sou · H3B371 · 2015-08-04 00:00:00 — Med undantag av tre mål bifölls ansökan i samtliga redovisade fall. Flertalet vårdnads- havare samtyckte till vårdnadsöverflyttningen eller förhöll sig pas- siva. drog slutsatsen att i princip bara ansöker i självklara fall. Enligt finns det en koppling mel- lan vårdnadshavarens inställning och utgången i målet. Hälften av de fall som präglades av konflikt mellan vårdnadshavarens inställ- ning och barnets behov enligt bedömning slutade med avslag. Hon kunde också konstatera att släktinghem inte ifråga- sattes på samma sätt som andra familjehem. Vid bifall till ansökan om vårdnadsöverflyttning betonades behovet av trygga förhål- landen och visshet om tillhörighet för barnet, dvs. att barnet får behålla sina familjehemsföräldrar som sin familj. 1981/82:168 s. 40 och s. 70. 139Singer A (2000) s. 480 ff. med ref. till SOU 1994:139 s. 446. 140Domarna är i huvudsak 2009. Tryggheten för långsiktigt placerade barn innehöll information från barnen varierade. Främst framkom inform- ation från barnen i de fall barnets behov och intressen inte stod i motsats till andra intressen.141 13.15.4 Övervägande i samma familjehem infördes en bestämmelse i såväl SoL som LVU om att socialnämnden är skyldig att särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden när barnet har varit placerat i samma familjehem (6 kap. 8 § andra stycket SoL och 13 § tredje stycket LVU). Bestämmelsen motiverades med att barn som placerats i familjehem ibland blir kvar i vården och att detta kan leda till att barn lever i ovisshet om var de hör hemma och om och hur länge de får bo kvar i familjehemmet.142 Regeringen ansåg att det kan skapas bättre möjligheter för kon- tinuitet och trygghet i vården genom överflyttning av vårdnaden. Mot bakgrund av att de flesta barn som blir kvar länge i vården har placerats ansågs det rimligt att ett övervägande om vårdnadsöverflyttning görs när barnet har varit placerat i samma familjehem. Det kan inte uteslutas att det kan behövas för att barnet ska ha rotat sig i familjehemmet, men det är angeläget att överväganden sker regelbundet. bör noga väga skäl för och emot samt motivera och dokumentera det ställningstagande man kommer fram till. Det är av vikt att beakta hur barnets umgänge med de biologiska föräldrarna har fungerat.143 Vid utskottsbehandlingen betonades att bestämmelsen inte hindrar att socialnämnden ansöker om överflyttning av vårdnaden än . Det ansågs också angeläget att överväger frågan regelbundet och då beaktar hur barnets umgänge med föräldrarna har fungerat.144 Mot bakgrund av dessa uttalanden har utfärdat allmänna råd om att regelbundna överväganden om vårdnadsöverflyttning bör göras vid 141Mattson T (2010) s. 67 ff. 2012/13:10 s. 89. 2002/03:53 s. 86. 1442002/03:SoU15 s. 49. Tryggheten för långsiktigt placerade barn samma tillfällen som överväganden och omprövningar av vården ska göras, dvs. Om socialnämnden i sitt övervägande kommer fram till att det inte finns en sådan anknytning till familjehemmet att det är till barnets bästa med en vårdnadsöverflyttning blir något formellt beslut i nämnden inte aktuellt. Då blir inte reglerna i förvaltnings- lagen om bl.a. kommunicering och underrättelse om beslut heller tillämpliga.146 De skäl som vägs för och emot, inklusive hur barnets umgänge med föräldrarna har fungerat samt de övriga motiveringar som ligger till grund för socialnämndens ställningstagande, bör dock dokumenteras enligt allmänna råd.147 13.15.5 ansvar efter en vårdnadsöverflyttning När familjehemsföräldrarna blir barnets nya vårdnadshavare upphör familjehemsplaceringen. Det innebär att socialnämndens ansvar att noga följa vården av barnet liksom kravet på att överväga respektive ompröva vården bortfaller. De särskilt förordnade vårdnadshavarna har ingen försörjningsskyldighet för barnet, men har rätt att uppbära underhållsbidrag, underhållsstöd, barnbidrag och eventuell barn- pension. får kommunen enligt 6 kap. 11 § SoL fortsätta att