sou · H3B37 · 2015-09-15 00:00:00 — Omständigheter som kan innebära att en ägare anses ha ett väsentligt inflytande kan t.ex. vara innehav som representerar eller mer av kapitalet eller av samtliga röster. I de fall den juridiska personen ägs av en annan juridisk person kan även den juridiska personen omfattas av prövningen. Andra med väsentligt inflytande i verksamheten kan vara per- soner med inflytande på grund av en viss tjänsteställning men också andra, t.ex. personer med fullmakt att sköta rörelsen eller personer som har ett väsentligt inflytande genom avtal med den juridiska personen. Är sökanden en stiftelse kan det vara dess förvaltare och ingår den juridiska personen i en koncern kan personer i moder- bolaget anses ha ett väsentligt inflytande över verksamheten. Över- väganden finns i avsnitt 11.2. I paragrafens tredje stycke, som är nytt, införs ett krav på att den som ansöker om tillstånd ska ha ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt. Sökanden ska kunna visa att den har tillräckliga ekonomiska förutsättningar att bedriva varje enskild enhet eller verksamhet som ansökan omfattar. Hur stora de finan- siella behoven är varierar beroende på vilken verksamhet som ska bedrivas och verksamhetens omfattning. Sökanden ska kunna presentera en plan med en långsiktig och realistisk prognos för den tilltänkta verksamheten. Även de antag- anden och analyser som prognosen bygger på ska redovisas. När det är möjligt ska en likviditetsbudget och resultatbudget ingå i prognosen. Andra underlag som bör ges in om sökanden redan bedriver verksamhet är t.ex. sökandens senaste årsredovisning, årsbokslut eller motsvarande sammanställning av räkenskaperna. Sökanden ska också kunna lämna information som möjliggör för ansvarig tillståndsmyndighet att genomföra en nyckeltalsanalys. Om sökanden ingår i en koncern ska sökanden visa hur kon- cernförhållandena ser ut och lämna information om ekonomiska förhållanden i andra bolag i koncernen, om tillståndsmyndigheten anser att det behövs för att kunna bedöma sökandens ekonomiska förutsättningar. Även i andra situationer än när sökanden ingår i en koncernstruktur kan en djupare ekonomisk genomlysning behöva göras om sökanden hänvisar till en garanti eller till en annan fysisk eller juridisk persons tillgångar. Överväganden finns i avsnitt 11.1. I femte stycket har en språklig ändring gjorts. I paragrafens sjätte stycke, som är nytt, införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om villkor för tillstånd. Överväganden finns i avsnitt 11.3. Genom paragrafen, som är ny, införs en skyldighet för den som beviljats tillstånd att anmäla förändringar i den personkrets och de ekonomiska förutsättningar som avses i 2 § till Inspektionen för vård och omsorg. Överväganden finns i avsnitt 11.6. Anmälan ska göras i samband med förändringen. Vid byte av en styrelseledamot ska anmälan göras efter att den nya personen valts in och en ny vd ska anmälas så snart han eller hon anställts. När det gäller nya ägare ska dessa anmälas vid förvärvet eller utan dröjsmål därefter. Förändringar i de ekono- miska förutsättningarna som kan behöva anmälas är exempelvis att en utförare förlorar en upphandling av verksamhet, som man tidigare bedrivit, eller att kommunen säger upp ett kontrakt, och detta påverkar utövarens ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt. Det är den som beviljats tillstånd som ska anmäla förändringen. Genom paragrafen, som är ny, ges Inspektionen för vård och omsorg möjlighet att ta ut en avgift av den som ansöker om till- stånd enligt 2 §, eller anmäler förändringar i personkretsen enligt 2 a §. Överväganden finns i avsnitt 11.7. Utgångspunkten för beräkning av avgifterna ska vara full kost- nadstäckning, dvs. avgifterna ska täcka myndighetens kostnader för tillståndsprövningen och kostnaderna för att hantera anmälningar om förändringar i personkretsen. Avgifterna bör differentieras