska hållas . De regionplaner som har antagits före föreslår vi ska gälla som regionala fysiska program enligt den nya lagen. Förslaget berör endast . Länets regionplan antogs 2010 och gäller . förbereder en ny regionplan. Vidare föreslår vi att övriga lagförslag ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ärenden om regionplaner, översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser, länsplaner för regional transportinfarstruktur, regionala utvecklingsprogram, trafikförsörjningsprogram och kommunala riktlinjer för bostadsförsörjning. Detsamma ska gälla för rapporter om bostadsmarknadsanalyser som har påbörjats före samt för mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av beslut om nämnda planeringsdokument och rapporter till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Vi lämnar flera förslag för att bättre tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och behovet av en hållbar utveckling i hela landet. Vi ställer krav på ökad samordning mellan ett antal planeringsslag och föreslår också en regional fysisk planering. Vi bedömer dessutom att det finns behov av en tydligare stat och att regeringen därför bör besluta om en nationell strategi för fysisk planering och bostadsförsörjning. Förslagen bör betraktas som en helhet, men om det finns behov av att införa dem åtskilda är det möjligt. Vårt förslag om ökad samordning såväl mellan planeringslagen på regional nivå som mellan dessa och kommunernas planering kan införas utan en regional fysisk planering. Samordningen är heller inte villkorad av att regeringen fattar beslut om en nationell strategi. Vi bedömer dock att en sådan skulle utgöra ett stöd för samordningen. Strategin skulle i sin tur vara ett stöd för det statliga agerandet oavsett krav på ökad samordning eller var i planeringsprocesserna på , regional eller nationell nivå som staten verkar. En nationell strategi är således relevant utan att en regional fysisk planering införs. En nationell strategi bör leda till ett mer samman- hållet statligt agerande. Den bör därför få konsekvenser för statliga myndigheter och vara ett stöd för dessa i deras arbete. Vårt förslag om en regional fysisk planering kan ses som en aktiv åtgärd för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och behovet av en hållbar utveckling i hela landet. Den regionala fysiska planeringen är inte beroende av vare sig åtgärder för ökad samordning eller en nationell strategi, men kan som de övriga två dra nytta av att samtliga tre åtgärder betraktas som en helhet. Som vi framfört i kapitel 8 kommer genomförandet av en regional fysisk planering att ta tid och vara beroende av hur väl kommunerna och de regionala aktörerna utformar sitt arbete. Till det kommer behovet av kunskapsinsatser och erfarenhetsutbyte för att genomförandet ska fungera väl. Uppdraget om en regional fysisk planering kommer enligt vårt förslag att åläggas olika aktörer över hela landet. Som vi har beskrivit tidigare i betänkandet kommer planeringen och tillhörande program att variera mellan länen beroende på aktuella utmaningar och de prioriteringar som görs. finns det skäl att betona vikten av ett organiserat utbyte av erfarenheter mellan dessa aktörer och att gemensamma kompetensinsatser genomförs. Vi bedömer att den statliga myndighet som är lämpligast för detta ändamål är . Ett uppdrag till bör i ett första skede fokusera på att bidra till ett väl fungerande genomförande av regional fysisk planering för att därefter övergå till ett uppsiktsansvar. Erfarenheter från liknande uppdrag bör finnas hos mot bakgrund av verkets roll inom det regionala tillväxtarbetet. har bedrivit en verksamhet för kunskapsutveckling, samarbete och utvecklingsprojekt inom området samhällsplanering och näringslivsutveckling. Kommuner och regionala aktörer som vill stärka samspelet mellan fysisk planering och näringslivsutveckling har –2015 kunna ansöka om stöd från och . och deras arbete med länsplaner för den regionala transportinfrastrukturplaneringen samt deras medverkan i projektet regioner innebär att även har erfarenheter att tillföra genomförandet av en regional fysisk planering. Uppsiktsansvaret bör innebära att skaffar sig en överblick över hur arbetet med regional fysisk planering fortskrider. I ett uppsiktsansvar bör kunskapsförmedling och stöd till olika aktörer som arbetar med eller berörs av regional fysisk planering också ingå. Ett uppsiktsansvar bör vidare bestå av att inhämta, bearbeta och analysera information. Vi bedömer att tillsammans med både och bör ha aktiva roller i genomförandet av så väl ökade krav på samordning som för den regionala fysiska planeringen. 