sou · H3B370 · 2015-08-04 00:00:00 — 3 Samhällsvetenskap, 5 000 juridik, handel, Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Figur 7.26 Totala antalet helårsstudenter vid de fackinriktade universiteten 1994–2013 på program, SUN 1-nivå Källa: SCB:s universitets- Helt naturligt är det flest helårsstudenter på program inom området teknik och tillverkning beroende på att de två tekniskt inriktade lärosätena Kungl. Tekniska högskolan och svarar för cirka 21 000 av gruppens 32 500 helårsstudenter. Utvecklingen 1994–2013 Utvecklingen för denna grupp har ökat från 15 000 helårsstudenter till 19 2013. Maximalt antal noteras med 21 500. , som är det enda medicinska universitet i gruppen, svarar för ökningen inom hälso- och sjukvård samt social omvårdnad. Denna ökning om 1 500 helårsstudenter har varit relativt jämn, med få undantag över tiden. En förklaring är statsmaktens ökningar av civil- och högskoleingenjörsutbildningarna samt av läkar-, tandläkar- och annan vårdutbildning. Figur 7.27 Totala antalet helårsstudenter vid de fackinriktade universiteten 1994–2013 på fristående kurser, SUN 1-nivå 7 Hälso- och sjukvård Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.28 Totala antalet helårsstudenter vid de fackinriktade universiteten 1994–2013 på fristående kurser, SUN 1-nivå juridik, handel, 6 Lant- och skogsbruk Källa: SCB:s universitets- Antalet helårsstudenter på fristående kurser inom gruppen är lågt i förhållande till andra grupper. I början av perioden var antalet helårsstudenter på fristående kurser nästan 1 000 medan det i slutet hade ökat till drygt 3 000. Även här är den största SUN-kategorin teknik och tillverkning, maximala antalet helårsstudenter här upp- nåddes 2009 med 2 200, men minskade till nästan 1 2013. Gruppen nya universitet består av , , samt . Samtliga dessa universitet startades utom som tillkom . Observera att i dessa universitet ingår uppgifterna för de högskolor som sedermera kom att bilda dessa universitet (se avsnitt 5.3). Det totala antalet helårsstudenter för denna grupp har ut- vecklats från 32 1994 till 37 2013, en ökning med 5 000 helårsstudenter vilket motsvarar . Antalet helårs- studenter på program ökade från 20 000 Utvecklingen 1994–2013 till 27 500, dvs. med 7 500 eller . Antalet helårs- studenter på fristående kurser minskade med 2 500 från 12 500 till 10 000 eller med -. Det totala antalet helårsstudenter vid de nya universiteten är av det totala antalet i riket. Andelen av rikets hel- årsstudenter är för både program och fristående kurser. Andelen helårsstudenter på program var och andelen på fristående kurser var . hade andelen på program ökat till och andelen helårsstudenter på fristående kurser minskat till . Antalet och andelen helårsstudenter över perioden efter programtyp respektive fristående kurser framgår av figurerna 7.29 och 7.30. Figur 7.29 Antalet helårsstudenter vid de nya universiteten efter programtyp respektive fristående kurser 1994–2013 Grön linje anger Bolognareformens Röd linje markerar början på omfördelningar/indragningar. Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.30 Andelen helårsstudenter vid de nya universiteten efter programtyp respektive fristående kurser 1994–2013 Källa: SCB:s universitets- När utbildningsområdena enligt SUN 1-nivå rangordnas efter flest antal helårsstudenter respektive 2013 framkommer följande resultat: Tabell 7.5 Fördelning av helårsstudenter (hst) per SUN 1-nivå, nya universitet 1994 och 2013 Samhällsvetenskap, juridik, Samhällsvetenskap, juridik, Pedagogik och lärarutbildni ng Hälso- och sjukvård samt social Hälso- och sjukvård samt social Naturvetenskap, matematik och Källa: SCB:s universitets- Utvecklingen 1994–2013 Inom lant- och skogsbruk samt djursjukvård har antalet helårs- studenter ökat från 1994 till cirka 250 . Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration; humaniora och konst; naturvetenskap, matematik och data respektive tjänster har behållit sina inbördes platser i rangordningen. Pedagogik och lärar- utbildningoch teknik och tillverkning har minskat och hälso- och sjuk- vård samt social omsorghar ökati rangordning . Utbildningsområdet teknik och tillverkninghade det högsta antalet helårsstudenter (5 500). Naturvetenskap, matematik och data uppnådde maximalt antal (4 500) och pedagogik och lärarutbildning (8 500). Resterande områden, dvs. samhälls- vetenskap, juridik, handel, administration (14 500), hälso- och sjukvård samt social omsorg(8 000), humaniora och konst (5 000) och tjänster (2 000), uppnådde högst antal helårsstudenter . Förändringen över hela perioden illustreras av figurerna 7.31 Figur 7.31 Totala antalet helårsstudenter vid de nya universiteten 1994– 2013, SUN 1-nivå 3 Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration 7 Hälso- och sjukvård samt social omsorg 1 Pedagogik och lärarutbildning 2 Humaniora och konst Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister Utvecklingen 1994–2013 SOU 2015:70 Totala antalet helårsstudenter vid de nya universiteten 1994– 2013, SUN 1-nivå Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Förändringen av antalet helårsstudenter på program inom utbild- ningsområden framgår av figurerna 7.33 och 7.34. Figur 7.33 Totala antalet helårsstudenter vid de nya universiteten 1994– 2013 på program, SUN 1-nivå juridik, handel, 7 Hälso- och sjukvård Källa: SCB:s universitets- Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.34 Totala antalet helårsstudenter vid de nya universiteten 1994– 2013 på program, SUN 1-nivå Källa: SCB:s universitets- Största ökningen av helårsstudenter på program har ägt rum inom områdena samhällsvetenskap, juridik, handel, administration med drygt 4 500 helårsstudenter eller . Nästan samma procentuella ökning har skett inom hälso- och sjukvård samt social omsorg där antalet helårsstudenter ökade med 3 000 eller med . En mindre antalsmässig ökning har skett inom områdena tjänster, humaniora och konst samt naturvetenskap, matematik och data. Antalet helårsstudenter inom pedagogik och lärarutbildning är relativt medan antalet helårsstudenter inom teknik och tillverkning har minskat med cirka 1 000 eller . Utvecklingen 1994–2013 SOU 2015:70 Totala antalet helårsstudenter vid de nya universiteten 1994– 2013 på fristående kurser, SUN 1-nivå juridik, handel, Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Figur 7.36 Totala antalet helårsstudenter vid de nya universiteten 1994– 2013 på fristående kurser, SUN 1-nivå Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Den största minskningen av antalet helårsstudenter på fristående kurser har skett inom området samhällsvetenskap, juridik, handel, Utvecklingen 1994–2013 Antalet har minskat med cirka 3 000 helårsstudenter eller . Dock har antalet helårsstudenter på program ökat inom detta område med 4 500. Humaniora och konst har ökat med drygt 300 helårsstudenter vilket motsvarar . Resterande områden har haft antalsmässigt mindre ökningar. I gruppen högskolor ingår: , Försvars- högskolan, , , , , , , , , och i , , , . Som har redovisats är det denna grupp som har haft den största ökningen av helårsstudenter. Det bör observeras att mer- parten av dessa högskolor startades i samband med hög- skolereform som /94 finansierades av de sektorsanslag som fanns för utbildningslinjerna och ett mindre anslag till lokala linjer och enstaka kurser. I och med reformen 1993 skedde en utbyggnad av dessa högskolor och de kunde starta och genomföra både program och fristående kurser. Det totala antalet helårsstudenter vid dessa högskolor var 29 1994 och ökade med 45 till 75 2013. Både antalet helårsstudenter på program och fristående kurser har ökat. För program från 21 000 till 55 500, och för fristående kurser från 8 500 till 19 000. I förhållande till det totala antalet i riket svarar högskolorna för av det totala antalet helårsstudenter, motsvarande andelar för program respektive fristående kurser är drygt 26 pro- cent respektive . Andelen helårsstudenter på program var 1994. Denna andel har endast ökat marginellt till . har andelen på fristående kurser minskat , från 2013. Antalet och andelenhelårsstudenter över perioden efter program- typ respektive fristående kurser framgår av figurerna 7.37 och 7.38. Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.37 Antalet helårsstudenter vid högskolorna efter programtyp respektive fristående kurser 1994–2013 Grön linje anger Bolognareformens Röd linje markerar början på omfördelningar/indragningar. Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Figur 7.38 Andelen helårsstudenter vid högskolorna efter programtyp respektive fristående kurser 1994–2013 Källa: SCB:s universitets- Utvecklingen 1994–2013 När utbildningsområdena enligt SUN 1-nivå rangordnas efter flest antal helårsstudenter respektive 2013 framkommer följande resultat: Tabell 7.6 Fördelning av helårsstudenter (hst) per SUN 1-nivå, högskolor 1994 och 2013 Samhällsvetenskap, juridik, Samhällsvetenskap, juridik, Hälso- och sjukvård samt social Pedagogik och lärarutbildni ng Pedagogik och lärarutbildni ng Hälso- och sjukvård samt social Naturvetenskap, matematik och Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Inom lant- och skogsbruk samt djursjukvård fanns inga helårs- studenter då 28 helårsstudenter noterades. hade detta antal ökat till 62. Pedagogik och lärarutbildning, humaniora och konst, naturvetenskap, matematik och data samt tjänster har behållit sin rangordning . Hälso- och sjukvård samt social omsorg och samhälls- vetenskap, juridik, handel, administration har ökat i rangordningen . Teknik och tillverkning som 1994 var det område som hade flest helårsstudenter har minskat till att bli det fjärde största området 2013. Teknik och tillverkning hade flest helårsstudenter (12 000) och naturvetenskap, matematik och data flest antal 2001 (5 500). Pedagogik och lärarutbildning uppnådde maximalt antal 2004 (14 500). Humaniora och konst uppnådde maximalt antal (10 500). Slutligen hade samhällsvetenskap, juridik, handel, administration maximalt antal 2011 (25 000) och hälso- och sjukvård samt social omsorg 2012 (13 500). Förändringen över perioden illustreras i figurerna 7.39 och 7.40. Utvecklingen 1994–2013 SOU 2015:70 Totala antalet helårsstudenter vid högskolorna 1994–2013, juridik, handel, 7 Hälso- och sjukvård Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Figur 7.40 Totala antalet helårsstudenter vid högskolorna 1994–2013, SUN 1-nivå 2 Humaniora och konst 6 Lant- och skogsbruk samt djursjukvård Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Förändringen av antalet helårsstudenter på program inom utbild- ningsområden framgår av figurerna 7.41 och 7.42. SOU 2015:70 Utvecklingen 1994–2013 Totala antalet helårsstudenter vid högskolorna 1994–2013 på program, SUN 1-nivå juridik, handel, 7 Hälso- och sjukvård Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Totala antalet helårsstudenter vid högskolorna 1994–2013 på program, SUN 1-nivå Källa: SCB:s universitets- Utvecklingen 1994–2013 Största ökningen av antalet helårsstudenter på program har skett inom samhällsvetenskap, juridik, handel och administration från 2 1994 till 15 2013. Området har alltså blivit sex gånger så stort. Områdena pedagogik och lärarutbildning samthälso- ochsjukvård samt social omsorghar ökat med 6 500, vilket innebär ökningar med över 120 procentrespektive . Även övriga områden har ökat men endast med några tusental helårsstudenter per område. Totala antalet helårsstudenter vid högskolorna 1994–2013 på fristående kurser, SUN 1-nivå juridik, handel, 7 Hälso- och sjukvård Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. SOU 2015:70 Utvecklingen 1994–2013 Totala antalet helårsstudenter vid högskolorna 1994–2013 på fristående kurser, SUN 1-nivå Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Antalet helårsstudenter på fristående kurser har ökat inom samtliga områden. Största ökningen har skett inom samhällsvetenskap, juridik, handel, administration och inom humaniora och konst. Dessa områden har ökat med drygt 3 000 helårsstudenter vardera. Områdena teknik och