sou · H3B376d2 · 2015-09-01 00:00:00 — Ett tandvårdsstöd för alla – fler och starkare patienter Den vuxna befolkningens tandvårdskonsumtion och tandhälsa m.m.................................................. Vad tycker du om det statliga tandvårdsstödet – rapport från en enkätundersökning till behandlare Sammanfattning av enkätstudie om människors kunskaper om det statliga Den vuxna befolkningens tandvårdskonsumtion och tandhälsa m.m. Beställare: Rapporten har tagits fram på uppdrag av utredningen (S 2014:6) om ett förbättrat tandvårdsstöd. Författare: , legitimerad tandläkare, och . Resultat och slutsatser är författarens egna. Statistisk bearbetning: , statistiker, . Finansiering: Utredningen (S 2014:6) om ett förbättrat tandvårdsstöd, , har finansierat arbetet. Författarens bindningar och jäv: Inga Nyckelord: Tandhälsa, besöksfrekvens, tandskador, karies, tandfyllningar, protetisk behandling, tandluckor, förebyggande behandling, munhygien, parodontit Korrespondens: , , Analys av tandvårdstödet kopplat till tandhälsa............. Syfte och huvudmål ................................................................ Datakällor och avgränsningar................................................. Tandhälsa och tandvårdsbehov i denna rapport.................... Tandhälsan och dess utveckling.................................. Tandhälsoutveckling mätt som antal tänder ......................... 2.2Viktiga orsaker till den uppkomna Besök i tandvården .................................................... Besöksfrekvens per åldersklass .............................................. Viktiga orsaker till ändrad besöksfrekvens ........................... Tandskador och reparation av tänder ........................... Orsaker till tandskador........................................................... Åtgärder vid reparation av tandskador .................................. Andra åtgärder vid tandskador............................................... Bilaga 2 SOU 2015:76 Detaljerade uppgifter om åtgärder vid tandskador............... Tandförluster och protetik........................................... Behandling vid tandlöshet...................................................... Antal tandstödda led .............................................................. Behandling vid olika omfattning av tandlöshet .................... Tandluckor som behandlas med avtagbar Helt tandlösa käkar ................................................. Tandstödd protetik vid annan rehabilitering......... Förebyggande åtgärder vid tandvård............................. Bakgrund till förebyggande tandvård .................................... Tandköttsinflammation och tandlossning............. Käkfunktionsstörning och tandslitage................... Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser.......... Undersökning som förebyggande åtgärd .............. Behandling vid kariesrisk och nonoperativ Antal patienter, tillstånd och åtgärder vid sjukdomar i vävnaderna kring tänder och Figur och tabellförteckning ......................................... När det statliga tandvårdsstödet för vuxna infördes tillkom bl.a. ett ansvar för vårdgivare inom tandvården att rapportera samtliga ersättningsberättigande åtgärder och orsaken, tillståndet hos patienten, som föranledde behandlingen. När allmänt tandvårdsbidrag nyttjas ska också patienternas tandhälsa, i form av antal kvarvarande och intakta tänder rapporteras. Delar av dessa data avseende har analyserats i denna rapport. Bättre tandhälsa - antalet intakta tänder har ökat och antal skadade tänder har minskat i befolkningen Andelen av befolkningen som besökte tandvården har minskat och kan minska ytterligare till följd av tandhälsoförbättringar. Personer och har ökat sin besöksfrekvens Andelen patienter som behöver reparera sina tänder har minskat från 54 till Andel patienter med karies som lagas har minskat från till Antal tandreparationer har minskat med . 