betala skälig ersättning till de nya vårdnadshavarna. ska även ge de nya vårdnadshavarna stöd. Enligt 5 kap. 1 § har socialnämnden ett ansvar för att tillgodose det sär- skilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad har avgjorts. Enligt tidigare gällande regler har barnets nya vårdnadshavare i regel inte kunnat räkna med att få sådant stöd från placeringskommunen utan har i stället varit hän- visade till i sin hemkommun. Genom ett tillägg i 6 kap. 11 § SoL garanteras emellertid numera de tidigare familjehemsföräldrarna att, om de så önskar, få fortsatt stöd från placeringskommunen. Möjligheten att kunna ha kvar en inarbetad kontakt med placeringskommunen har ansetts ha stor betydelse för familjehemsföräldrars motivation för att överta vårdnaden. Om placeringen har pågått är det placeringskommunen 146Socialstyrelsen (2007) s. 41. Tryggheten för långsiktigt placerade barn som har bäst kännedom om barnets tidigare och nuvarande förhål- lande och som också känner föräldrarna och familjehemmet väl. Detta är en särregel i förhållande till vistelsekommunens respektive hemkommunens ansvar enligt 2 a kap. SoL och gäller endast råd och stöd. I de fall vårdnadshavaren eller barnet är i behov av biståndsinsatser är det i regel hemkommunen som bör ansvara för detta.148 Ett problem som har påtalats för utredningen är att de nya vård- nadshavarna inte alltid är beredda att ta fortsatt ansvar efter att barnet uppnått myndighetsålder. är det få ungdomar som kan stå på egna ben vid och många är i behov av särskilt stöd. SKL rekommenderar att avtalet mellan socialnämnden och de nya vårdnadshavarna bör följa , vilket innebär att om ungdomen går i skolan eller återupptar skolgången gäller avtalet om ersättning till dess den unge slutat skolan dock längst till dess den unge fyller . Till skolgång räknas studier i eller gymnasieskolan och annan jämförlig grundutbildning.149 Föräldrarna och socialnämnden kan väcka talan om umgänget I samband med att vårdnadsfrågan prövas eller vid ett senare till- fälle kan den förälder som vill ha umgänge med barnet fastställt väcka talan om det (6 kap. 15 a § FB). HD har dock betonat att frågan om omfattningen och formerna för umgänget kräver viss utredning och att de nya vårdnadshavarna måste ha getts tillfälle att yttra sig över umgängesyrkandet från de biologiska föräldrarna.150 De särskilt förordnade vårdnadshavarna har efter vårdnadsöver- flyttningen ett ansvar för att se till att umgänget med de biologiska föräldrarna fungerar. Om talan väcks efter en vårdnadsöverflytt- ning är det de särskilt förordnade vårdnadshavarna som företräder barnet i umgängesfrågan. Även socialnämnden kan väcka talan enligt denna paragraf om minskat eller utökat umgänge. De särskilt förordnade vårdnadshavarna har däremot ingen talerätt när det gäller att begränsa föräldrarnas umgänge med barnet.151 2012/13:10 s. 90. 149SKL Cirkulär 2004:39. 150HD med mål nr T602-13. 151Singer A (2000) s. 481. Tryggheten för långsiktigt placerade barn 13.15.6 Kartläggningar på nationell nivå undersökte 1990 och 1994 i vilken utsträckning ansökte om vårdnadsöverflyttning. Den första studien avsåg perioden –1990 och den andra 1990–1993. Mellan dessa båda undersökningstillfällen hade antalet ärenden där social- nämnden väckt talan om vårdnadsöverflyttning enligt 6 kap. 7 och 8 §§ FB ökat från i genomsnitt 16 till i genomsnitt 50 . I övrigt ger undersökningarna samma bild. Barnen där vårdnaden flyttats över till de tidigare familjehemsföräldrarna har varit plac- erade och oftast var man överens med föräldrarna om vårdnadsöverflyttningen.152 På uppdrag av genomförde ännu en kartläggning av vårdnadsöverflyttningar – 1999, som var en upprepning av de tidigare undersökningarna.153 till båda lagrummen hade antalet vårdnadsöverflyttningar varit med cirka 50 ärenden . Ökningen av vårdnadsöverflyttningar till familjehemsföräldrar hade dock avstannat och låg fortfarande på en nivå runt 40 ärenden . Den genomsnittliga