10.1Förslaget till lag (201X:XX) om regional fysisk planering 7 kap. (2010:900) och lag (1987:147) om regionplanering för kommunerna i upphävs och ersätts med en lag om regional fysisk planering. Den nya lagen ska gälla för hela . Därmed avskaffas den tidigare särregleringen för . Lagen om regional fysisk planering baseras delvis på bestämmelser i de ovan angivna författningarna och innehåller nya bestämmelser som inte har någon motsvarighet i befintlig lagstiftning. Ett skäl för att införa en ny lag är att skillnaderna mot nuvarande bestämmelser skulle föranleda ett stort antal ändringar. Den nya lagen har en annan disposition i förhållande till det kapitel i samt den lag som föreslås upphävas. Anledningen är dels att skapa en tydlig struktur i fråga om olika aktörers uppgifter, dels för att anpassa lagen till regelverken för länsplaner för transportinfrastrukturplanering, kollektivtrafik och regionalt tillväxtarbete för att underlätta en eventuell framtida sammanslagning av lagarna. Utöver kommentarer till förslagen till lagändringar innehåller författningskommentarerna även kommentarer till förslagen till förordningsändringar. Kommentarerna till de föreslagna förordningsändringarna syftar endast till att förklara förslagens innebörd för dem som får detta betänkande på remiss. Kommentarerna bör inte användas som hjälp för tolkning och tillämpning efter ett eventuellt ikraftträdande. En beslutad förordning kan komma att skilja sig från förslaget i detta betänkande utan att motivet för ändringen framgår. Även om en beslutad förordnings lydelse inte skiljer sig från förslagets, kan regeringens uppfattning om hur den bör tolkas och tillämpas skilja sig från den uppfattning som redovisas i detta betänkande. Innehåll, syfte och tillämpningsområde Denna lag innehåller bestämmelser om fysisk planering av regional och mellankommunal betydelse inom länen. Bestämmelserna syftar till att övergripande skapa långsiktiga förutsättningar för en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar utveckling. Bestämmelsen reglerar lagens tillämpningsområde och övergripande syfte. Med planering av mellankommunal och regional betydelse avses planering som inte angår endast en enskild kommun, utan som angår två eller flera kommuner i ett län. Denna fråga behandlas utförligare under 4 §. Begreppet fysisk planering behandlas under 2 §. Övervägandena redovisas i avsnitt 6.2.2. Med fysisk planering avses i denna lag planering av frågor av betydelse för den fysiska miljön. Bestämmelsen definierar begreppet fysisk planering. Frågor av betydelse för den fysiska miljön kan vara frågor som har med användningen, utformningen, utvecklingen och bevarandet av den fysiska miljön att göra. Med fysisk planering enligt denna lag avses inte planering som ska ske enligt annan författning. Sådana andra författningar är exempelvis, väglagen (1971:948), lagen (1995:1649) om byggande av järnväg och (2010:900). Övervägandena redovisas i avsnitt 6.2.2. De samverkansorgan som avses i lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och de landsting som avses i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ska inom sina län ha de uppgifter som anges i 4 §. I ska ha de uppgifter som anges i 4 § och i övriga län ska ha dessa uppgifter. Det som sägs om samverkansorgan och ett landsting i denna lag gäller för . Paragrafen reglerar vilka aktörer som har de uppgifter som följer av 4 §. I första stycket knyts uppgifterna till de samverkansorgan som avses i lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och de landsting som avses i lag (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. I län där samverkansorgan inte finns och i län som inte omfattas av lag (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ska ha uppgifterna enligt 4 §. Landstingen och samverkansorganen har länet som geografiskt arbets- och beslutsområde. Av 1 kap. 2 § kommunallagen (1991:900) framgår sambandet mellan länsindelning och indelning i landsting. Där anges att varje landsting omfattar ett län, om inte något annat är särskilt föreskrivet. När det gäller samverkansorgan utgörs ett sådant av samtliga kommuner inom ett län. Detta framgår av 1 kap. 2 § lag (2002:34) om samverkansorgan i länen, där det anges att ett kommunalförbund som har samtliga kommuner i länet som medlemmar och där även landstingen kan ingå som medlem kan utgöra ett samverkansorgan. består endast av en kommun, . I detta län finns inget landsting, utan det är kommunen som ansvarar för landstingsuppgifter. Det blir således som måste få uppgifterna som anges i 4 §. Övervägandena redovisas i