sou · H3B345 · 2015-04-15 00:00:00 — Med en vetenskaplig bedömargrupp kopplad till ansöknings- processen skulle också betydelsen av balans mellan breda och smala verksamhetsområden (tematiska och specifika) kunna beaktas ur en vetenskaplig synvinkel. Vidare skulle en aktiv hantering av redovisningarnas resultat kunna dokumenteras, reanalyseras och problematiseras på ett annorlunda sätt. Detta skulle kunna ske på flera olika sätt; en slags ”forskningsdatabas”, konferenser, möten och olika typer av uppföljningar. Vidare kan detta förhoppningsvis ytterligare förstärka SPSMs egen forskningsenhet för sitt pågående arbete. Ett annat förslag är att inte bara fördela medel till stora projekt utan även till förstudier/förprojekt, vilka skulle kunna vara en slags garant för att projekt förankras. Ansöknings- och redovisningsformulären menar vi vara till viss del begränsande för det tänkta eller redovisade innehållet. Vi rekommenderar därför att dessa formulär revideras till innehåll kopplat till kunskapsåterföring. Skolhuvudmannens ansvar i projekten är ofta avgörande för dess bärighet. Vi ser hinder i projektens utveckling och spridning när ansvariga chefer inte aktivt deltar i projektens formering och/eller genomförande. Därför föreslår vi att skolhuvudmannens ansvar skrivs fram tydligare i projektprocessen. Gällande utvecklingsprojekten rekommenderar vi: Att bidragen bibehålls då dessa är framåtsyftande och innehåller såväl pedagogiska, didaktiska och verksamhetsmässiga utvecklings- ambitioner, Att ansökningsprocessen blir mer flexibel med exempelvis förlängda och flexibla ansöknings- och redovisningstider. Att det ges möjligheter till medelsfördelning både till förstudier och projekt. Att bedömningen av projekten förstärks genom vetenskaplig förankring. Att projektens resultat systematiskt samlas, reanalyseras och sprids, dvs. att kunskapsåterföring och kunskapsöverföring för- djupas och systematiseras. Att skolhuvudmannens ansvar skrivs fram i projektprocessen. I denna rapport utvärderas statsbidraget för Särskilda Insatser på Skolområdet. Statsbidraget fördelas på tre olika bidragsformer; Sjukhusundervisning, Regionala utbildningsinsatser och Utvecklings- projekt. Som underlag för utvärderingen har det använts samtliga inskickade ansökningar åren 2009–2013, övrigt primärdatamaterial av relevans för området (handläggningsordning och övriga interna styrdokument på SPSM, rapporter/studier som berör området, politiska styrdokument) samt halvstrukturerade intervjuer med SPSMs handläggare av SIS-medlen och projektledare. Med detta följer att utvärderingen har byggt på såväl litteraturstudier som intervjuer. Utvärderingen har vidare följt regler för etisk forskning (). Utvärderingens slutsatser för de tre bidragsformerna sammanfattas nedan. Vi menar att föreliggande rapports text visat ett behov av att endera tydliggöra statsmakternas syfte med bidraget och efter vilka fördelningsprinciper bidraget skall utgå eller att statsbidraget till regionala utbildningsinsatser avvecklas. I det senare fallet presenteras i utvärderingen fyra alternativ till användning av medlen. SIS-medlen till regionala utbildningsinsatser uppfattas av de intervjuade som obsolet samt inte i överensstämmelse med angränsande dominerande diskurser gällande elever i särskilda behov (inkludering i hemskolor). Till detta kan läggas en analytisk slutsats att förekomsten av bidraget innesluter ett flertal konkurrerande policyprinciper. Statsbidraget till regionala utbildningsinsatser uppfattas också av SPSMs handläggare som arbetskrävande med nuvarande utformning och att det finns bättre alternativ användning. I utvärderingen beskrivs fyra alternativa omfördelningar av de medel som går till regionala utbildningsinsatser. Statsbidraget för regionala utbildningsinsatser schabloniseras med en viss summa per bidragsberättigad elev. Pengarna söks av skolhuvudmännen och fördelas av SPSMs statsbidragsavdelning. möjliggöra full kostnadsersättning för denna verksamhet. Resterande medel fördelas till utvecklingsprojekten (UP) eller till utökade myndighetsanslag. I direktiven till utvecklingsprojekt, vilken bör tydliggöras i förordningen, skrivs då in att dessa även kan omfatta vad som kallas temporär verksamhet (sommarkurser, stöd till kunskapsnätverk för pedagoger som jobbar med vissa grupper barn m.m. m.m.) samt innefatta de riktade medlem för stöd till utbildning för synskadade. Att hela eller delar av den del av SIS-medlen som allokerats till regionala utbildningsinsatser