beroende på hur omfattande en ansökan är så att det finns ett samband mellan den avgift som myn- digheten tar ut och kostnaden för prövningen av ärendet. I paragrafens första stycke införs en ny andra mening. Förändringen innebär att Inspektionen för vård och omsorgs tillsyn av tillstånds- pliktig verksamhet enligt SoL även innebär granskning av att den som har beviljats tillstånd fortlöpande uppfyller kraven i 7 kap. 2 § andra och tredje styckena. Överväganden finns i avsnitt 11.4. Genom bestämmelsen ges Inspektionen för vård och omsorg möjlighet att i sin tillsyn följa upp att de som beviljats tillstånd lever upp till kraven på insikt, erfarenhet och lämplighet samt att de har tillräckliga ekonomiska förutsättningar att bedriva verksam- heten långsiktigt. För att bedöma förutsättningarna för en verksamhets långsik- tighet kan Inspektionen för vård och omsorg kräva motsvarande ekonomiska information som vid en ansökan om tillstånd. Inspekt- ionen kan också begära ut nya handlingar som visar att den som beviljats tillstånd, och de som ingår i personkretsen, fortfarande uppfyller kraven på insikt, erfarenhet och lämplighet. Inspektionen kan även begära nya utdrag ur belastningsregistret eller ta in upp- gifter från t.ex. . Om Inspektionen för vård och omsorg bedömer att kraven är uppfyllda får myndigheten agera inom ramen för de verktyg som finns i tillsynen. I paragrafens första stycke införs en ny andra mening. Inspektionen för vård och omsorg ges genom bestämmelsen möjlighet att före- lägga den som beviljats tillstånd att avhjälpa bristen om kraven på insikt, erfarenhet och lämplighet eller kravet på tillräckliga eko- nomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt inte är uppfyllda. Inspektionen ges också möjlighet att förelägga den som beviljats tillstånd om en förändring i personkretsen eller de ekonomiska förutsättningarna inte anmälts. Överväganden finns i avsnitt 11.4. I paragrafens andra stycke införs en hänvisning till sådana brister som avses i första stycket andra meningen. Därmed fastslås att ett förläggande ska innehålla uppgifter om de åtgärder som inspekt- ionen anser nödvändiga för att en brist ska kunna avhjälpas. I paragrafens andra stycke införs en ny tredje mening enligt vilken ett tillstånd att bedriva verksamhet även får återkallas utan före- gående föreläggande om tillståndshavaren inte uppfyller kraven i 7 kap. 2 § andra och tredje styckena. Överväganden finns i avsnitt 11.5. Förändringen ger Inspektionen för vård och omsorg möjlighet att återkalla ett tillstånd om det framkommer att tillståndshavaren inte längre uppfyller kraven på insikt, erfarenhet och lämplighet eller saknar ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt. Inspektionen kan förelägga den som innehar tillståndet att åtgärda bristen om det bedöms möjligt för tillståndshavaren att följa ett föreläggande. Ett tillstånd kan dock återkallas utan före- gående föreläggande om tillståndshavaren saknar rättslig och fak- tiskt möjlighet att åtgärda de brister som föranlett frågan om åter- kallelse av tillståndet, och därmed saknar förutsättningar att följa ett föreläggande. Tillståndshavaren ska självfallet ges tillfälle att yttra sig över vad som anförs som skäl för återkallelse innan ett sådant beslut fattas. Tillståndshavaren kan t.ex. sakna förutsättningar att följa ett föreläggande om skälet för att ta upp frågan om återkallelse är kon- kurs eller om tillståndshavaren uppvisar kraftigt vikande ekono- miska förutsättningar och inte har någon möjlighet att avhjälpa bristen. Utrymmet för tillståndshavaren att följa ett föreläggande kan också vara mycket begränsat eller obefintligt om tillstånds- havaren exempelvis är ett aktiebolag där samtliga aktier övergår till en person som bedöms vara olämplig. 