vårdnadsöverflyttningen gjordes i familjehemmet och barnets genomsnittliga ålder var . De flesta vårdnadsöverflyttningarna genomfördes med föräldrarnas samtycke och så många som bifölls i tingsrätten. Uppföljande telefonintervjuer i 14 fall där ansökan gjorts utan föräldrarnas samtycke visade att resultatet varit gott. Ofta hade samtycke medgivits senare i processen. Tio personer vars familjehemsföräldrar blivit vårdnadshavare intervjuades när de var i ålder 18–. Den största gruppen märkte knappast att beslutet fattades eftersom de redan innan uppfattade familjehemmet som sitt ”riktiga” hem. För den andra gruppen innebar vårdnadsöver- flyttningen ökad trygghet. För ett av barnen innebar vårdnadsöver- flyttningen en ökad utsatthet eftersom barnet inte kände sig omtyckt av familjehemsföräldrarna. Undersökningen visade att överflyttning av vårdnaden snarare initieras för att bekräfta en rådande situation än barnets behov av 152SOU 2000:77 s. 249 f. 153A.a s. 247 ff. och prop. 2002/03:53 s. 85 f. Tryggheten för långsiktigt placerade barn trygghet i ett längre tidsperspektiv. vill inte riskera att en ansökan om vårdnad avslås i domstol och ansöker därför enbart i klara fall och när föräldrarna ger sitt samtycke. I de fall en överflyttning av vårdnaden genomförs utan föräldrarnas samtycke är situationen i regel så allvarlig att en återförening inte är möjlig inom överskådlig tid. De tillfrågade kommunerna ansåg själva att de använde sig av överflyttning av vårdnaden alltför sällan. Skäl som angavs var rädsla för att kontakten mellan barnet och föräld- rarna ska upphöra helt, vilket inte skulle vara till fördel för barnet, ovilja att döma ut föräldrarna som vårdnadshavare och brist på kunskap om hur man ska arbeta med överflyttning av vårdnaden. redovisade en uppföljning av treårsregeln.154 Jämfört med den föregående kartläggningen då antalet vårdnads- överflyttningar uppgick till cirka 40 i genomsnitt hade antalet –2005 ökat till cirka 75 i genom- snitt. Uppföljningen visade att lagändringen om att överväga vård- nadsöverflyttning i samma familjehem ännu inte fått fullt genomslag. Det största hindret mot vårdnadsöverflyttning bedömdes vara familjehemmens tveksamhet till att överta vård- naden. Denna tvekan grundade sig i att de skulle mista stödet från i placeringskommunen, som det upplevdes oklart vilket stöd de kan få av vistelsekommunen. stöd- behov kan uppstå på grund av barnens särskilda behov. Familje- hemsföräldrarna kan också som vårdnadshavare tvingas in i en rätts- process med föräldrarna om umgänge och underhåll m.m. Det fram- kom också en rädsla hos familjehemsföräldrarna att barnets um- gänge med familj och nätverk skulle upphöra till men för barnet. Socialsekreterarnas tvekan ansågs bero på att familjehemmet inte bedömdes vara tillräckligt stabilt eller att barnet inte hade fått tillräcklig anknytning till familjehemsföräldrarna. Inom social- tjänsten fanns också en osäkerhet inför tingsrätten som beslutande instans. 154 (2006a). Tryggheten för långsiktigt placerade barn En slutsats i rapporten var att den komplexa och sammansatta problematik som karaktäriserar en familjehemsplacering ofta utgör hinder för vårdnadsöverflyttning. Likaså den ökade professional- iseringen av familjehemsvården, vilket i sin tur är en följd av att placeringarna blivit mer krävande. 13.15.7 Statistik över vårdnadsöverflyttningar Antalet vårdnadsöverflyttningar av familjehemsplacerade barn upp- gick till 63 och till 259.155 Antalet skiftar mellan åren men har stadigt ökat. har det skett en fyrfaldig ökning. Totalt har vårdnaden överflyttats för 2 889 barn. Genomsnittsåldern på barnen vid vård- nadsöverflyttningen var och barnen hade i genom- snitt varit placerade knappt sex år.156 Det är inte bara antalet vårdnadsöverflyttningar som har ökat utan även spridningen på antalet kommuner. genomförde 105 kommuner en eller flera vårdnadsöver- flyttningar, vilket ska jämföras med att endast 45 kommuner genomförde en eller flera