sou · H3B379 · 2015-10-07 00:00:00 — När det gäller kontrollen av livsmedel har generalläkaren gjort bedömningen att det mest ändamålsenliga är att det är generalläkaren som ansvarar för kontrollen av livsmedel av all verk- samhet inom de geografiska områden, lokaler, fordon, fartyg och luftfartyg m.m. som Försvarsmakten förfogar över (se 1 § general- läkarens föreskrifter om livsmedelsverksamhet inom Försvarsmakten, FFS 2012:4). Denna tolkning har fått till följd att generalläkaren kontrollerar livsmedelsproduktion som utförs av privata entreprenörer såväl inom Försvarsmakten som inom samt dricksvattenproduktion som ansvarar för. När det gäller har tillsyns- funktionen också tagit på sig livsmedelskontrollen vid ett par hem- liga anläggningar och inom garnisonsområdena samt gällande robot- försöksplats i . I generalläkarens objektsregister finns det cirka 60 kontrollobjekt som är registrerade på privata entreprenörer.2 Utredningens förslag leder i praktiken uppskattningsvis till att tillsynsfunktionens kontroll skulle komma att omfatta ytterligare fem livsmedelsverksamheter. Det gäller de restauranger som ligger inom områden t.ex. på Tre Vapen och i 2 I huvudsak rör det sig om större livsmedelskoncerner som och . samt några restauranger som drivs av privata verksam- hetsutövare, på uppdrag av , och som ligger utanför de områden som myndigheten disponerar. Kontrollen över dessa livsmedelsanläggningar är . Utredningens förslag till utvidgning till verksamheter inom För- svarets materielverk leder även till att tillsynsfunktionen får kon- trollansvar över livsmedelshanteringen ombord på fartyg i samband med marinens provturskommandon. I praktiken innebär det dock endast att kontrollen tidigareläggs eftersom motsvarande kontroll- ansvar åligger tillsynsfunktionen när fartyget överläm- nats till Försvarsmakten. När det gäller utövar tillsynsfunktionen i praktiken den föreslagna kontrollen över dricksvatten- anläggningarna varför förslaget inte leder till några ökade kostnader för tillsynsfunktionen. Kontrollen avser myndighetens 63 dricks- vattenanläggningar. Därutöver finns cirka 44 små enskilda vatten- täkter som inte bedömts kräva regelbundet återkommande kon- troll. Förutom dricksvattenkontrollen påverkas endast indirekt vid uthyrning av livsmedelslokaler, dvs. om de be- höver anpassas för ändamålet. Eftersom huvuddelen av byggnads- beståndet (lokalyta) hyrs av Försvarsmakten är redan föremål för denna indirekta kontroll. För att tillsynsfunktionen ska ha kontrollansvaret över de civila hyresgästerna krävs det att de bedriver livsmedelsverksamhet för räkning, vilket sällan torde vara fallet. Mot bakgrund av ovanstående konstaterar utredningen att utred- ningens förslag leder till att tillsynsfunktionens kontrollområde ut- vidgas något sett utifrån hur man har tolkat och praktiserat livsmedelskontrollen. Förslaget innebär ökade kostnader för tillsyns- funktionen. Hur stora kostnaderna blir beror bl.a. på vilken risk- klassificering som görs på de tillkommande anläggningarna. General- läkaren har uppskattat merkostnaderna till cirka en halv årsarbets- kraft. En årsarbetskraft motsvarar . I dessa merkostnader ingår då också den föreslagna kontrollen av foder och animaliska biprodukter. Utredningen finner tillsynsfunktion- ens uppskattning rimlig. Till det kommer uppskattningsvis kostna- der för tjänsteresor om . Om tillsynsfunktionen även framöver, i strid mot gällande lag- stiftning, inte tar ut avgifter för sin kontroll leder förslaget även till att livsmedelsföretagare som även levererar livsmedel till civila konsumenter får en konkurrensfördel i form av lägre kostnader gentemot övriga aktörer på marknaden. Med beaktande av det begränsade antalet verksamhetsutövare som berörs får det dock ingen egentlig samhällsekonomisk påverkan. Som nämnts i avsnitt 14.6.5 ingår det inte enligt utredningens direktiv att belysa frågan om avgifter för tillsyn. Såväl som bedömer att utredningens förslag skulle ha marginella effekter på myndig- heternas verksamheter och ekonomi eftersom tillsynsfunktionen i huvudsak bedriver den aktuella livsmedelskontrollen. Som en följd av förslagen förlorar några kommuner motsva- rande livsmedelskontroll. Denna har dock varit av begränsad om- fattning. Såväl som har redovisat att myndigheten under föregående år inte har erlagt någon avgift för civil kontroll.3 Mot bakgrund härav förväntas de ekonomiska konsekvenserna för de berörda kommunerna bli för- sumbara. 