avsnitt 6.2.6. De samverkansorgan och landsting som avses i denna lag ska 1.utreda regionala och mellankommunala frågor av betydelse för länets fysiska miljö, 2.upprätta, anta och aktualitetspröva ett regionalt fysiskt program för länet som ska avse regionala och mellankommunala frågor av betydelse för länets fysiska miljö, 3.föra dialog med berörda parter som förhandlar om medfinansiering i bostadsbyggande och infrastrukturprojekt, 4.lämna underlag om sådana frågor som rör regionala och mellankommunala frågor av betydelse för länets fysiska miljö till , motsvarande aktörer i berörda län, de kommuner, regionala kollektivtrafikmyndigheter och andra myndigheter som berörs, 5.yttra sig enligt 3 kap. 15 § (2010:900) över förslag till översiktsplaner inom länet de är utställda, 6.verka för insatser som kan bidra till att det långsiktiga behovet av bostäder tillgodoses, och 7.verka för insatser som kan bidra till att minska länets klimatpåverkan. Av ett yttrande enligt första stycket 5 ska det framgå hur förslaget till översiktsplanen förhåller sig till det regionala fysiska programmet. De samverkansorgan och landsting som avses i denna lag ska lämna regeringen de uppgifter om den regionala fysiska planeringen som regeringen begär. Paragrafen anger vilka uppgifter de samverkansorgan och landsting som avses i denna lag ska ha. Övervägandena redovisas i avsnitt 6.2.7. I första stycket räknas uppgifterna upp. I punkterna 1 och 2 anges att samverkansorganen och landstingen enligt lagen ska utreda regionala och mellankommunala frågor av betydelse för länets fysiska miljö och angående sådana frågor upprätta, anta och aktualitetspröva ett regionalt fysiskt program. De samverkansorgan och landsting som avses i lagen har att bedöma vilka frågor som bör omfattas. Det kan röra sig om någon enstaka fråga eller om många frågor och det kan variera från tid till annan. Likaså kan det beröra vissa områden i länet mer än andra. En regional fysisk planering kommer sannolikt inte täcka in alla frågor av mellankommunal och regional betydelse för den fysiska miljön i länet. Det kommer därför att finnas frågor som av olika skäl inte ingår i den fysiska regionala planeringen. De får då hanteras av bland annat kommunerna eller på annat sätt. Uppgifterna ska röra regionala och mellankommunala frågor. Med detta menas frågor som är regionala till sin karaktär eller som angår två eller flera kommuner. Det kan exempelvis röra sig om övergripande fysiska strukturer för bebyggelse och tillhörande anläggningar, huvudstråk, städer eller tätorter av särskild regional betydelse (s.k. regionala kärnor), natur- och grönområden, infrastruktur för transporter, energi- och vattenförsörjning, avfallshantering, avlopp, gränsregionala relationer, eller strukturer som minskar klimatpåverkan. Det kan vidare handla om strukturer för strandskyddsområden och landsbygdsutveckling i strandskyddsnära lägen. När det gäller det sistnämnda kan dessa så kallade LIS- områden utgöra en mellankommunal och i vissa län även en regional fråga. Bebyggelsestrukturer och tillhörande anläggningar kan exempelvis avse områden och byggnader för bostäder, näringsverksamhet, offentlig verksamhet, kulturverksamhet, idrott och friluftsliv. I fråga om bostäder kan det vidare handla exempelvis om behovet av bostäder i länet och att utveckla segregerade bostadsområden. Avgränsningen innebär att planeringen inte ska omfatta frågor som angår endast en enskild kommun. Uppgifterna att utreda och upprätta ett regionalt fysiskt program avseende regionala och mellankommunala frågor enligt punkterna 1 och 2 innebär inte att någon planeringskompetens överförs från kommunerna eller från någon annan aktör till de samverkansorgan och landsting som avses i lagen. Förslaget innebär vidare att den ansvarige aktören inte ska överta några uppgifter som ankommer på någon annan, exempelvis planering av transportinfrastruktur, vatten- och avloppsförsörjning, bostadsförsörjning och avfallshantering. Bestämmelsen syftar till att det ska finnas ett framåtsyftande och målstyrt arbete på regional nivå där regionala och mellankommunala frågor kan identifieras och i största möjliga mån behandlas. Bestämmelsen syftar också till att underlätta den kommunala fysiska planeringen genom att bidra till ökad kunskap och förståelse för regionala och mellankommunala frågor med betydelse för den fysiska miljön samt till avvägningar mellan olika intressen på regional nivå. Utredningsuppgiften i punkten 1 kan exempelvis handla om att bevaka regionala och mellankommunala fysiska frågor och ta fram underlag i sådana frågor. Den kan också handla om