363 000 färre reparationsåtgärder behövde utföras jämfört med Antal tanduttagningar på grund av karies och andra tandskador har minskat . Antalet patienter som behöver behandla stora tandluckor har minskat med Antalet patienter med mindre tandluckor har ökat med . Antalet patienter som behandlats med implantat har ökat men antalet implantat per patient har minskat på grund av att tandluckorna nu är mindre. Antalet patienter som behandlas med avtagbara proteser har minskat Antal basundersökningar utförda av tandhygienister har ökat och de som är utförda av tandläkare har minskat med . Andel patienter som fick non-operativa åtgärder vid karies har ökat, från . Antal patienter som fått förebyggande behandling på grund av parodontit (tandlossning) har ökat . Ökningen skedde huvudsakligen bland dem som är . Antal tanduttagningar på grund av parodontit har minskat Tandhälsan, mätt som antal tänder, har förbättrats . Medianantalet tänder var relativt stabilt - 28 eller fler kvarvarande tänder bland de som var . Andelen intakta tänder har ökat för samtliga åldergrupper; en sammantagen ökning . Det finns tydliga tecken på att etablerad tandhälsa kvarstår för varje åldersgrupp . Det finns ett starkt samband mellan antal intakta tänder och besöksfrekvens som innebär att det är lägre besöksfrekvens bland de som har många intakta tänder. Ett stort antal ej intakta tänder innebär ökad risk för att behöva göra ett tandvårdsbesök. av besöksfrekvensen kan förklaras av antal intakta och ej intakta tänder. SOU 2015:76 Bilaga 2 har av den vuxna befolkningen gjort ett eller flera tandvårdsbesök. 2014 var det 173 000 fler patienter som hade gjort besök, men besöksfrekvensen sjönk, mätt som andel av befolkningen, till . Som mest var den 2011 och 2012. Besöksfrekvensen mätt som andel av befolkningen varierar mycket mellan olika åldersklasser och har ändrats beroende på ålder . Besöksfrekvensen 2009 var för de som var och yngre; en andel som ökat till 2014. Den ligger mellan för de som var , vilket var färre. För de som är har det varit en ökning av besöksfrekvensen när hänsyn tas till befolkningsförändringar. Orsaken till förbättrad tandhälsa och sjunkande besöksfrekvens är sannolikt en långsiktig effekt av ökad fluoranvändning samt ökade satsningar på munhygieninformation och -instruktion i skolan och tandvården , då av befolkningen hade karies eller karieserfarenhet. Det finns en ökad medvetenhet hos befolkningen om hur och varför tandsjukdomar uppkommer. Hälsomedvetenheten har ökat allmänt i samhället. En ökad tilltro till att förbättringar i munhygien och ökad fluortillförsel kan behandla karies, har medfört en gradvis förändrad inställning hos behandlare när tänder med karies ska lagas med tandfyllningar. Andelen patienter av de som besökte tandvården och som fick reparera sina tänder på grund av tandskador har sjunkit från till . Sammantaget har det skett en minskning med av antalet utförda åtgärder till följd av tandskador . Det är cirka 137 000 färre patienter och 363 000 färre åtgärder. Antalet utförda fyllningar har minskat successivt , från cirka 3,3 miljoner till 3,0 miljoner - en minskning . Bilaga 2 SOU 2015:76 Antalet laboratorieframställda kronor har minskat , från 320 000 till 285 000 . Från utökade TLV den tandvård som är ersättningsberättigande för tand i position 7. I annat fall skulle antalet utförda kronor sannolikt ha varit ännu lägre . Antal rotbehandlingar och stift minskade och antal tanduttagningar på grund av tandskador minskade . Besök för att reparera tandskador samvarierar med antalet ej intakta tänder och är vanligast för dem mellan 60 till där de utgör av orsakerna till besöken. För av patienterna 2014 reparerades tänder på grund av karies; en andel som sjunkit från 2009. Minskningen var relativt jämnt fördelad mellan olika ålderklasser. Andra orsaker än karies till tandreparationer har minskat från 2009 till 2014. Minskningen finns bland de som är födda och . Minskningen av karies bedöms bero på långsiktiga och pågående effekter av förebyggande insatser hos befolkningen. Minskningen av fyllnings- eller kuspfrakturer kan framförallt kopplas till det ökande antalet intakta tänder, som indirekt beror på minskad kariesförekomst. Det har skett både en ökning och en minskning av det totala antalet patienter som fått tandvårdsstöd för rehabilitering av tandförluster. 