16.2.5Konsekvenser av förslagen om godkännande och registrering av livsmedelsanläggningar samt förande av uppdaterade register över desamma Utredningens bedömning: Eftersom tillsynsfunktionen , dock utan mandat, registrerar och för uppdaterade förteck- ningar över huvuddelen av de aktuella livsmedelsanläggningarna samt uppfyller kraven i artikel 31 i och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd synes förslagen inte orsaka nämnvärt ökade kostnader för tillsynsfunktionen. 3 har dock uppgett att kontrollavgift avseende de upphandlade restaurangerna kan ha erlagts av de privata verksamhetsutövarna. Utredningen föreslår att tillsynsfunktionen ska ges mandat att regi- strera och godkänna livsmedelsanläggningar inom Försvarsmakten, och enligt 23 § livs- medelsförordningen (2006:813). Som en lagstadgad konsekvens av förslaget ska tillsynsfunktionen även enligt 15 § föra uppdaterade förteckningar över de godkända och registrerade anläggningar som man utövar kontroll över och även i övrigt utföra de uppgifter i fråga om sådana anläggningar som föreskrivs i artikel 31 i Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efter- levnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmel- serna om djurhälsa och djurskydd. Eftersom tillsynsfunktionen , dock utan mandat, registrerar samt för uppdaterade förteckningar över huvuddelen av de aktuella livsmedelsanläggningarna innebär förslagen endast en marginellt ökad arbetsbelastning. Som utredningen tidigare konsta- terat handlar det om cirka fem tillkommande livsmedelsanlägg- ningar som ska registreras och registerföras. Ingen av tillsynsfunktionens nuvarande eller tillkommande kon- trollobjekt kräver godkännande. Tillsynsfunktionen synes även följa kraven i den ovan nämnda EU-förordningen. Mot bakgrund härav menar utred- ningen att förslagen inte kommer att orsaka nämnvärt ökade kost- nader för tillsynsfunktionen. För de kommuner som formellt förlorar motsvarande arbets- uppgifter blir de ekonomiska konsekvenserna försumbara. 16.2.6Konsekvenser av förslagen om utvidgning av tillsynen över hälso- och sjukvården samt smittskyddet till Utredningens bedömning: Förslagen innebär inga nämnvärda kostnadsökningar för tillsynsfunktionen eftersom denna , genom tillsyn av försvarshälsan, till stor del utövar den föreslagna tillsynen. Förslagen får inte heller någon ekonomisk påverkan för Inspektionen för vård och omsorg eftersom myndig- heten i praktiken inte utövar den aktuella verksamhetstillsynen. Utredningen föreslår att tillsynsfunktionens tillsyn över hälso- och sjukvården samt smittskyddet även ska omfatta Försvarets materiel- verk. bedriver hälso- och sjukvård vid en verksamhet där ett fåtal hälso- och sjukvårds- personal är anställda. Eftersom inte har någon egen organisation som klarar de krav som ställs för att be- driva hälso- och sjukvård så sker det under Försvarsmaktens försvarshälsas organisation. Eftersom tillsynsfunktionen till stor del, genom till- synen över försvarshälsan, utövar den föreslagna utökade tillsynen leder förslaget inte till några nämnvärda kostnadsökningar för tillsynsfunktionen. Inspektionen för vård och omsorg påverkas inte heller av för- slaget eftersom myndigheten i praktiken inte bedriver någon verk- samhetstillsyn inom . 