att ta fram prognoser och på så sätt skapa bättre beredskap för och kunskap om olika samhällsutvecklingar. Uppgiften i punkten 2 om att upprätta, anta och aktualitetspröva ett regionalt program kan exempelvis avse att stödja eller förhindra olika utvecklingar genom bidra med kunskapsunderlag och planeringsförutsättningar. I 6 § finns bestämmelser om programmets innehåll. Som framgår av 5 § ska det alltid finnas ett aktuellt regionalt fysiskt program i varje län. I 10 § anges att programmet ska aktualitetsprövas varje mandatperiod. Enligt punkten 3 ska de samverkansorgan och landsting som avses i lagen föra dialog med berörda parter som förhandlar om medfinansiering i bostadsbyggande och infrastrukturprojekt. Syftet med denna bestämmelse är att skapa förutsättningar för samordning mellan den regionala fysiska planeringen och de projekt som syftar till att åstadkomma avtal om medfinansiering för bostadsbyggande och infrastrukturprojekt. I punkten 4 föreskrivs att de samverkansorgan och landsting som avses i lagen ska lämna underlag om sådana frågor som rör regionala och mellankommunala frågor av betydelse för länets fysiska miljö till , motsvarande aktörer i berörda län, de kommuner och regionala kollektivtrafikmyndigheter och andra myndigheter som berörs. Med underlag avses analys- och planeringsunderlag. Syftet med bestämmelsen är dels att skapa förutsättningar för samordning av regional fysisk planering mellan länen samt mellan regional fysisk planering och planeringarna för transportinfrastruktur, tillväxt, kollektivtrafik och bostadsförsörjning, dels att tillhandahålla planeringsunderlag för den kommunala översikts- och detaljplaneläggningen samt upprättande av områdesbestämmelser i syfte att underlätta den kommunala planeringen. Den samordning som åsyftas är mellan regional fysisk planering i län som har eller behöver få funktionella samband, mellan regional fysisk planering och planeringarna för transportinfrastruktur, tillväxt, kollektivtrafik och bostadsförsörjning, mellan regional fysisk planering och fysisk planering och mellan regional fysisk planering och andra planeringar som kan beröra och beröras av den regionala fysiska planeringen. Enligt punkten 5 ska de samverkansorgan och landsting som avses i lagen yttra sig över förslag till översiktsplaner inom länet . Bestämmelsen syftar till att fånga upp mellankommunala och regionala frågor och eventuella intressekonflikter som kan kvarstå efter samrådet. Av förslaget till ändring i 3 kap. 9 § (2010:900) följer att de samverkansorgan och landsting som avses i lagen (201X:XX) om regional fysisk planering är obligatoriska samrådsparter under ett samråd om förslag till översiktsplan. En översiktsplan kan ha genomgått betydande förändringar från samrådsskedet till utställningsskedet. I andra stycket anges att det ska framgå av ett yttrande hur översiktsplanen förhåller sig till det regionala fysiska programmet. I punkten 6 föreskrivs att de samverkansorgan och landsting som avses i lagen ska verka för insatser som kan bidra till att det långsiktiga behovet av bostäder kan tillgodoses. Med insatser avses exempelvis att ta fram analyser och annat planeringsunderlag, genomföra konferenser, anordna seminarier och erbjuda ett regionalt forum för frågor kring bostadsförsörjning och fysisk planering. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjning respektive översiktsplaner. Ett syfte med bestämmelsen är att öka samordningen mellan kommunens riktlinjer för bostadsförsörjningen och den regionala fysiska planeringen, motsvarande den samordning som har gjorts mellan bostadsförsörjningsriktlinjerna och översiktsplaner genom 3 kap. 5 § femte punkten (2010:900). Ett ytterligare syfte är att bostadsfrågan också kan behandlas på en regional nivå. Som framgår av 5 § i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar ska kommuner lämna sina riktlinjer för bostadsförsörjningen till de samverkansorgan och landsting som avses i lagen. Enligt punkten 7 ska de samverkansorgan och landsting som avses i lagen verka för insatser som kan bidra till att minska länets klimatpåverkan. Uppgiften ersätter inte uppgift att samordna det regionala arbetet med miljökvalitetsmålen. Syftet med uppgiften är att tillföra arbetet med att begränsa klimatpåverkan en ytterligare arena och att den regionala fysiska planeringen ska kunna bidra till att minska länets klimatpåverkan. Exempelvis kan en regional fysisk planering skapa förutsättningar för ökad användning av kollektivtrafik och planering för cykelstråk genom att peka på strukturella förutsättningar för infrastruktur och bebyggelse och ta