tillverkning och hälso- och sjukvård samt social omsorg har ökat vardera med runt 1 500 helårsstudenter. I gruppen konstnärliga högskolor ingår Kungl. , och konstnärliga högskola. Vid dessa högskolor fanns totalt drygt 1 300 helårs- studenter , samtliga på program. Antalet helårsstudenter var 1 800 varav 1 500 fanns på program.5 5 Det bör framhållas att det också finns konstnärlig utbildning vid andra universitet och högskolor: 518 helårsstudenter på programutbildningar som ökade till nästan 1 2013. Utvecklingen 1994–2013 Den totala procentuella ökningen av antalet helårsstudenter i gruppen konstnärliga högskolor uppgick till över perioden. I våra grunddata finns uppgifter om helårsstudenter på fristående kurser då nästan 130 helårsstudenter noterades. 2013 hade en ökning skett till 270 helårsstudenter. Figur 7.45 Totala antalet helårsstudenter (hst) vid konstnärliga högskolor 1994–2013, SUN 1-nivå 2 Humaniora och konst 1 Pedagogik och lärarutbildning Grön linje anger Bolognareformens genomförande. Röd linje markerar början på omfördelningar/indragningar. Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Inom utbildningsområdet pedagogik och lärarutbildning är det utbild- ningar mot bildlärar-, musiklärar- och lärarexamen som dominerar, men det finns även ett antal konstnärliga utbildningar mot högskole-, kandidat-, magister- och masterexamen. Inom humaniora och konst finns flertalet helårsstudenter på utbildningar mot konstnärlig högskole-, kandidat-, magister- respektive masterexamen. Musiklärar- och organistexamensprogrammen överskrider aldrig 50 helårs- studenter . 7.2.8Vårdhögskolor med enskild huvudman , och Sophiahemmet högskola är de vårdhögskolor som ingår i denna grupp. Totala antalet helårsstudenter vid dessa högskolor var 1994. Utvecklingen 1994–2013 perioden ökade antalet med 1 500 till 2013 då nästan 2 300 helårs- studenter fanns vid dessa högskolor. Nästan alla helårsstudenter på program finns inom hälso-och sjukvård och social omsorg men förekommer ett litet antal (mindre än 100) helårs- studenter inom humaniora och konst och finns ett ännu mindre antal (mindre än 50) inom samhällsvetenskap, juridik, handel, administration. Figur 7.46 Antalet helårsstudenter (hst) totalt och på program vid de enskilda vårdhögskolorna 1994–2013 Summa hst på prog Grön linje anger Bolognareformens genomförande. Röd linje markerar början på omfördelningar/indragningar. Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. förekommer det registeruppgifter om fristående kurser. Antalet uppgick då till 35 helårsstudenter och ökade till maximalt 1999. Därefter har det varierat och 2013 fanns 44 helårs- studenter. Helårsstudenterna på fristående kurser finns inom hälso- och sjukvård och social omsorg och inom humaniora och konst. Med få undantag är det mindre än 50 helårsstudenter per SUN 1-kategori. Utvecklingen 1994–2013 7.3Antal program och kurser Utredningen ska enligt direktiven bl.a. uppmärksamma fördel- ningen mellan fristående kurser och kurser inom program. Vi gör denna beskrivning genom att studera dels andelen helårsstuderande på program som leder till examen samt andelen helårsstudenter på fristående kurser. Begreppet fristående kurs, som används i direk- tiven, är inte helt utan problem då utbildningarna sedan 1993 års reform har sin bas i kurser som kan sättas samman till program. En kurs kan användas både av studenter som följer ett program och av studenter som enbart läser just den specifika kursen. I de offentliga registren finns uppgifter om antalet individer på program, men kurseni sig är inte ”märkt” som programkurs eller som fristående kurs. Vi gör i detta avsnitt en teknisk bestämning av fristående kurs: Alla kurser som har minst en student registrerad som fristående kurs- student har tagits fram från SCB:s universitets- och högskoleregister. (I avsnitt 7.4, analyseras fristående kurser utifrån en skarpare definition. )Vi vill alltså redan nu understryka att vi använder en uppskattning och inte ett exakt antal. Att redovisa