16.2.7Konsekvenser av förslaget gällande militära insatser och övningar utomlands Utredningens bedömning: Förslaget innebär inga kostnads- ökningar för tillsynsfunktionen eller Försvarsmakten. Utredningen föreslår att det i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten införs en bestämmelse av vilken det ska framgå att Försvarsmakten, så långt som möjligt och skäligt, i insats- eller övningsområdet ska planera och bedriva verk- samheten så att hälso- och sjukvården för den egna personalen uppfyller kraven på en god vård, att hälso- och miljöhänsyn tas, att livsmedel till den egna personalen har en hög skyddsnivå för män- niskors hälsa och att djur som Försvarsmakten hanterar behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Förslaget innebär i stort sett en kodifiering av den policy som redan tillämpas inom Försvarsmakten. är den gemen- samma utgångspunkten att de krav som ställs i svensk lag ska till- godoses i insats- och övningsområdena utomlands så långt som det är möjligt. Förslaget innebär därför inga överblickbara kostnads- ökningar varken för tillsynsfunktionen eller för Försvarsmakten. Inte heller förväntas förslaget få några ekonomiska konsekven- ser för de övriga försvarsmyndigheterna. 16.2.8Konsekvenser av förslaget om tillsynsfunktionens benämning Utredningens bedömning: Förslaget om ny benämning kom- mer att föranleda visst administrativt merarbete för Försvars- makten och tillsynsfunktionen. Det kommer att finnas behov av informationsspridning, såväl externt som internt, så att tillsyns- funktionens nya benämning blir känd. Merkostnaderna förvän- tas dock bli marginella och rymmas inom Försvarsmaktens och tillsynsfunktionens befintliga ramar. Utredningen föreslår att generalläkaren ska byta benämning till försvarsinspektören för hälsa och miljö för att på ett tydligare och bättre sätt spegla tillsyns- och kontrolluppdraget. Det innebär administrativt merarbete för Försvarsmakten och tillsynsfunktionen i form av bl.a. ändring i styrdokument och mallar m.m. Eftersom benämningen generalläkare har använts på tillsyns- funktionen och är väl inarbetat kommer det finnas behov av informationsspridning, såväl externt som internt, så att tillsynsfunktionens nya benämning blir känd. Utredningen kan dock konstatera att Försvarsmakten är van att hantera organisationsförändringar och huvuddelen av det administ- rativa merarbetet kan utföras effektivt med hjälp av IT-stöd. Mer- kostnaderna förväntas därför sammantaget bli marginella och rym- mas inom Försvarsmaktens och tillsynsfunktionens befintliga ramar. 16.2.9Konsekvenser av utredningens övriga författningsförslag gällande tillsynsfunktionens mandat Utredningens bedömning: Förslaget om slopat mandat gäll- ande kontrollen av privata verksamhetsutövare inom djurskyddet samt förslaget om att djurhälsovården och djursjukvården inte ska anges som kontrollområden i 21 § förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten innebär inte några direkta besparingar för tillsynsfunktionen eller nämnvärt ökade kostna- der för länsstyrelserna. Förslagen om ytterligare bemyndigande att besluta föreskrifter, handläggning av ”lex ” anmäl- ningar, rätt till ingripandemöjligheter inom hälso- och sjuk- vårdsområdet och inom djurskyddet leder inte till nämnvärt ökad arbetsbelastning för tillsynsfunktionens del. När det gäller handläggning av ”lex ” anmälningar förväntas det handla om ett sådant ärende . Förslagen om rätt att över- klaga dessa beslut och tillsynsfunktionens beslut i tillsyns- och kontrollärenden till regeringen förväntas inte leda till någon märkbar ökad ärendetillströmning. Inte heller utredningens för- slag om anmälningsskyldighet till regeringen förväntas leda till nämnvärt ökade kostnader för regeringen. För Försvarsmakten innebär inte förslagen några överblickbara kostnadsökningar. Utredningen har analyserat den författningsreglering som är rele- vant för generalläkarens tillsyn och kontroll och föreslagit författ- ningsändringar som leder till att dess mandat blir tydligare. Några av dessa författningsändringar har särskilt redovisats tidigare i kapitlet. Härutöver föreslår bl.a. utredningen