14.3Förslaget till lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade I paragrafens andra stycke görs en följdändring med anledning av att paragrafen enligt vilken tillstånd beviljas byter beteckning. I paragrafen införs utökade och förändrade krav för tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 9 § 2 eller verksamhet som avses i 9 § 6–10. Andra stycket första meningen ändras så att kraven kommer att motsvara de som ställs i 2 kap. 5 a § skollagen (2010:800) och 7 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453) i sak. Förändringen innebär att sökanden ska ha tillräcklig insikt och erfarenhet samt i övrigt bedömas lämplig att bedriva verksamheten för att beviljas ett till- stånd. Kraven utökas därmed. Prövningen ska göras utifrån en samlad bedömning av de upp- gifter som framkommer i ansökningsförfarandet. Sökanden ska kunna visa att denne besitter kunskap om ekonomi och redovis- ning. Sökanden ska även visa på tillräcklig insikt och erfarenhet av det aktuella verksamhetsområdet. I detta ingår att sökanden ska kunna redogöra för erfarenhet från det aktuella, eller något närlig- gande område, och ha kunskap om de krav som ställs på verksam- heten enligt gällande bestämmelser. Kraven ska relateras till inrikt- ningen och omfattningen på den aktuella ansökan. Är sökanden en juridisk person kommer kravet på insikt och erfarenhet att riktas mot den personkrets som anges i paragrafen. Med i övrigt lämplig avses att den sökande ska kunna visa att denne med hänsyn till sin handel och vandel är kvalificerad att bedriva verksamheten. I bedömningen ska ekonomisk skötsamhet vägas in, dvs. att sökanden skött redovisning, betalning av skatter och arbetsgivaravgifter m.m. samt om sökanden exempelvis varit föremål för konkurs eller näringsförbud. I bedömningen ska hän- syn även tas till om det förekommit brottslighet i verksamhet som sökanden tidigare bedrivit eller, om sökanden är en fysisk person, denne begått brott. Om ett tillstånd har återkallats, eller om ansvarig myndighet i sin tillsyn funnit allvarliga brister i en pågående verksamhet, kan det påverka bedömningen av sökandens lämplighet. Utöver detta görs en språklig förändring. I andra stycket andra meningen utökas och förtydligas den per- sonkrets som blir aktuell att pröva om sökanden är en juridisk person. Även de krav som kan ställas på personkretsen utökas genom ändringarna i paragrafens första stycke. insikt och erfarenhet samt bedömningen av lämplighet kommer därmed att omfatta alla personer som har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Verkställande direktör, styrelseledamöter, styr- elsesuppleanter och bolagsmän bedöms ha ett sådant inflytande. Även ägare och andra kan ha ett väsentligt inflytande över verk- samheten. Omständigheter som kan innebära att en ägare anses ha ett väsentligt inflytande kan t.ex. vara innehav som representerar eller mer av kapitalet eller av samtliga röster. I de fall den juridiska personen ägs av en annan juridisk person kan även den juridiska personen omfattas av prövningen. Andra med väsentligt inflytande i verksamheten kan vara per- soner med inflytande på grund av en viss tjänsteställning men också andra, t.ex. personer med fullmakt att sköta rörelsen eller personer som har ett väsentligt inflytande genom avtal med den juridiska personen. Är sökanden en stiftelse kan det vara dess förvaltare och ingår den juridiska personen i en koncern kan personer i moder- bolaget anses ha ett väsentligt inflytande över verksamheten. Överväganden finns i avsnitt 11.2. I paragrafens tredje stycke, som är nytt, införs ett krav på att den som ansöker om tillstånd ska ha ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt. Sökanden ska kunna visa att den har tillräckliga ekonomiska förutsättningar att bedriva varje enskild enhet eller verksamhet som ansökan omfattar. Hur stora de finansi- ella behoven är varierar beroende på vilken verksamhet som ska bedrivas och verksamhetens omfattning. Sökanden ska kunna presentera en plan med en långsiktig och realistisk prognos för den tilltänkta