2009 var det cirka 116 000 patienter som åtgärdade tandförluster, vilket minskade till 104 000 patienter 2012 för att sedan bli cirka 112 000 patienter 2014 – en sammantagen minskning med . De som åtgärdade större tandförluster - tre eller fler tänder - med tandstödd och implantatstödd protetik har minskat . Minskningen bedöms bero på bättre tandhälsa. Antalet patienter som fått behandling vid mindre tandförluster, såsom en- och tvåtandsluckor, har ökat . Ökningen bedöms bero på att den tandvård som är ersättningsberättigande har utvidgats vid denna typ av skada till följd av TLV:s beslut. Antal patienter som opererade in tandimplantat ökade från 21 700 till 31 500 . Ökningen bedöms bero på effekter av övergångsregler i den förra tandvårdsförsäkringen, vilka gjorde att efterfrågan var låg 2009 – 2010 för de som var . Implantatstödd protetik har också i högre utsträckning blivit ersättningsberättigande i det statliga tandvårdsstödet till följd av TLV:s beslut. Antal implantat per behandlad patient har blivit färre på grund av att tandluckorna som åtgärdats kommit att omfatta allt färre tandpositioner. Antal tandstödda led anger hur många tandpositioner som engageras vid en tandförlust. Antalet led minskade från 289 000 till 242 000 (-) för att 2013 öka till 299 000. minskade det igen till 280 000 led, det vill säga sammantaget en minskning för perioden i sin helhet . Minskningarna bedöms bero på bättre tandhälsa, det vill säga färre stora tandförluster att fylla ut, och ökningen beror sannolikt på ändrade ersättningsregler. Ändringar i tandvårdsstödet som TLV har beslutat , med en utvidgning av vilken tandvård som är ersättningsberättigande vid tandförluster, har haft direkt genomslag på antal patienter och utförd vård. Utan dessa ändringar hade antalet patienter och antal utförda protetiska åtgärder sannolikt minskat. Förebyggande åtgärder avser, för personer med risk för tandsjukdomar, att förebygga att dessa uppkommer och för personer som drabbats av sjukdom, att förhindra deras utveckling till ännu större skador eller för att hålla tandsjukdomen i ett inaktivt tillstånd. Basundersökningar utförda av tandläkare minskade medan basundersökningar utförda av tandhygienist ökade . Sammantaget var det en ökning av antalet basundersökningar med , vilket berodde både på ett ökat antal patienter och på en ökning av befolkningen. Antalet undersökningar per patient som besökte tandvården var i stort sett oförändrat . Förbyggande åtgärder vid risk för karies - behandlingar med fluor och professionell tandrengöring - minskade , från cirka 480 000 till under 300 000 . Minskningen av förebyggande åtgärder vid risk för karies bedöms vara relaterat till rekommendationer i Nationella riktlinjer för vuxentandvård (NR)och ändringar i . Andel patienter som fick non-operativa åtgärder vid karies har ökat, från . Det var patienter som fick de flesta non-operativa åtgärderna. Förekomsten av åtgärden information vid risk för sjukdomar i vävnaderna kring tänder och tandimplantat har minskat för de med risk och ökat () för de som är sjuka. Ökningarna bedöms bero på rekommendationer i NR och ändringar i . Resultaten visar att behandlare bytte tillstånd från risk för parodontit till gingivit (tandköttsinflammation). Åtgärder för avlägsnande av hårda och mjuka beläggningar vid risk för sjukdomar i vävnaderna kring tänder och tandimplantat upphörde att vara ersättningsberättigande /2013 p.g.a. ändringar i efter rekommendationer i NR. Antalet av dessa åtgärder har därefter ökat från 2 130 000 till 2 600 000 åtgärder vid sjukdomar i vävnaderna kring tänder och tandimplantat. Behandlare har bytt från tillstånd risk för parodontit till alla typer av sjukdomar i vävnaderna kring