antalet fristående kurser innebär också problem då antalet kurser kommer att överskattas. Det är inte helt ovanligt att en större kurs – exempelvis omfattande 30 hp – kan ges som två delkurser om vardera 15 hp eller till och med fyra delkurser om vardera 7,5 hp. I detta fall kan alltså förekomsten av en 30 hp-kurs räknas som sju kurser. När det gäller antalet utbildningsprogram har vi valt att studera program och inte inriktningar. Skälet är att nästa nivå innebär att följa upp programinriktningar vilket i nuvarande läge ter sig omöjligt beroende på mängden data och den tid som står till förfogande. En annan svårighet är att ett flertal program med liknande innehåll mycket väl kan ha olika namn. De konstnärliga högskolorna, de enskilda vårdhögskolorna och övriga anordnare av högskoleutbildning särredovisas inte. De ingår däremot i sammanställningarna över riket. Skälet härtill är att de med några få undantag enbart bedriver programutbildning dess- utom har de mycket litet antal6 helårsstudenter. 6 uppgick det totala antalet helårsstudenter till: konstnärliga 1 500, enskilda vårdhögskolor 2 000 och övriga 600 helårsstudenter. Utvecklingen 1994–2013 Vi har därför valt att som huvudmått använda antalet helårs- studenter på program respektive fristående kurser. På så sätt mäts den reella produktionen och redovisningen är också kopplad till de ekonomiska resurserna. Vi redovisar först andelen helårsstudenter på program respektive kurser och därefter antalet kurser och antalet program. Slutligen visar vi sambandet mellan antalet helårs- studenter och antalet program respektive kurser. Vi vill peka på svagheterna i de mått som används i det följande för att beskriva utvecklingen av antalet program respektive fri- stående kurser per kalenderår7. Jämförelser mellan enskilda uni- versitet och högskolor försvåras. Vi rekommenderar försiktighet vad gäller enskilda sifferuppgifter, däremot kan sannolikt trender studeras med godtagbar noggrannhet. Jämförelser över tiden inom de olika grupperna kan sannolikt också göras med godtagbar säkerhet. Vi avstår också från att presentera enskilda universitet och högskolor beroende på osäkerheten i grunddata och den mät- metod vi använder. 7.3.1Antalet program och fristående kurser totalt i riket 1994–2013 Reformen 1993 gav universiteten och högskolorna helt andra möjligheter att anordna programutbildningar än vad som hade varit fallet tidigare. Utbildningsprogram med inriktning mot yrkesexamen har förändrats över perioden och även varit föremål för särskilda prövningar inför ansökningar om examenstillstånd. Det totala antalet program uppgick till cirka 1 300 och nådde sitt maximum 2008 då det fanns nästan 3 900. har antalet program minskat till 3 600 (). har antalet fristående kurser succesivt ökat från 14 1994 – 2010 då det fanns över 33 400 fristående kurser. Minskningen därefter har varit relativt kraftig och 2013 fanns det runt 27 600 fristående kurser. 7 Antalet program per kalenderår är medelvärdet av antalet plus antalet . (Ett program som startas räknas därmed bara en gång och får värdet 0,5 under startåret). Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.47 Antal program och fristående kurser 1994–2013, riket Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Figur 7.48 Antal program och fristående kurser i riket 1994–2013, index. Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Utvecklingen 1994–2013 De olika lärosätesgrupperna skiljer sig inte mycket åt vad gäller ökningarna av antalet program och av antalet fristående kurser –2010. Högskolorna och de fackinriktade universiteten har en procentuellt sett större ökning både av antalet program och av antalet fristående kurser. Detta kan förklaras av att resursökningentill dessa båda kategorier har varit störst. (av den totala ökningen av helårsstudenter –2013 skedde inom dessa två kategorier. (Se figur 7.2.) Figur 7.49 Antal program 1994–2013, index Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Programmen är indelade i generella, konstnärliga