verksamheten. Även de antag- anden och analyser som prognosen bygger på ska redovisas. När det är möjligt ska en likviditetsbudget och resultatbudget ingå i prognosen. Andra underlag som bör ges in om sökanden redan bedriver verksamhet är t.ex. sökandens senaste årsredovisning, årsbokslut eller motsvarande sammanställning av räkenskaperna. Sökanden ska också kunna lämna information som möjliggör för ansvarig tillståndsmyndighet att genomföra en nyckeltalsanalys. Om sökanden ingår i en koncern ska sökanden visa hur kon- cernförhållandena ser ut och lämna information om ekonomiska förhållanden i andra bolag i koncernen, om tillståndsmyndigheten anser att det behövs för att kunna bedöma sökandens ekonomiska Även i andra situationer än när sökanden ingår i en koncernstruktur kan en djupare ekonomisk genomlysning behöva göras om sökanden hänvisar till en garanti eller till en annan fysisk eller juridisk persons tillgångar. Överväganden finns i avsnitt 11.1. Genom paragrafen, som är ny, införs en skyldighet för den som beviljats tillstånd att anmäla förändringar i den personkrets och de ekonomiska förutsättningar som avses i 22 a § till Inspektionen för vård och omsorg. Överväganden finns i avsnitt 11.6. Anmälan ska göras i samband med förändringen. Vid byte av en styrelseledarmot ska anmälan göras efter att den nya personen valts in och en ny vd ska anmälas så snart han eller hon anställts. När det gäller nya ägare ska dessa anmälas vid förvärvet eller utan dröjsmål därefter. Förändringar i de ekono- miska förutsättningarna som kan behöva anmälas är exempelvis att tillståndshavaren får ett minskat antal brukare eller att kommunen säger upp ett kontrakt och detta påverkar utövarens ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt. Det är den som beviljats tillstånd som ska anmäla förändringen. Genom paragrafen, som är ny, ges Inspektionen för vård och omsorg möjlighet att ta ut en avgift av den som ansöker om tillstånd enligt 22 a §, eller anmäler förändringar i personkretsen enligt 22 b §. Överväganden finns i avsnitt 11.7. Utgångspunkten för beräkning av avgifterna ska vara full kost- nadstäckning, dvs. avgifterna ska täcka myndighetens kostnader för tillståndsprövningen och kostnaderna för att hantera anmälningar om förändringar i personkretsen. Avgifterna bör differentieras beroende på hur omfattande en ansökan är så att det finns ett samband mellan den avgift som myndigheten tar ut och kostnaden för prövningen av ärendet. I paragrafen görs en följdändring med anledning av att paragrafen enligt vilken tillstånd beviljas byter beteckning. Utöver detta görs en språklig ändring. I paragrafens första stycke andra meningen görs en ändring som innebär att Inspektionen för vård och omsorgs tillsyn av tillstånds- pliktig verksamhet enligt LSS även innebär granskning av att den som har beviljats tillstånd fortlöpande uppfyller kraven i 22 a §. Överväganden finns i avsnitt 11.4. Genom ändringen ges Inspektionen för vård och omsorg möj- lighet att i sin tillsyn följa upp att de som beviljats tillstånd lever upp till kraven på insikt, erfarenhet och lämplighet samt att de har tillräckliga ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt. För att bedöma förutsättningarna för en verksamhets långsik- tighet kan Inspektionen för vård och omsorg kräva motsvarande ekonomiska information som vid en ansökan om tillstånd. Inspekt- ionen kan också begära ut nya handlingar som visar att den som beviljats tillstånd, och de som ingår i personkretsen, fortfarande uppfyller kraven på insikt, erfarenhet och lämplighet. Inspektionen kan även begära nya utdrag ur belastningsregistret eller ta in upp- gifter från t.ex. . Om Inspektionen för vård och omsorg bedömer att kraven är uppfyllda får myndigheten agera inom ramen för de verktyg som finns i tillsynen. Utöver detta görs en följdändringar med anledning av att para- grafen enligt vilken tillstånd beviljas byter