tänder och tandimplantat. Förekomsten av åtgärden Avlägsnande av hårda och mjuka beläggningar har minskat med sammanlagt 330 000 åtgärder när byte av tillstånd och övriga ändringar tas med i beräkningarna. Orsaken bedöms vara rekommendationerna i NR och TLV:s ändringar. Antalet patienter med behandling på grund av parodontit har ökat med cirka 160 000 () . De allra flesta var . Antal tanduttagningar på grund av tandlossning har minskat från 211 000 till 185 000 (-) . Orsaken till minskningen av antalet tanduttagningar trots fler patienter och fler tänder totalt bedöms vara de satsningar på förbättrad munhygien som gjorts och på en ökad medvetenhet om orsakssambanden när det gäller tandlossning. Analysen har visat att det finns tydliga tecken på en förbättrad tandhälsa hos befolkningen och att förbättringarna kommer att fortsätta. Fler intakta tänder och lägre kariesfrekvens leder till minskade behov av tandreparationer och protetik. 2014 behövde till exempel mindre än hälften av 4,3 miljoner patienter reparera tandskador och antalet som behövde omfattande protetik är i avtagande. Detta är åtgärder som kräver mycket av tandläkarnas tid. Bättre tandhälsa bör leda till att befolkningens besöksvanor gradvis ändras till längre intervall för regelbundna besök. Intervallen för undersökningsbesök hos tandläkare och tandhygienist kan förmodligen sträckas ut ännu längre än dagens intervall, särskilt för patienter med goda vanor, god tandhälsa och låg risk för tandsjukdomar. Längre livslängd hos befolkningen medför att det blir fler äldre med fler tänder kvar. Detta behöver dock inte med automatik leda till större behov av omfattande reparativ tandvård. Snarare har de som blir äldre bättre förutsättningar än tidigare, med fler intakta tänder. De äldre kommer dock att behöva regelbundna besök med undersökningar samt förebyggande åtgärder. Tidig upptäckt av risk för tandsjukdomar eller diagnostik av pågående tandsjukdomar innebär att insatser kan sättas in och reducera omfattningen av eventuella skador. Det är tydligt att ändringar i den ersättningsberättigande tandvården påverkade patienternas och behandlarnas val av tillstånd och åtgärder i tandvårdsstödet. 1Analys av tandvårdstödet kopplat till tandhälsa Utredningen (S 2014:6) om ett förbättrat tandvårdsstöd har uppdragit åt tandläkare att granska och analysera konsumtionen av tandvård och sätta utvecklingen i förhållande till utvecklingen av tandhälsan. En av utgångspunkterna för analyserna är utvecklingen av tandhälsan . Åtgärder för att behandla tandlöshet utgör den största kostnadsposten för patienter som får del av den högsta subventionsgraden på . Vården innebär stora kostnader för både patienterna och staten. Det är känt att antalet kvarvarande tänder, både intakta och ej intakta, har ökat mätt som median för befolkningen. Det borde ha medfört en minskad efterfrågan på tandvård som kompenserar för tandlöshet. Med ökat antal intakta tänder bör också efterfrågan på tandvård som åtgärdar tandskador minska medan efterfrågan på tandvård som minskar risken för tandskador, tandköttsinflammation, tandlossning och tandförluster borde öka. För att följa utvecklingen som nuvarande tandvårdsstöd varit ikraft behöver därför orsakerna till tandlöshet och tandskador beskrivas för att få en uppfattning om utvecklingen. Orsaker till tandskador: Antalet intakta tänder har ökat för nästan samtliga åldersgrupper sedan reformen trädde ikraft vilket borde innebära – allt annat lika – att skador orsakade av karies samt fyllnings- eller kuspfrakturer också har minskat. Finns det förändringar i antal patienter med tandskador och antalet utförda fyllningar reformen trädde ikraft? Mindre och större tandförluster: Hur ser utvecklingen ut åren 2009–2014 och har det skett någon åldersförskjutning? Antal implantat: Hur har antalet patienter som behandlas med implantat och antal implantat utvecklats åren 2009–2014. Finns det förskjutning av vid vilken ålder som behandling med implantat sker. Har populationens