vårdnadsöverflyttningar år 1998.157 De 259 vårdnadsöverflyttningarna ska relateras till det totala antalet familjehemsplacerade barn som detta år hade varit placerade i samma familjehem under exempelvis . Det är inte möjligt att utläsa ur den officiella statistiken om ett barn har varit placerat i samma familjehem, men det går att se den totala vårdtiden och barnets ålder vid den första placeringen. Av de som var placerade i familjehem , hade 2 769 varit placerade i ett eller flera hem alternativt HVB. 916 av dessa barn var yngre än när de placerades första gången.158 155Socialstyrelsens register över insatser för barn och unga. Uppgifterna i den officiella statistiken som redovisades i uppföljningen 1999 har justerats upp något. 156Högsta siffran avser : 304 vårdnadsöverflyttningar. 157Socialstyrelsens register över insatser för barn och unga. 158Socialstyrelsens register över insatser för barn och unga. 9365 barn 0–placerade i familjehem. Tryggheten för långsiktigt placerade barn 13.15.8 Forskningsbaserad kunskap saknas Det saknas aktuell forskningsbaserad kunskap om hur barns utveck- ling påverkas av vårdnadsöverflyttning och effekten av vårdnads- överflyttning jämfört med långvarig familjehemsplacering eller adoption. Inom ramen för kartläggningen av nationella adoptioner av barn i familjehem gjorde databassökningar för att finna forskning om vårdnadsöverflyttningar till familjehemsföräld- rar men påträffade inga studier. Det konstaterades att vårdnads- överflyttning enligt svensk modell, dvs. överflyttning av vårdnad till familjehemsföräldrar, inte är vanligt förekommande i andra länder.159 påbörjades en studie inom vid , under ledning av . Målsättningen är att 15 barn och 15 familjehemsföräldrar som blivit vårdnadshavare (dock inte i samma familjer) ska inter- vjuas om sina erfarenheter av vårdnadsöverflyttning. En genom- gång har initialt gjorts av domar om vårdnadsöverflyttning till familjehemsföräldrar vid tingsrätterna i , och . Barnens medelålder var och de hade i medeltal varit placerade . Det rör sig om 32 domslut, varav 31 bifall till vårdnadsöverflyttning. Barnets inställ- ning framkom i 15 av domarna.160 Utredningen har, i sin kontakt med ett femtontal kommuner, fun- nit att det finns en klar medvetenhet om intentionerna från statens sida att öka antalet vårdnadsöverflyttningar till familjehemsför- äldrar. Blivande familjehemsföräldrar får också information om att det kan bli aktuellt med vårdnadsöverflyttning. Det finns relativt stora skillnader i policy och rutiner mellan kommunerna. I vissa kommuner gör man ansökan om vårdnadsöverflyttning bara i mer eller mindre uppenbara fall medan man i andra arbetar systematiskt för att öka antalet vårdnadsöverflyttningar. 159Socialstyrelsen (2014) s. 37. 160Uppgifter som presenterades vid möte med projektgruppen . Tryggheten för långsiktigt placerade barn I utredningens tidigare nämnda referensgrupp fanns en stor samsyn om vilka kriterier som bör vara uppfyllda för att vårdnads- överflyttning ska komma i fråga: Placeringen ska ha pågått . Förhållandena i familjehemmet ska vara stabila. En ömsesidig anknytning ska finnas mellan barnet och familje- hemsföräldrarna. Umgänget mellan barn och föräldrar ska ”flyta på”. gör först en egen bedömning innan man väcker frågan om vårdnadsöverflyttning. Om det finns tveksamheter om barnets förankring i familjehemmet anses det inte vara rimligt att föreslå vårdnadsöverflyttning. Familjehemsföräldrarnas inställning har stor betydelse. Orsaken till att familjehemsföräldrar är tvek- samma eller inte kan tänka sig vårdnadsöverflyttning är ofta bar- nens särskilda behov och att umgänget inte fungerar friktionsfritt. Att man som vårdnadshavare numera kan få fortsatt stöd från placer- ingskommunen har dock förbättrat familjehemsföräldrars motiva- tion att bli vårdnadshavare. Å andra sidan omfattar inte stödet från placeringskommunen biståndsinsatser som riktar sig till barnet och därmed kvarstår en del av