tillvara naturliga resurser som vind, sol och vatten samt bidra till effektiva och strategiska lösningar kring bland annat avfallshantering och för energitillförsel. Enligt andra stycket ska det av ett yttrande över en översiktsplan framgå hur översiktsplanen förhåller sig till det regionala fysiska programmet. Se ovan under punkten 5. Enligt tredje stycket kan regeringen begära uppgifter om den regionala fysiska planeringen. Det kan t.ex. handla om att regeringen begär statistik uppgifter eller uppgifter om vissa sakförhållanden i länet kring angående den regionala fysiska planeringen. För varje län ska det finnas ett regionalt fysiskt program. Bestämmelsen anger att det ska finnas ett regionalt fysiskt program för varje län. Detta förslag skiljer sig från de nuvarande reglerna om regionplaner. Regionplaner får, men måste inte upprättas. En regionplan ska gälla och kan upphävas. I nu föreslagen lag om regional fysisk planering införs inte någon möjlighet att upphäva ett program. Anledningen är att det inte ska kunna uppstå situationer där ett län står utan ett program. Ett program gäller således tillsvidare. Mot den bakgrunden föreslås inte några regler om programmens giltighetstid. Av 7 § följer att ett program kan ändras. Genom beslut om ändring kan således nya program antas. Det förhållandet att någon giltighetstid inte föreslås för ett program ska inte förväxlas med ett programs planeringshorisont. Ett programs planeringshorisont avser den tidsperiod som ett program kan ta sikte på i fråga om den prognostiserade och tänkta utvecklingen. Några regler om programmens planeringshorisont föreslås inte. Det överlämnas till de samverkansorgan och landsting i lagen att bestämma, utifrån förhållanden och behov. I 10 § föreskrivs att ett regionalt fysiskt program ska aktualitetsprövas varje mandatperiod. Övervägandena redovisas i avsnitt 6.2.8. Av programmet ska framgå 1.hur hänsyn har tagits till allmänna intressen enligt 2 kap. (2010:900), hur riksintressen enligt 3 och 4 kap. har tillgodosetts och på vilket sätt miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. följts, 2.hur hänsyn har tagits till och hur programmet har samordnats med länsplaner för transportinfrastruktur, strategier för länets utveckling, trafikförsörjningsprogram och kommunala riktlinjer för bostadsförsörjning samt nationella och andra regionala och kommunala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling i länet, och 3.hur programmet är tänkt att genomföras. granskningsyttrande enligt 13 § ska utgöra en del av programmet. Regeringen får meddela föreskrifter om programmets utformning i övrigt. Paragrafen innehåller bestämmelser om innehållet i ett regionalt fysiskt program. Regleringen av programmets innehåll är allmänt hållen och anger inte vilka frågor planeringen ska omfatta för att göra det möjligt att anpassa programmet till olika förhållanden. Regleringen är allmänt hållen också för att underlätta samordningen av programmet med länsplaner för transportinfrastruktur, strategier för länets utveckling, trafikförsörjningsprogram och kommunala riktlinjer för bostadsförsörjning samt relevanta nationella och andra regionala och kommunala mål, planer och program. I kommentaren till 4 § lämnas exempel på frågor som skulle kunna vara av regional och mellankommunal karaktär och kan upptas i ett regionalt fysiskt program. I första stycket anges vad de samverkansorgan och landsting som avses i lagen ska redovisa i programmet. I punkten 1 anges att det ska framgå av programmet hur hänsyn har tagits till allmänna intressen enligt 2 kap. (2010:900), tillgodosett riksintressen enligt 3 och 4 kap. och följt miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. . Syftet med denna punkt är att få till stånd bedömningar och avvägningar utifrån de allmänna intressena, riksintressena och miljökvalitetsnormerna på en regional nivå. De ska i sin tur utgöra underlag för den kommunala översikts- och detaljplaneringen samt upprättande av områdesbestämmelser i syfte att underlätta den kommunala planeringen. Punkten 2 ställer krav på samordning med nationella och andra regionala och kommunala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling i länet. Krav på samordning med länsplaner för transportinfrastruktur, strategier för länets utveckling, trafikförsörjningsprogram och kommunala riktlinjer för bostadsförsörjning av betydelse för en hållbar utveckling i länet pekas särskilt ut. Avsikten är att det alltid ska framgå av ett regionalt fysiskt program hur samordning har skett med dessa planeringsdokument. Hur hänsyn ska tas och samordning ska ske regleras inte.