förändrade demografi, att folk lever friskare liv längre och att vi får fler personer i befolkningen påverkat efterfrågan . Antal tandstödda led: Har det skett någon förändring av antalet patienter och antal utförda led mellan 2009–2014. Har det skett någon åldersförskjutning och kan den ha påverkats av den förbättrade tandhälsan? Behandling av tandlösa käkar: I Socialförsäkringsrapport 2012:7 framgår att behovet av protetik för helt tandlösa käkar för personer 65+ syntes vara nästan tillgodosett som en följd av 65+reformen. Finns det en ökning i takt med att gruppen som var 2008 nu behöver ersätta tänder med protetik. Hur ser utvecklingen åren 2009–2014? Förebyggande behandling: Har det skett förändringar av antal patienter med risk att få tandsjukdomar och hur har förebyggande åtgärder tillämpats åren 2009–2014? Analyserna i föreliggande studie baseras på data från och Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) tandvårdsregister avseende ersättningsberättigande tandvård för personer . I underlaget för analyserna ingår också uppgifter från statistik och publikationer avseende tandvård. Bilaga 2 SOU 2015:76 Uppgifter om befolkningen avser registrerade bosatta respektive år. I underlaget ingår samtliga besök när en patient fått en slutförd tandvårdsåtgärd som är ersättningsberättigande enligt det statliga tandvårdsstödet. Förutom personuppgifter, besöksdatum, utförd tandvårdsåtgärd och åtgärdspris rapporteras också tandposition och de tillstånd som är orsak till behandlingen med mera. Åtgärder och tillstånd rapporteras i form av koder enligt Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets föreskrifter (TLVFS 2008:1) och allmänna råd om statligt tandvårdsstöd. Alla resultat baseras på totala data vilket medför att de är signifikanta. I denna rapport har helår valts som utgångspunkt eftersom många jämförelser görs per åldersklass och eftersom data är samlade och avstämda helårsvis. All rapportering till tandvårdsregistren sker elektroniskt. av behandlarna rapporterar genom ett av de sex datorjournalsystem som finns på tandvårdsmarknaden och resterande direkt via en portal som tillhandahåller. Aktuella registerdata kan innehålla fel som är kopplade till inrapportering av den insamlade datamängden. Det förekom olika inrapporteringsproblem varför det inte görs jämförelser med tiden . I denna rapport finns uppgifter om implantat som kan innehålla registreringsfel. har rapporteringskoder och villkor för implantat, implantatstödd protetik vid behandling i en- och tvåtandsluckor och friändstandlöshet ändrats. hade även implantat i helt tandlösa käkar en annan rapporteringskod vilket kan ha påverkat uppgifterna 2009. Information om EU-fördragstandvård har inte tagits med eftersom de behandlas manuellt och rör ett litet antal patienter som inte bedöms påverka resultaten i denna rapport. De poster som saknar fullständiga personnummer är exkluderade ur bearbetad data, vilket innebär att det kan finnas vissa skillnader vid jämförelse med andra registerutdrag. Det rör sig också om ett litet antal poster. Uppgifter ingår inte om den landstingsfinansierade tandvården för barn och ungdomar upp till och med det år då de fyller och övrig landstingsfinansierad tandvård för vuxna. 1.4Tandhälsa och tandvårdsbehov i denna rapport En av begränsningarna när konsumtion av tandvårdsstödet utvärderas är att det är komplicerat att mäta tandhälsa och tandvårdsbehov, vilka är viktiga variabler att ta hänsyn till när konsumtion av tandvård studeras. Dessutom saknas nyare nationella heltäckande epidemiologiska studier om befolkningens tandhälsa vilket gör att det är svårt att hitta jämförbara referenser. Det finns dock regionala studier som kan användas som referenser. Som ett övergripande antagande om tandhälsa används i analysen de uppgifter om antal kvarvarande och intakta tänder som rapporterats in till . Antalet kvarvarande och intakta tänder måste registreras och rapporteras till registret varje gång patienter i tandvården använder allmänt tandvårdsbidrag (ATB). Som ett antagande om vårdbehov används i denna analys de uppgifter om tandvårdskonsumtionen som rapporterats in till TLV:s och tandvårdsregister. Det kan innebära en viss osäkerhet att relatera den faktiska konsumtionen till patientens verkliga vårdbehov som innehåller patienternas egna preferenser. En person som till exempel saknar många tänder kan anse sig ha stora vårdbehov medan en annan person med exakt samma tandförluster och ekonomisk status kan anse sig inte ha några vårdbehov, upplevelsen är beroende på individens egna preferenser. Den aktuella perioden sammanfaller med en global finanskris och en svag tillväxt i den svenska ekonomin. Det är rimligt att tro att samhällsekonomisk oro påverkar befolkningens socioekonomiska ställning på kort sikt och även deras uppfattning om vårdbehov och därmed faktisk tandvårdskonsumtion. bör dock de biologiska behoven ha gjort sig gällande särskilt vad gäller bastandvård som undersökning, lagningar, tanduttagningar med mera. Det bör medföra att befolkningen trots svag ekonomisk tillväxt inte kunnat avstå från grundläggande tandvårdsbehov under de som tandvårdsstödet varit i kraft. Den granskade perioden kan därför anses var tillräckligt lång för att antagandet om att tandvårdskonsumtionen är tämligen representativ för verkliga vårdbehov. Populationen i föreliggande analys består av de mellan 4,15 till 4,35 miljoner unika individer som besökte tandvården en eller . har sammanlagt cirka 6,6 miljoner (6 601 0291) unika individer, av den vuxna befolkningen, gjort besök i tandvården. Kvinnor utgjorde av de som gjort besök medan deras andel var av befolkningen . 1 Källa: . 2 Tandhälsan och dess utveckling Tandhälsan var god mätt som antal tänder och den har förbättrats . Medianantalet tänder var relativt stabilt, 28 eller fler kvarvarande tänder bland de som var . Andelen intakta tänder har ökat för samtliga åldergrupper, sammantaget var det en ökning . Det fanns tydliga tecken på att etablerad tandhälsa kvarstår för varje åldersgrupp . Det fanns ett starkt samband mellan antal intakta tänder och besöksfrekvens som innebär att det var lägre besöksfrekvens bland de som har många intakta tänder. Ett stort antal ej intakta tänder innebar ökad risk för att behöva göra ett tandvårdsbesök. av besöksfrekvensen kunde förklaras av antal intakta och ej intakta tänder. Orsaken till förbättrad tandhälsa och sjunkande besöksfrekvens är sannolikt en långsiktig effekt av ökad fluoranvändning, satsning på munhygieninformation och -instruktion i skola och tandvård och därefter. Till det kommer en ökad medvetenhet hos befolkningen om hur och varför tandsjukdomar uppkommer och 1960 talen då av befolkningen hade karies. Dessutom har det tillkommit en ökad hälsomedvetenhet allmänt i samhället. En ökad tilltro till att förbättringar i munhygien och ökad fluortillförsel kan behandla karies har medfört en gradvis förändrad inställning hos behandlare när tänder med karies ska lagas med tandfyllningar. Ett av målen med tandvårdstödet är bättre tandhälsa hos befolkningen. För att kunna utvärdera detta var ett av kraven att det skulle vara möjligt att kunna följa tandhälsan hos befolkningen , när tandvårdsstödet infördes. Två mått för att mäta tandhälsan infördes; totalt antal kvarvarande tänder och antalet intakta tänder per individ. Även om måtten är enkla är de viktiga att följa eftersom de ger en bild av hur det står till med befolkningens tandhälsa bland dem som går till tandvården. När Allmänt tandvårdsbidrag (ATB) ska betalas ut måste vårdgivaren rapportera uppgifter om hur många kvarvarande tänder patienten har totalt i munnen och hur många av dem som är intakta. Med intakta tänder menas tänder utan karies, andra synliga skador eller fyllningar. 2.1Tandhälsoutveckling mätt som antal tänder Uppgifterna från tandhälsoregistret om totalt antal tänder och ej intakta tänder har relaterats till åldersklasserna 20 till . De värden som används är medianerna för varje åldersklass, se figur 1.