problematiken. Det kan exempelvis handla om en stödresurs i skolan som anser är motiverad av sociala och psykologiska skäl. I det sammanhanget bör påpekas att placerade barn enligt skollagen (2010:800) har samma rätt till särskilt stöd som andra barn och att det är skolan i folkbokförings- kommunen som svarar för detta.161 Som ytterligare skäl till att inte fler vårdnadsöverflyttningar görs lyfter fram att många familjehem numera ser uppdraget som ett yrke, inte som ett livslångt åtagande. Många barn placeras i konsulentstödda familjehem vilket också försvårar vårdnadsöverflyttning. De privata verksamheterna betalar en högre ersättning till familjehemmen. Vid en vårdnadsöver- flyttning upphör placeringen och den ersättning som utbetalas av socialnämnden till de nya vårdnadshavarna utgår som regel enligt rekommendationerna från SKL. 161 & (2013) s. 113 f. Tryggheten för långsiktigt placerade barn stöd uppges inte heller vilja förlora sina familjehem vilket skulle kunna bli följden av en vårdnadsöverflyttning. Ett annat hinder i sammanhanget uppges vara tingsrätternas bedömningar. Enligt finns en osäkerhet från dom- stolens sida i dessa mål, bedömningarna är inte förutsägbara och saknar ofta barnperspektiv. Det senare tar sig uttryck i att dom- stolen hänvisar till återföreningsprincipen och inte tar hänsyn till barnets anknytning till familjehemmet. I vissa fall utgör ett funge- rande umgänge hinder för vårdnadsöverflyttning. Vid beslut om umgänge i samband med vårdnadsöverflyttningen tillmäts inte all- tid bedömning någon vikt och föräldrarna kan komma att tilldömas ett större umgänge än vad som förekommit under placeringen. Från en kommun sida framhölls att detta avhål- ler från att ansöka om vårdnadsöverflyttning. rättigheter (RFFR) anser att treårsregeln för övervägande av vårdnadsöverflyttning innebär oacceptabla konsekvenser. Hänsyn måste bl.a. tas till om det fort- farande pågår en rättsprocess. RFFR anser inte heller att social- tjänsten får bestämma sig för snabbt för att det är fråga om en upp- växtplacering, vilket som regel innebär ett minimum av umgänge mellan barn och föräldrar. Späda barn bör, enligt förbundet, som princip inte placeras hos barnlösa par, vilket försvårar åter- förening.162 Med nationell adoption avses adoption där den som ska adopteras har sin hemvist i . Den vanligaste formen av nationell adopt- ion är närståendeadoption (även kallad styvbarnsadoption). Det förekommer även att vårdnadshavare vill lämna sitt nyfödda barn för adoption eller att ett familjehem önskar adoptera ett barn som har varit placerat i hemmet . Det kan också vara fråga om adoption av en vuxen person. Enligt den officiella statistiken genomfördes totalt 361 nation- ella adoptioner , varav 309 var närståendeadoptioner.163 162Skrivelse från RFFR . 163Uppgifter som redovisades i (2014). Tryggheten för långsiktigt placerade barn 18 barn adopterades av sina familjehemsföräldrar detta år. Det var den lägsta siffran –2013. 41 barn adopterades av sina familjehemsföräldrar , vilket var det högsta antalet under perioden.164 13.16.1 Förutsättningar för adoption De artiklar i som berör adoptivbarn och deras särskilda behov och intressen är tillämpliga även vid nationella adoptioner. Barnets bästa ska främst beaktas, vilket innebär att inga andra intressen får väga tyngre eller jämställas med barnets.165 Kon- ventionsstaterna ska så långt möjligt säkerställa att barnet får vet- skap om sina biologiska föräldrar (artikel 7 och 9). Reglerna om adoption finns huvudsakligen i 4 kap. FB. Det är adoptanten, dvs. den som vill adoptera som ska ansöka om adopt- ion hos tingsrätten (4 kap. 1 § FB). För att domstolen ska kunna besluta om adoption ska vissa villkor vara uppfyllda. Adoptionen måste bl.a. vara till fördel för barnet och den sökande ska ha upp- fostrat barnet eller vilja uppfostra det (4 kap. 6 § FB). Föräldrarna ska samtycka till adoptionen. Samtycke behövs inte av den förälder som lider av en allvarlig psykisk