att försvarsinspektö- ren för hälsa och miljö ska ha rätt att meddela föreskrifter med stöd av patientsäkerhetslagen (2010:659), handlägga ”lex ” anmäl- ningar, meddela förelägganden och förbud vid misskötsamhet från kontrollobjektet sida på hälso- och sjukvårdsområdet samt inom djurskyddet. Vidare föreslår utredningen att inspektörens tillsyns- och kontrollbeslut i dessa delar ska kunna överklagas till regeringen. Det föreslås vidare att tillsynsfunktionen ska åläggas en anmäl- ningsskyldighet till regeringen (Försvarsdepartementet) gällande sådana allvarliga brister som myndigheten trots påpekanden inte har rättat till. När det gäller konsekvenserna av förslaget om utvidgade in- gripandemöjligheter för tillsynsfunktionen och därmed sammanhäng- ande överklaganderätt kan utredningen konstatera att tillsynsfunk- tionen inom livsmedels- och miljöområdet historiskt sett förelagt Försvarsmakten vid något enstaka tillfälle. Något föreläggande har aldrig överklagats till regeringen. Mot bakgrund härav uppskattar utredningen att förslagen leder till att inspektörens beslutar högst fem förelägganden , varav ett överklagas till regeringen. När det gäller ”lex ” ärenden handlar det om än färre ärenden. Enligt Inspektionen för vård och omsorg har det inkommit tre anmälningar avseende Försvarsmaktens hälso- och sjukvård. Anmälningarna förväntas inte bli fler med anledning av förslaget. Utredningen har vid bedömningen även beaktat utvidgningen till . När det gäller utredningens förslag om införandet av en anmäl- ningsskyldighet för tillsynsfunktionen till regeringen förväntas det maximalt bli fråga om något ärende . Detta kan ses mot bak- grund av att tillsynsfunktionen har möjligheten att vända sig till regeringen och påtala missförhållanden, vilket man gjort . Mot bakgrund av ovanstående bedömer utredningen att de ekono- miska konsekvenserna av utredningens förslag för såväl regeringen, de allmänna förvaltningsdomstolarna, tillsynsfunktionen, Försvars- makten samt de övriga försvarsmyndigheterna blir marginella och ryms inom de befintliga ramarna. När det särskilt gäller tillsyns- funktionen kan det tänkas att tillsynen och kontrollen genom för- slaget om utvidgade ingripandemöjligheter och anmälningsskyldig- het leder till att tillsynen och kontrollen blir mer effektiv och där- för inte i denna del leder till några ökade kostnader utan i stället till besparingar. Utredningens förslag om slopat mandat gällande privata verksamhetsutövare inom djurskyddet samt förslaget om att djur- hälsovården och djursjukvården inte ska anges som kontroll- områden i 21 § förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten innebär dock inga besparingar för tillsynsfunk- tionen eftersom föreslagen inte innebär någon egentlig förändring från nuvarande förhållanden. Med anledning av den begränsade omfattningen innebär förslaget inte heller några nämnvärda kost- nadsökningar för de berörda länsstyrelserna. 16.2.10Sammanfattning av de ekonomiska konsekvenserna för tillsynsfunktionen Utredningens bedömning: I stort sett samtliga förslag leder till mindre kostnadsökningar för tillsynsfunktionen. Sammantaget blir de dock i viss mån kännbara. Om tillsynsfunktionen ska kunna bibehålla samma motiverade ambitionsnivå för tillsynen och kontrollen som fordras det sammantaget ytterligare en halv till en årsarbetskraft. En årsarbetskraft motsvarar . Till det kommer resekostnader om . Inom livsmedelsområdet, foder och animaliska biprodukter inklu- derat, har generalläkaren uppskattat att de tillkommande kostna- derna uppgår till cirka en halv årsarbetskraft. Flertalet av de övriga förslagen leder dock också var för sig till marginella kostnads- ökningar för tillsynsfunktionen. Sammantaget blir kostnadsökning- arna därför i viss mån kännbara. Om tillsynsfunktionen ska kunna upprätthålla samma motiverade ambitionsnivå för tillsynen och kontrollen som behövs det ytterligare resurser. Det krävs därför minst en halv till en årsarbetskraft för att uppnå det. En års- arbetskraft motsvarar . Förutom lönekostna- der tillkommer även resekostnader om . Några ytterligare overheadkostnader bedöms inte uppstå. Mycket talar för att Försvarsmaktens verksamhet kommer att expandera ytterligare vilket också kommer att medföra att tillsynsfunktionen behöver tillföras mer resurser för framtiden. Hur stora dessa resurser kan komma att bli är dock inget som utredningen kan värdera här. 16.2.11Sammanfattning av de ekonomiska konsekvenserna för Försvarsmakten Utredningens bedömning: Utredningen har bedömt att några av utredningens förslag leder till marginella kostnadsökningar för Försvarsmakten. Dessa tillsammans kan uppskattas till högst engångsvis. Utredningen har bedömt att några av förslagen leder till marginella kostnadsökningar för Försvarsmakten. Främst gäller det utred- ningens förslag om byte av tillsynsfunktionens benämning. Utred- ningen uppskattar att dessa kostnadsökningar sammantaget förvän- tas uppgå till engångsvis. Utredningens förslag: Tillsynsfunktionens ökade kostnader ska finansieras via Försvarsmaktens anslag. De övriga marginella kostnadsökningar som utredningens förslag leder till för Försvars- maktens vidkommande ska finansieras inom Försvarsmaktens befintliga ramar. Enligt utredningens bedömning bör tillsynsfunktionens ökade kost- nader om högst anslagsfinansieras. De övriga marginella kostnadsökningar som utredningens förslag leder till för Försvarsmaktens vidkommande bör kunna finansieras inom redan befintliga ramar. I utredningens direktiv (dir. 2014:129) anges att utredningen för- utom de ekonomiska konsekvenserna även ska redovisa verksam- hetsmässiga, personella och andra konsekvenser för tillsynsfunk- tionen, Försvarsmakten och de övriga myndigheter som utredarens förslag avser. Utredningen konstaterar att förslagen generellt leder till att tillsynsfunktionen får ett tydligare författningsstöd och mandat för ett mer effektivt, tydligt och rättsäkert ingripande. Flertalet av för- slagen innebär emellertid huvudsakligen en kodifiering av vad som redan tillämpas i praktiken. Utredningens förslag om regeringens ökade inblandning i till- delningen av de ekonomiska, personella och förvaltningsmässiga resurserna samt förslaget om att regeringen ska anställa försvars- inspektören för hälsa och miljö utan föregående nominering från Försvarsmaktens sida ökar även tillsynsfunktionens självständighet från kontrollobjektet Försvarsmakten, vilket är en förutsättning för en trovärdig tillsyn och kontroll. Utredningens precisering av begreppet ”inom” Försvarsmakten leder till en utvidgning av tillsynsfunktionens livsmedelskontroll. Vidare utökas tillsynsfunktionens tillsyns- och kontrollansvar till att även avse livsmedel, hälso- och sjukvård, smittskydd samt foder och animaliska biprodukter inom . Gällande livsmedel jämväl till verksamheter inom . Sammantaget leder utvidgningen av tillsynen och kontrollen till positiva effekter för tillsynsfunktionens vidkommande och de be- rörda försvarsmyndigheterna. Antalet gråzoner gentemot andra tillsynsmyndigheter kommer att minska och synergieffekterna inom de olika tillsyns- och kontrollområdena blir större. För de ytterlig- are privata verksamhetsutövare som kommer att omfattas av tillsyns- funktionens kontroll innebär utredningens förslag troligtvis en något ökad kontroll vilket också gagnar verksamheten. Utredningens förslag innebär inga omfattande förändringar för Försvarsmaktens eller de övriga berörda försvarsmyndigheternas vidkommande. Genom flera av förslagen blir dock skiljelinjen mellan Försvarsmakten och tillsynsfunktionen tydligare och starkare. 