beteckning. I paragrafens andra stycke införs en ny första mening. Inspektionen för vård och omsorg ges genom bestämmelsen möjlighet att före- lägga den som beviljats tillstånd att avhjälpa bristen om kraven på insikt, erfarenhet och lämplighet eller kravet på tillräckliga eko- nomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt inte är uppfyllda. Inspektionen ges också möjlighet att förelägga den som beviljats tillstånd om en förändring i personkretsen eller de ekonomiska förutsättningarna inte anmälts. Överväganden finns i avsnitt 11.4. I paragrafens andra stycke andra meningen införs en hänvisning till sådana brister som avses i andra stycket första meningen. Där- med fastslås att ett förläggande ska innehålla uppgifter om de åtgärder som inspektionen anser nödvändiga för att en brist ska kunna avhjälpas. I paragrafens tredje stycke förtydligas att ett tillstånd under vissa förutsättningar får återkallas utan föregående föreläggande. I stycket ändras även hänvisningen till lämplighet och ersätts av en hänvisning till de utökade kraven i 22 a § andra och tredje styckena. Överväganden finns i avsnitt 11.5. Den ändrade hänvisningen medför att Inspektionen för vård och omsorg ges möjlighet att återkalla ett tillstånd om det framkommer att tillståndshavaren inte längre uppfyller kraven på insikt, erfaren- het och lämplighet eller saknar ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt. Inspektionen kan förelägga den som innehar tillståndet att åtgärda bristen om det bedöms möjligt för tillståndshavaren att följa ett föreläggande. Ett tillstånd kan dock återkallas utan föregående föreläggande om tillståndshavaren saknar rättslig och faktisk möj- lighet att åtgärda de brister som föranlett frågan om återkallelse av tillståndet, och därmed saknar förutsättningar att följa ett före- läggande. Huvudmannen ska självfallet ges tillfälle att yttra sig över vad som anförs som skäl för återkallelse innan ett sådant beslut fattas. Tillståndshavaren kan t.ex. sakna förutsättningar att följa ett föreläggande om skälet för att ta upp frågan om återkallelse är kon- kurs eller om tillståndshavaren uppvisar kraftigt vikande eko- nomiska förutsättningar och inte har någon möjlighet att avhjälpa bristen. Utrymmet för tillståndshavaren att följa ett föreläggande kan också vara mycket begränsat eller obefintligt om tillstånds- havaren exempelvis är ett aktiebolag där samtliga aktier övergår till en person som bedöms vara olämplig. I paragrafens första stycke görs en följdändring med anledning av att paragrafen enligt vilken tillstånd beviljas byter beteckning. I paragrafen görs en följdändring med anledning av att paragrafen enligt vilken tillstånd beviljas byter beteckning. 14.4Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) I paragrafen görs en följdändring med anledning av att paragrafen enligt vilken tillstånd beviljas i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade byter beteckning från 23 § till 22 a §. Ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster En särskild utredare ska utreda vilka möjliga krav, utöver redan befintliga, som kan och bör ställas på de som äger och driverföretag inom välfärdssektorn. Syftet med utredningen är att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verksamhet. I likhet med finanssektorn finns det även inom välfärdssektorn behov av att säkerställa att ägare och företagsledningar är seriösa och kompetenta. Eventuella krav ska utformas på sådant sätt att de främjar mångfald och att verksamhet inom välfärdssektorn fortsatt kan bedrivas i olika storlek samt i olika drifts- och ägarformer. Utredaren ska även analysera i vilken utsträckning det från kapitalförsörjningssynpunkt finns inträdes- eller tillväxthinder för små och medelstora företag inom välfärdssektorn samt ge förslag på åtgärder för att reducera sådana eventuella hinder. Uppdraget ska redovisas . Mångfalden av aktörer inom den offentligt