och yrkesinriktade program. Ökningen inom gruppen program har främst skett av de generella programmen medan de yrkesinriktade programmen uppvisar en mindre ökning. För båda programtyperna uppnås maximum 2008 och därefter sker en minskning på de generella programmen med undantag av de fackinriktade universiteten. En orsak till detta är de senaste årens omfördelningar och specialdestinerade ökningar till bl.a. civilingenjörs-, högskoleingenjörs- och sjuksköterskeutbild- ningar. En annan orsak kan vara att vissa yrkesprogram har ersatts med generellt program exempelvis när examenstillstånd inte har erhållits för ekonom- eller juristutbildning. Utvecklingen 1994–2013 programmen minskar mellan2008 och 2010 för att därefter återigen öka, med undantag av yrkesprogrammen vid de nya universiteten. Den ökning av antalet yrkesprogram som sker beror till stor del på nytillkomna program 2007 respektive 2011 mot yrkesexamen (främstcivilekonom-, jurist-, grundlärar-, ämneslärar-, och speciallärarexamen). En annan förklaring är att antalet civilingenjörs-, högskoleingenjörs-, lärar- ochspecialistsjuksköterske- program ökade speciellt –2011). Figur 7.50 Antal generella program 1994–2013, index Källa: SCB:s universitets- Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.51 Antal yrkesinriktade program 1994–2013, index Källa: SCB:s universitets- När det gäller utvecklingen av antalet fristående kurser är utveck- lingen likartad inom de olika lärosätesgrupperna. Här uppnås maximum 2010 för alla grupper utom högskolegruppen som har sitt maximala antal 2009. Det bör noteras att antalet fristående kurser vid de fackinriktade universiteten var relativt litet , som används som startår för index, då det fanns nästan 800 fristående kurser men dessa hade ökat till cirka 2 000 . Även här kan den större ökningen vid högskolorna och de fackinriktade universiteten förklaras av att dessa hade av den totala förändringen av antalet helårsstudenter. Utvecklingen 1994–2013 SOU 2015:70 Antal fristående kurser 1994–2013, index Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. I gruppen traditionella universitet ingår , , , , , och . Flera av dessa har exempelvis civilingenjörs-, högskoleingenjörs- och lärarutbildningar vilket, som tidigare nämnts, innebär en viss under- skattning av antalet programdå dessa program har flera inriktningar. Utvecklingen 1994–2013 Figur 7.53 Antal program och fristående kurser 1994–2013, traditionella universitet Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Figur 7.54 Antal program och fristående kurser 1994–2013, traditionella universitet, index Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Utvecklingen 1994–2013 Antalet program ökade från 1994 till 1 2013 med maximalt antal (drygt 1 450) . ökade antalet fristående kurser från 9 1994 till 14 2010. Maximalt antal fristående kurser uppnåddes 2010 med 16 700. Utvecklingen är relativt jämn för denna grupp vilket kan förklaras av att gruppen svarade för enbart av ökningen av antalet helårsstudenter . Tekniska högskolan, , i och lantbruks- universitet tillhör denna grupp. fanns i denna grupp 100 program och drygt 750 fristående kurser. 2013 fanns drygt 400 program och 2 600 fristående kurser. I likhet med de andra grup- perna inträffade maximum för program 2008 (450) och för kurser 2010 (3 500) Därefter har det skett en utplaning när det gäller antalet program. Minskningen av antalet fristående kurser har där- emot varit större. Figur 7.55 Antal program och fristående kurser 1994–2013, fackinriktade universitet Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. SOU 2015:70 Utvecklingen 1994–2013 Antal program och fristående kurser 1994–2013, fackinriktade Källa: SCB:s universitets- och högskoleregister. Vid , , och har utvecklingen av antal program och fri- stående kurser varit i stort sett likvärdig med de traditionella universiteten men även med de övriga grupperna när det gäller maximalt antal program, som uppnåddes 2008, och maximalt antal fristående kurser, som uppnåddes 2010.