16.4.2Konsekvenser för sysselsättningen i offentlig service i olika delar av landet Förslagen innebär att viss verksamhet som tidigare kontrollerats av vissa länsstyrelser och kommuner respektive över- tas av försvarsinspektören för hälsa och miljö. Det gäller livs- medelskontrollen över verksamheter inom och samt kontrollen av foder och animaliska biprodukter inom Försvarsmakten och . Eftersom tillsynsfunktionen i praktiken utövar huvud- delen av den föreslagna livsmedelskontrollen påverkas några kom- muner främst när det gäller den överflyttade kontrollen av anima- liska biprodukter. Denna kontroll är dock av sådan begränsad om- fattning att den i sig inte får någon direkt mätbar effekt på syssel- sättningen i de berörda kommunerna. Detsamma gäller för läns- styrelsernas kontroll av insamling, uppsamling, omlastning och transport av andra animaliska biprodukter än matavfall. När det gäller foderkontrollen har det upplysts att någon sådan kontroll inte företagits . Mot bakgrund av foder- kontrollens ringa omfattning kommer inte heller att påverkas nämnvärt. Inte heller utredningens förslag om överflyttande av tillsynen över hälso- och sjukvården och smittskyddet inom Försvarets materiel- verk från Inspektionen för vård och omsorg till inspektören får någon konsekvens för sysselsättningen i olika delar av landet. Sammantaget innebär dock förslagen att någon ytterligare tjänst torde behöva tillsättas hos försvarsinspektören för hälsa och miljö men även denna förändring är av sådan marginell karaktär att det inte kan sägas innebära några påtagliga konsekvenser för syssel- sättningen i olika delar av landet. 17.1Förslaget till lag om ändring i strålskyddslagen (1988:220) Ändringarna avser tredje och fjärde styckena och är en konsekvens av utredningens förslag om att tillsynsfunktionen ska byta benäm- ning från generalläkaren till försvarsinspektören för hälsa och miljö. Det innebär ingen ändring i sak. 17.2Förslaget till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) Ändringarna är en konsekvens av utredningens förslag till tydlig- görande av försvarsinspektören för hälsa och miljös kontroll- mandat. Genom formuleringen ”djur som Försvarsmakten hanterar” klargörs att kontrollen inte omfattar privata verksamhetsutövare. Ändringarna innebär vidare att inspektören vid sin kontroll ska ha rätt till ingripandemöjligheter i form av tillträdes- och upplysnings- rätt m.m. enligt 27 § första och tredje styckena och befogenhet att meddela förelägganden och förbud enligt 26 § första stycket. Även bestämmelserna om kontrollmyndigheter i 24 § första stycket, 24 a § om samordande myndighet m.m., 24 b § om skyldighet att beivra överträdelser och 25 § gällande informationsskyldigheten till den samordnande kontrollmyndigheten föreslås bli gällande vid kontrollen av djur som Försvarsmakten hanterar. Genom ändringarna görs det i paragrafen inte längre undantag för de ovan angivna bestämmelserna för djur som Försvarsmakten Den tillträdes- och upplysningsrätt m.m. som i 27 § andra stycket ges till EG:s institutioner och för inspektörer och experter som utsetts av institutionerna ska dock, med hänsyn till att för- svaret är en nationell angelägenhet, alltjämt vara undantagen. Undan- tag görs även för rätten att förelägga med vite i enligt 26 § andra stycket och rätten att begära hjälp av enligt 27 a §. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 14.7.3. Ändringen avser femte stycket och är en konsekvens av utredning- ens förslag om att försvarsinspektören för hälsa och miljös beslut i kontrollärende får överklagas till regeringen. Som allmän princip gäller att tvist mellan statliga myndigheter överklagas till regeringen (jfr bl.a. 6 kap. 8 § fjärde stycket offentlighets- och sekretesslagen [2009:400] om utlämnande av allmän handling). Denna befogenhet har setts som ett naturligt utflöde av regeringens direktivrätt gente- mot underlydande myndighet. Inspektören är i detta sammanhang att anse som statlig myndighet. Inspektörens beslut i kontroll- ärende enligt första stycket som riktar sig mot Försvarsmakten och som rör djur som myndigheten hanterar ska därför överklagas till regeringen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 14.7.3. 17.3Förslaget till lag om ändring i (1998:808) 9 kap. 8 §