störning, är utan del i vårdnaden eller befinner sig på okänd ort. Finns en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet ska denne lämna sitt samtycke (4 kap. 5 a § FB). Även en förälder som inte är vårdnadshavare ska höras i adoptionsärendet om det kan ske (4 kap. 10 § FB). En förälder som inte är vårdnadshavare har även rätt att överklaga domstolens beslut (4 kap. 11 § FB). Barn som fyllt ska som regel samtycka till adoptionen (4 kap. 5 § FB). Även om samtycke inte krävs ska barnets åsikter beaktas i förhållande till barnets ålder och mognad (4 kap. 6 § FB). Om barnet är ska rätten hämta in yttrande från social- nämnden. ska, om det inte är olämpligt, söka klar- lägga barnets inställning och redovisa den för rätten (4 kap. 1 § FB). 164Socialstyrelsens register över insatser för barn och unga. 2003/04:131 s. 24. Tryggheten för långsiktigt placerade barn Av ovanstående följer att socialnämnden inte kan väcka talan om adoption och att adoptioner i i huvudsak bara kan genomförs med samtycke från föräldrarna. Adoptionsreglerna innebär dock att ett barn kan adopteras utan föräldrarnas samtycke när dessa inte är vårdnadshavare. Detta uppmärksammades i för- arbetena när möjligheten att flytta över vårdnaden till familje- hemsföräldrarna infördes. Det framhölls då att det givetvis inte bör komma i fråga att flytta över vårdnaden från föräldrar som håller en god kontakt med barnet medan de vistas i ett familjehem. Föräld- rarna behöver alltså i dessa fall inte tveka inför tanken på en familjehemsplacering av rädsla för att bli fråntagna vårdnaden och därmed utsättas för en risk att barnet adopteras av familjehemsför- äldrarna mot deras vilja.166 Den rättsliga innebörden av en adoption Vid en adoption bryts alla rättsliga relationer mellan barnet och den biologiska släkten. Barnets arvsrätt i förhållande till föräldrarna upphör liksom föräldrarnas underhållsskyldighet för barnet. Adop- tivbarnet jämställs i alla avseenden med adoptivföräldrars eventuella biologiska barn. Medan de rättsliga banden vid en vårdnads- överflyttning upphör varar banden livet ut vid adoption. En adoption kan inte återkallas eller ändras, omprövas eller förändras annat än genom ett nytt adoptionsbeslut. Fortsatt kontakt mellan barnet och ursprungsfamiljen förutsätter enskilda överenskommelser.167 Adoptivbarnet har rätt till kännedom om sina biologiska föräld- rar. Om en person begär att få ta del av uppgifterna om sin adopt- ion bör socialnämnden erbjuda honom eller henne råd och stöd i samband med att uppgifterna lämnas ut.168 1981/82:168 s. 40 och LU 1982/83:17 s. 70. 167Mattson T (2010) s. 126 f. Tryggheten för långsiktigt placerade barn Öppen adoption är inget enhetligt begrepp. Med öppen adoption avses i vissa fall adoption där adoptivföräldrarna och de biologiska föräldrarna kommer överens om att ha kontakt. I andra fall avses att domstolen ger barnet en fortsatt umgängesrätt med sin ursprungs- familj efter adoptionen.169 har till skillnad från exempelvis , och inte några regler om öppen adoption, men det förekommer adoptioner i där adoptivfamiljen och ursprungsfamiljen har fortsatt kontakt. Kontakten är dock inte formaliserad genom beslut om umgängesrätt efter att adoptionen har genomförts. Se även beträffande utfallet av öppen adoption i avsnittet 13.8.4 och kun- skapsöversikten av Risholm Mothander & (bilaga 4). 13.16.2 roll vid nationell adoption har tagit fram en hand- läggning av internationella och nationella adoptioner.170 Två huvud- grupper av nationella adoptioner beskrivs, spädbarnsadoptioner och närståendeadoptioner. beskriver handläggnings- processen och utredning bl.a. innehållet i samtalen med de biologiska föräldrarna. Enligt rör det sig vid spädbarnsadoptioner i ofta om mycket unga föräldrar. Förutom ålder kan orsaken till adoptionen vara utvecklingsstörning, allvarlig psykisk störning eller djup depression hos mamman. Mamman kan också vara så starkt negativ till pappan att hon inte kan acceptera barnet.