finansierade välfärds- sektorn har ökat. Andelen välfärdstjänster inom vård, skola och omsorg som utförs av privata producenter har ökat kraftigt liksom andelen brukare som får sina tjänster tillhandahållna av en privat aktör. Som exempel kan nämnas att andelen vård- centraler inom primärvården som drivs av privata vårdgivare har ökat från till mellan åren 2007–2011. Antalet fristående grundskolor har mer än fördubblats (från 238 skolor 1995/96 till 741 skolor 2010/11) och det finns fler fri- stående gymnasieskolor än det finns kommunala. Utvecklingen är positiv. Den ökade mångfalden har inneburit en större valfrihet inom välfärdssektorn. Flera reformer för mångfald och valfrihet har genomförts och människors möjlighet till själv- bestämmande har därmed blivit större. Genom att det ges fler möj- ligheter att välja utförare av offentligt finansierade tjänster för- väntas tillgänglighet, kvalitet och effektivitet öka i de insatser som erbjuds. Undersökningar inom t.ex. hälso- och sjukvården visar också att patientnöjdheten ökat med ökad valfrihet. har frågor kring kvalitet, vinster, försäljningar och privata aktörer inom välfärdssektorn aktualiserats i debatt och medier. Det har funnits en diskussion om bristande kvalitet i såväl offentligt som privat drivna äldreboenden. Även riskkapitalbolag, som använt sig av interna lån inom koncernen för att minska skatten i verksamheten, har varit omdiskuterade. Det finns dock inga studier som påvisar att det är genomgående lägre kvalitet i en verksamhet som bedrivs antingen i offentlig eller privat regi, eller i någon särskild ägarform. För att säkerställa hög kvalitet i vård, skola och omsorg är effektiv tillsyn viktig. I varierande utsträckning finns dessutom regelverk när det gäller krav på utförandet av tjänster. Inom hälso- och sjukvården finns legitimationskrav för många professioner och ett personligt ansvar knutet till utförandet av yrket. Ett mot- svarande krav kommer att finnas inom skola och förskola . Det kan dock finnas behov av ytterligare verktyg för att säkra en sådan långsiktigt hög kvalitet som brukarna har rätt att förvänta sig. Det bästa sättet att säkra god kvalitet är sannolikt att säkerställa att brukarna har möjlighet att välja och välja bort t.ex. skolor, äldreboenden eller hemtjänstinsatser som har bristande kvalitet. Det är också viktigt att brukarna har tillgång till relevant informa- tion om de olika alternativ som står till buds för att möjliggöra väl- grundade val. När brukaren kan välja skapas incitament för ägarna att leverera tjänster med hög kvalitet. Detta gäller såväl privata som offentliga aktörer eftersom det har visat sig att införande av valfrihetssystem har lett till förbättringar både i privat och offent- ligt bedriven verksamhet. Välfärdssektorn är dock inte en marknad som baseras enbart på välgrundade val. Det finns ett antal hinder som kan göra att brukarna har svårt att välja och som kan göra det svårt att byta när valet är gjort. Därför bör välfärdssektorn kringgärdas av såväl tydliga regelverk som effektiv tillsyn för att säkerställa att endast seriösa aktörer ska kunna bedriva verksamhet. Inom andra områden än välfärdssektorn där det är särskilt viktigt med seriösa ägare och kompetenta ledningar ställer lag- stiftaren långtgående krav på såväl ägare som företagsledningar, även om det finns tillsyn och grundläggande regelverk för verk- samheten. Så sker exempelvis inom finansmarknadsområdet där det som en del av en ägarprövning görs en bedömning av om den som innehar eller ska förvärva en verksamhet kan bedömas vara lämplig. Vidare har regeringen inom det sociala området lagt fram förslag om att i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, införa krav på lämplighet för att tillstånd ska beviljas (prop. 2012/13:1 utg. omr. 9, avsnitt 7.16). Enligt förslaget får tillstånd endast meddelas den som med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet.