sou · H3B371d2 · 2015-08-04 00:00:00 — För såväl erbjudanden som stödinsatser utöver det som kommunerna redan är skyldiga att ge antar utredningen att det kan behövas en insats motsvarande en halv till en hel arbetsvecka för en social- sekreterare . Med en kostnad på för en socialsekreterare beräknas förslaget leda till ökade kostnader för kommunerna med . Tydligare krav på inriktningen på stöd och hjälp efter avslutad placering Förslaget, som finns i avsnitt 18.7.3, innebär vissa förtydliganden av det ansvar som socialnämnden redan har enligt 5 kap. 1 § SoL för att, i sin omsorg om barn och unga, tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan vård och fostran utanför det egna hemmet upphört. Dessa förtydliganden avser inriktningen på stödet och hjälpen. Den del av förslaget som innebär att socialnämndens ansvar för stöd till unga som ska ha en egen bostad efter avslutad placering ska upphöra när han eller hon fyller innebär dock nya uppgifter och en viss ambitionshöjning. Det finns ingen motsvarande åldersgräns för kravet på stöd och hjälp efter avslutad placering i 5 kap. 1 § SoL. Enligt får det nuvarande ansvaret, med hänvisning till förarbeten och , anses omfatta i vart fall barn och unga i åldersgruppen 0–20 år.8 8 hänvisade till prop. 2006/07:129 s. 51, prop. 1979/80:1 s. 254 och 7 kap. 1 § (FB). Enligt statistik avslutades vård utanför det egna hemmet för 460 personer . Dessa kan sägas vara en ny grupp för socialnämndens ansvar för stöd och hjälp efter avslutad placering. Med tanke på att unga kan ha ett behov av långvarigt stöd för en successiv övergång från vård utanför det egna hemmet till en självständig vuxentillvaro kan ytterligare en andel av de som avslutade en placering efter behöva stöd och hjälp fram tills att de fyller . avslutades vård utanför det egna hemmet för omkring 3 250 personer i åldern 18–. Det är svårt att bedöma hur många av dessa som skulle ha behov av fortsatt stöd och hjälp och även tacka ja till ett erbjudande om detta. Det finns inga uppgifter om hur många som får stöd och hjälp av kommunen efter avslutad placering med stöd av 5 kap. 1 § SoL eller om vad stödet och hjälpen innehåller och kostar. Vidare varierar behovet av stöd och hjälp mellan olika personer, såväl när det gäller innehåll som omfattning och utsträckning i tiden. Även efter har de som avslutar en placering i vissa fall rätt till annat stöd och annan hjälp från kommunen för sin försörjning och sin sysselsättning. Det gäller inte minst den relativt stora andelen ensamkommande barn och unga som avslutar en placering på gränsen till vuxenlivet. Någon samlad bild av kom- munernas utgifter för de olika former av stöd, hjälp m.m. som tidigare placerade barn och unga får är inte tillgänglig. Ett mer systematiskt arbete med stöd och hjälp efter avslutad placering, inom kommunen och i samverkan med andra aktörer, torde kunna innebära både ett mer samlat stöd till den enskilde och en effek- tivare användning av kommunernas resurser. Utredningen beräknar att kommunerna, genom den föreslagna bestämmelsen, kommer att behöva ge stöd och hjälp till omkring ytterligare 1 000 personer . Det handlar dels om huvuddelen av den grupp som lämnar en placering med stöd av LVU när de fyller , dels om en mindre andel av de som tidigare avslutat en placering enligt SoL eller LVU och som har ett kvarstående behov av stöd och hjälp efter och . Om stödet och hjälpen till dem motsvarar en för en socialsekreterare kan den sammanlagda kostna- den beräknas till . Minskade krav på kommunerna Inom ett par områden föreslår utredningen minskade krav på kommunerna. Det gäller dels kraven på läkarundersökningar i samband med att barn och unga placeras i samhällsvård (avsnitt 9.16.5), dels reglerna om hemtagningsbegäran (avsnitt 13.18.5). I båda dessa fall kan förslagen leda till något minskade kostnader för kommunerna, men det saknas underlag för att beräkna detta. Det är inte heller osannolikt att kvaliteten på de läkarundersökningar som kommer i fråga kan behöva vara högre än , när läkar- undersökningarna till stor del uppfattas som nödvändiga för att socialnämnden ska kunna bifoga ett läkarintyg till ansökan om en placering med stöd av LVU. Med hänsyn till detta anser utred- ningen att finansieringsprincipen inte ska tillämpas på dessa båda förslag. 20.5.4Ekonomiska konsekvenser för landstingen Utredningens bedömning: Om förslagen genomförs beräknas landstingen att få ökade kostnader med till följd av utökade arbetsuppgifter. Som framgår ovan bedömer utredningen att det föreslagna kravet på överenskommelser mellan kommuner och landsting om sam- arbete i fråga om barn och unga som vårdas utanför hemmet (avsnitt 15.8.2) inte föranleder nya uppgifter och kostnader för huvudmännen. Däremot bedöms förslaget om en ny lag om landstingens ansvar att, på socialnämndens begäran, erbjuda barn och unga en hälsoundersökning i anslutning till placering i familje- hem eller HVB innebära en ny uppgift (avsnitt 9.16.6). påbörjade ungefär 12 900 barn och unga hel- dygnsinsatser enligt SoL och/eller LVU. Av dem var knappt 10 000 barn och unga nytillkomna som inte hade erhållit heldygns- insats enligt dessa lagar under de föregående fem åren.9 Av de 9 (2014c) s. 54 (tabell 1). Ett nytillkommet barn räknas bara en gång i stati- stiken oavsett om barnet blev placerat . nytillkomna placerades knappt 7 500 i familjehem och HVB och övriga i jourhem m.m.10 En betydande andel av de som placerades med stöd av främst SoL var ensamkommande barn och unga, som omfattas av bestämmelserna om hälsoundersökningar i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Det finns ingen statistik som exakt visar hur stor den andelen var, men uppgift om båda föräldrarnas födelseland saknades för nästan hälften av de nytill- komna, drygt 4 900.11 Enligt kom omkring 3 850 ensamkommande barn och unga till under 2013.12 I princip bör ensamkommande barn och unga redan omfattas av de krav som gäller lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Den lagen är avsedd för de särskilda behov som kan finnas ur exempelvis smittskyddssynpunkt bland asylsökande. har beslutat om föreskrifter och allmänna råd till lagen med krav på bl.a. utformningen av erbjudande om hälso- undersökning, hälsoundersökningens utformning samt tillgång till tolk vid hälso- och sjukvård åt asylsökande. Utredningen har haft föreskrifter och allmänna råd som en viktig utgångspunkt för sitt förslag om reglerna i den nya lag om hälso- undersökningar som föreslås. Det finns därför ingen anledning att förvänta sig kvalitativa skillnader mellan hälsoundersökningar med stöd av den nya lagen och hälsoundersökningar med stöd av lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Av återstående 6 000 nytillkomna barn och unga kan, som framgått ovan, omkring en fjärdedel antas ha placerats i jourhem m.m. Det innebär att omkring 4 500 nytillkomna barn och unga i samhällsvård återstår. Av dessa kommer några inte att vara aktuella för ett erbjudande om hälsoundersökning eftersom de genomgått en motsvarande undersökning inom exempelvis barn- hälsovården eller elevhälsan. Av dem som erbjuds en hälso- undersökning kommer dessutom några att tacka nej. s. 59 (tabell 6). I statistiken särredovisas placeringar i nätverkshem, dessa har här räknats in i familjehemmen. s. 54 (tabell 1). 12Antalet ensamkommande barn och unga har ökat efter 2013, se (2015). Det saknas dock annan statistik om placerade barn och unga för tiden att jämföra med. SOU 2015:71 Konsekvenser av förslagen antagande är att knappt 4 000 hälsoundersökningar kan bli aktuella i samband med att barn och unga placeras i samhällsvård. I anslutning till de erbjudanden om hälsoundersökningar som landstingen är skyldiga att göra enligt lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. har beslutat om en schablon- ersättning per genomförd hälsoundersökning som staten ersätter landstingen med. är denna ersättning 2 060 kronor.13 Utredningen bedömer att samma förutsättningar måste gälla för alla barn och unga som placeras och att den ersättning som gäller för ensamkommande barn och unga kan tas som ett riktmärke också för hälsoundersökningar av andra barn och unga. Kost- naden för undersökningar av barns och ungas hälsa i samband med placering har i svenska studier uppskattats till , men då har undersökningarna genomförts av läkare.14 Hälsoundersökningar av barn och unga som bor i kan i vissa fall också kosta mindre att genomföra om de utgår från uppgifter som tidigare framkommit vid kontakter med hälso- och sjukvården. Sammantaget bedömer utredningen att förslaget om en ny lag om hälsoundersökningar i samband med placering av barn och unga kommer att medföra kostnadsökningar för landstingen på , vilket motsvarar undersökningar för 2 060 per styck för 4 000 barn och unga. 20.5.5Ekonomiska konsekvenser för andra aktörer Utredningen bedömer att förslagen inte innebär några nya eller utökade arbetsuppgifter för företag eller andra enskilda. 13Information på webbplats (). Migrations- verket beslutar om schablonersättningens storlek med stöd av förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande. 14Bo Vinnerljung, ”Barn i fosterhem”, presentation Välfärdscenter 23– 24mars 2015 (). 20.5.6Sammanställning av nya kostnader för staten, kommunerna och landstingen Utredningen beräknar, som framgår ovan, följande ekonomiska konsekvenser av förslagen i detta betänkande: Staten beräknas få nya temporära kostnader med , 26,5 miljoner kronor , det tredje året och det fjärde året. Kostnaderna avser uppdrag till och Myndigheten för vårdanalys, särskilda medel för lokalt utvecklingsarbete samt stöd till implementeringen av den nya lagstiftningen. Staten beräknas också få nya permanenta kostnader på för sin egen verksamhet. Kostnaderna följer av förslagen om rätt till offentligt biträde i mål om umgängesbegränsningar och hemlighållande av vistelse- ort samt rätt att överklaga de särskilda befogenheterna. Kommunerna beräknas få ökade kostnader med 43–48 miljoner till följd av utökade arbetsuppgifter och ambitions- höjningar i lagstiftningen. Landstingen beräknas få ökade kostnader med till följd av utökade arbetsuppgifter. Den närmare fördelningen av dessa kostnader framgår av tabell 20.1 och 20.2. Enligt kommittédirektiven ska utredningen föreslå finansiering när det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar. Som framgått ovan bedömer utredningen att det kommer att uppstå kostnads- ökningar för staten, kommunerna och landstingen om förslagen genomförs. Utredningen förfogar dock inte över förslag till finan- siering, som kräver effektiviseringsvinster inom samhällsvården för barn och unga. kan sådana vinster vara möjliga, men utred- ningen måste konstatera att underlaget för att analysera förut- sättningarna för effektiviseringsvinster är bristfälliga och att frå- gorna griper över större delar av den sociala ungdomsvården än vad som motsvaras av utredningens direktiv. Ett exempel på det är institutionsvården, som omsätter stora ekonomiska belopp och där frågor om styrning och resursanvändning väckts (se kapitel 16). Ett annat exempel är den stora mängd utredningar som görs inom vid anmälningar om att barn far illa eller riskerar att fara illa. En särskild bestämmelse i LVU för utredningar som bedrivs utan samtycke skulle kunna öka tydligheten om vad som bör gälla för utredningar som genomförs med eller utan samtycke. Införandet av en sådan bestämmelse kräver dock att hela den sociala barn- och ungdomsvårdens utred- ningsverksamhet beaktas. Det saknas dessutom statistik om anmäl- ningar och utredningar inom den sociala barn- och ungdomsvården för att analysera konsekvenserna av ändrade utredningsbestäm- melser och för att följa upp eventuella förändringar. 20.6Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Utredningens bedömning: Förslaget till ny LVU samt vissa andra författningsändringar innebär utökade och mer detalje- rade krav i lagstiftningen på kommunernas och landstingens verksamhet. Utredningen anser att detta är nödvändigt med hänsyn till rättssäkerheten och intresset av att placerade barn och unga tillförsäkras skydd och en god vård. Den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom kommunalt självstyrelse. Det framgår av 1 kap. 1 § RF. Enligt 14 kap. 2 § RF sköter kom- munerna lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Av 14 kap. 3 § RF framgår att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den. Bestämmelsen ger uttryck för en proportionalitets- princip vad gäller inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. 20.6.1Nya befogenheter för socialnämnden Några av utredningens förslag innebär att socialnämnden får utökade befogenheter att vid behov besluta om vård med stöd av SoL eller LVU. Det gäller förslagen om öppna insatser till följd av ungas eget beteende efter avslutad placering (avsnitt 6.7.2), öppna insatser utan vårdnadshavarens samtycke för barn (avsnitt 6.7.3), nya möjligheter till placering med stöd av SoL utan vårdnads- havarens samtycke för barn som fyllt (avsnitt 11.6.2), och att barnets bästa ska vara avgörande vid prövning av om vård med stöd av LVU vid brister i barnets hemmiljö ska upphöra (avsnitt 13.18.6). Förslagen innebär inte några nya skyldigheter för socialnämnden och därmed inte heller någon inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Syftet är att öka barns och ungas tillgång till skydd eller vård i utsatta situationer där barnrättsperspektivet är alltför svagt i lagstiftningen och där socialnämnden inte har befogenhet att agera. 20.6.2Mildrade krav på socialnämnden Två av utredningens förslag innebär mildrade krav på social- nämnden. Dels gäller det förslaget om att läkarundersökning inför ansökan om vård med stöd av den nya LVU bara ska göras om den inte är obehövlig (avsnitt 9.16.5). Dels gäller det förslaget om att en hemtagningsbegäran inte längre ska behöva prövas av social- nämnden om frågan har prövats av socialnämnd eller domstol (avsnitt 13.18.5). Förslagen innebär ingen inskränkning av den kommunala självstyrelsen. 20.6.3Nya eller förtydligade krav på socialnämnden Krav på vård med stöd av nya LVU Utredningen föreslår att den nya LVU ska innehålla krav på att insatser ska vara av god kvalitet och särskilt vara trygga, säkra, ändamålsenliga och präglade av kontinuitet. Dessa krav finns redan i gällande lagar (krav på kvalitet och samverkan i SoL) och i föreskrifter från (krav på god vård). Utredningens förslag syftar till att samla reglerna om nämndens skyldigheter och att beskriva dem utifrån barnets eller den unges perspektiv. Därmed blir det tydligare för barn och unga vad de kan förvänta sig av vården. Även för huvudmän, verksamheter och professionella blir det tydligare vilka grundläggande krav som gäller på vård enligt den nya LVU. Till de övergripande kraven hör också att barn och unga ska ha rätt till samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmiljön och att de ska ges möjlighet till en fritid som är anpassad till deras ålder och intressen. Vidare föreslår utredningen mer preciserade krav på information till barnet eller den unge (avsnitt 5.8.5). Dessa krav finns inte direkt i dagens regelverk. De bedöms emellertid vara förtydliganden av social- nämndens ansvar vid placeringar av barn och unga enligt dagens LVU. Sammantaget svarar dessa krav för en viktig del av barnrätts- perspektivet i den nya LVU. Utredningen ser inga alternativ till att införa dem i lagen och bedömer att de är proportionerliga i förhållande till den inskränkning som de innebär i den kommunala självstyrelsen. Beslut, planering och avslutande av vård Inom några områden föreslår utredningen nya eller tydligare bestämmelser om socialnämndens ansvar i samband med beslut om vård med stöd av LVU samt planering och avslutande av vård utanför det egna hemmet. en ny bestämmelse i LVU om utformningen av socialnämndens beslut om omhändertagande (avsnitt 8.11.2), tydligare bestämmelser i och SoF om vårdplanens roll för den långsiktiga inriktningen av vården (avsnitt 13.18.3), ett förtydligande i SoL och LVU av de skäl som ska ligga till grund för socialnämndens ansökan om vårdnadsöverflyttning (avsnitt 13.18.8), och kompletteringar i SoL och LVU om att frågan om vårdnads- överflyttning, efter att barnet varit placerat i samma familjehem , ska övervägas i samband med rappor- teringen om barnets vård (avsnitt 13.18.8). Förslagen syftar till ökad systematik i socialnämndens arbete för att tillförsäkra placerade barn och unga skydd, god vård och lång- siktig trygghet under uppväxten. Bestämmelserna om vårdplanens roll och skäl vid ansökan om vårdnadsöverflyttning syftar också till att ge socialnämnden tydligare ramar för sina bedömningar och sin planering. Utredningen har vid kontakter med professionella inom kunnat konstatera att det finns oklarhet om vård- planens roll och osäkerhet om arbetet med att överväga och ansöka om vårdnadsöverflyttning. För placerade barn och unga samt deras föräldrar kan det leda till bristande långsiktighet och otrygghet. Enligt utredningens bedömning måste de föreslagna förändringarna göras i SoL, LVU och SoF med tanke på rättssäkerheten och likvärdigheten för placerade barn, unga och föräldrar i olika delar av landet. Mindre ingripande åtgärder, som t.ex. kunskapsstöd om skäl för ansökan om vårdnadsöverflyttning, kan inte på samma sätt bidra till att syftet uppnås. De föreslagna bestämmelserna bedöms vara nödvändiga och proportionerliga i förhållande till de inskränkningar som de innebär i den kommunala självstyrelsen. Kontakt och samverkan med landsting Utredningen föreslår nya krav på socialnämnden eller kommunen när det gäller kontakter och samverkan med landsting. en ny bestämmelse i SoL om att socialnämnden i anslutning till att vård utanför det egna hemmet inleds i familjehem eller HVB ska begära att erbjuder barnet eller den unge en hälsoundersökning (avsnitt 9.16.6), och en ny bestämmelse i SoL om att kommuner och landsting ska ingå överenskommelser om samarbete om placerade barn och unga (avsnitt 15.8.2). Förslagen syftar till att placerade barn och unga ska ges tillgång till ett samlat stöd för sin hälsa och utveckling. I båda fallen är det känt från forskning och myndighetsrapporter att samhället inte lever upp till sitt ansvar för detta. Utredningen har övervägt mindre ingripande alternativ som kunskapsstöd och utvecklingsinsatser, men konstaterat att dessa inte är tillräckliga för att uppnå de eftersträvade resultaten. Problemen har varit kända länge och olika insatser i form av nationellt kunskapsstöd m.m. har redan prövats. Den föreslagna bestämmelsen om överenskommelser är dessutom en typ av styrningsmedel som slår vakt om kommunernas och landstingens skyldigheter och möjligheter att själva bedöma hur samverkan bör utformas inom ramen för gällande regler och utifrån lokala och regionala förutsättningar. Utredningen anser att de båda föreslagna bestämmelserna är nödvändiga och proportionerliga i förhållande till de inskränk- ningar som de innebär i den kommunala självstyrelsen. Information och stöd till vårdnadshavare När det gäller information och stöd till vårdnadshavare föreslår utredningen dessa bestämmelser med nya eller tydligare krav på socialnämnden: en ny bestämmelse i LVU om att vårdnadshavaren så långt möjligt ska hållas underrättad om vården av barnet och ges möjlighet att vara delaktig i genomförandet (avsnitt 12.9.2), och en ny bestämmelse i LVU om att nämnden aktivt ska erbjuda vårdnadshavarna stöd som kan bidra till att de blir delaktiga i vården och utvecklas i sitt föräldraskap sedan deras barn om- händertagits till följd av brister i hemmiljön (avsnitt 12.9.5). Förslagen syftar till att förbättra förutsättningarna för att barn som placeras till följd av brister i hemmiljön kan återförenas med sina vårdnadshavare eller, om detta inte är möjligt, få ett väl fungerande umgänge med dem. Förslagen syftar också till stärkt rättssäkerhet för vårdnadshavare under en placering med stöd av den nya LVU. Enligt utredningens bedömning är dessa bestämmelser nöd- vändiga med hänsyn till barns behov av långsiktig trygghet under uppväxten och föräldrars rättssäkerhet vid tvångsomhänder- taganden. Bestämmelsen om aktiva erbjudanden om stöd med en viss inriktning är en komplettering av det stöd som socialnämnden enligt SoL redan är skyldig att ge vårdnadshavare vid en placering av deras barn. Förtydligandet av stödets inriktning ger social- nämnden tydligare ramar för insatserna. Utredningen anser att mindre ingripande alternativ är otill- räckliga eftersom de inte säkerställer likvärdigheten för placerade barn i olika delar av landet och föräldrars rättssäkerhet. De före- slagna bestämmelserna bedöms vara proportionerliga i förhållande till de inskränkningar som de innebär i den kommunala själv- styrelsen. Stöd och hjälp efter avslutad placering Utredningen föreslår följande nya eller tydligare krav på social- nämnden avseende stöd och hjälp efter avslutad placering: ett tillägg i socialtjänstförordningen (2001:937, SoF) med krav på att genomförandeplanen ska beskriva hur barnet eller den unge ska förberedas för tiden efter att en placering i familjehem eller HVB har avslutats (avsnitt 18.7.2), förtydliganden om inriktningen på stöd och hjälp efter avslutad placering (avsnitt 18.7.3), och en ny bestämmelse i SoL om att socialnämndens ansvar för stöd och hjälp ska gälla till om den som varit placerad ska ha en egen bostad efter placeringen (avsnitt 18.7.3). Förslagen syftar till att stärka det långsiktiga stödet till barn och unga som varit placerade, särskilt vid övergången till ett själv- ständigt vuxenliv. Det är väl känt från forskningen att stöd och hjälp efter avslutad placering ofta har en avgörande betydelse för det långsiktiga resultatet av vård i familjehem eller vid institution. Förslagen innebär kompletteringar av gällande bestämmelser om planering av vården eller stöd och hjälp efter avslutad placering. Förslagen om genomförandeplanen och inriktningen på stöd och hjälp innebär en viss ambitionshöjning, men inga nya uppgifter för socialnämnden. Förslaget om en gräns vid innebär däremot ett nytt krav som begränsar socialnämndens möjlighet att bedöma hur länge insatserna ska pågå, även om stödet och hjälpen ska ges efter individuella behov. Utredningen har övervägt mindre ingripande alternativ, men bedömt att dessa inte är tillräckliga för att uppnå syftet. Förslagen om inriktningen på stödet överensstämmer med vad som redan anges i allmänna råd. Att införa bestämmelser om detta i lag ger dock ökad tydlighet och möjlighet till tillsyn av hur bestämmelsen tillämpas. Förslaget om ett förtydligande av stödets inriktning innebär i sig ett mindre ingripande alternativ än en skyldighet för socialnämnden att erbjuda och ge vissa preciserade stöd- och hjälpinsatser som t.ex. kontaktperson. Utredningen har i stället valt att kombinera förslaget om förtydligande av stödets inriktning med ett förslag om statliga medel till ett utvecklings- arbete inom området. Utredningen anser att de föreslagna bestämmelserna är nödvändiga och proportionerliga i förhållande till de inskränk- ningar som de innebär i den kommunala självstyrelsen. 20.6.4Nya krav på landstingen Två av utredningens förslag innebär nya krav i fråga om land- stingens ansvar och skyldigheter: en ny bestämmelse i HSL om att landstingen på socialnämndens begäran ska erbjuda barn och unga en hälsoundersökning i samband med placering i familjehem eller HVB (avsnitt 9.16.6), och en ny bestämmelse i HSL om att landsting och kommuner ska ingå överenskommelser om samarbete om vård utanför hemmet av barn och unga (avsnitt 15.8.2). Förslagen syftar till att placerade barn och unga ska ges tillgång till ett samlat stöd för sin hälsa och utveckling.