överförs till specialskolorna. Special- skolorna får då till uppgift att utgöra kompetenscentra som med hjälp av modern utgör ett stöd för hemskolor i deras undervisning. Verksamheten kan organiseras i form av nätverk, undervisning på distans i beroende på behov och med närvarande pedagog i skolan som stöd till eleven. Att hela eller delar av den del av SIS-medlen som allokerats till regionala utbildningsinsatser i stället överförs till uppbyggnaden av regionala kompetenscentra byggd på interkommunal samverkan. Dessa får då till uppgift att t.ex. med hjälp av modern eller genom egen utbildning utgöra ett stöd för hemskolor i deras undervisning. Verksamheten kan organiseras i form av nätverk, undervisning på distans i beroende på behov och med närvarande pedagog i skolan som stöd till eleven. Oavsett om fördelningen av SIS-medel till regionala utbildnings- insatser bibehålls i dess nuvarande form eller övergår till någon av de fyra möjliga alternativ som skisseras i rapporten föreslår vi en prövning av om verksamheten (i helhet eller i avgränsade delar) skall omfattas av Skolinspektionens tillsynsansvar. Vi menar att föregående text visat att undervisning på sjukhus (eller institution knuten till sjukhus) utgör en viktig rättighet för elever. Det finns ett flertal aspekter som är problematiska med den särskilda undervisningen på sjukhus, t.ex. en förordning som inte omfattar alla elever, organisatoriska oklarheter, sjukhuslärarnas särskilda ställning och oklar ansvarsfördelning. Därtill kommer frågeställningen om att sjukhusundervisningen kräver en särskild ansöknings- och redovisningsprocess. Följande förslag och rekommendationer gällande sjukhus- undervisningen berör i tur och ordning målgrupp, medelsfördelning och ansvarsfördelning. Att förordningen bör inte bara omfatta elever i utan också elever i förskola, fritidshem, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Att medelsfördelning för sjukhusundervisningen tilldelas med utgångspunkt i att på bästa sätt garantera barnens/elevernas rätt till undervisning. Vi menar att fyra handlingsalternativ är möjliga. a)SPSM i nuvarande form. Vi menar dock att detta alternativ kräver förändringar i arbetsprocessen. Om SPSM t.ex. skall ges en granskande funktion behövs enligt vårt förmenande en starkare betoning på pedagogisk utveckling och pedagogiska kunskaper som på ett klokt sätt återförs till verksamheten. Om SPSM inte ska ha en granskande funktion, menar vi att arbetsprocessen inte är funktionell i dess nuvarande form. b)Kommunerna. Att medlen fördelas till kommunerna kan ge organisatoriska fördelar, t.ex. att rektorer och sjukhuslärare bättre finner en hemvist och kan integreras hos skolhuvudman. Detta kräver dock vidare analys av t.ex. synkronisering mellan samverkande aktörer och utformandet av ekonomiska Vidare bör en sådan modell förenas med krav på kommunerna i genomskinlighet av medelsanvändningen. c)SPSM, men genom statsbidragsavdelningen. Detta handlings- alternativ kan ge en effektivisering av processen för medels- fördelning om bidraget schabloniseras. Detta skulle dock kräva, menar vi, uppföljning från SPSMs sida av medelshantering och pedagogisk utvärdering/uppföljning. d)/regionerna. Denna modell för allokering av resurser till sjukhusundervisning kan ge organisatoriska fördelar och en förstärkt samordning mellan sjukhusens operativa verksamhet och sjukhusundervisningen. Vi menar också att det organisatoriska ansvaret tydliggörs visavi berörda kommuner. Mot förslaget kan anföras att det bryter policymässigt mot idén om kommunens samlade ansvar för skolverksamheten. Att om medel till sjukhusundervisningen schabloniseras bör det baseras på elevunderlag och/eller variation i behov. Om anslagen ska täcka lärarlönerna förordar vi att 100 procents täckning ges. Att medelsfördelningen för sjukhusundervisningen bygger på och beaktar tydliga parametrar för nationell likvärdighet, såsom befolkningsunderlag, geografiskt läge och specialsjukhus med nationella uppdrag. Att om statsbidraget bibehålls bör medelsfördelningen få en egen anslagspost för att säkerställa nivån för undervisningen. utgör SIS-medlen en gemensam pott för tre verksamheter. En egen anslagspost kan dels säkerställa barnens rätt till undervisning, dels ge en ökad effektivitet i arbetsprocessen. Att ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna landsting, skolhuvudman, etc. utreds och klargörs. Att ytterligare utreda sjukhusundervisningen icke-tillhörighet i det allmänna skolväsendet, för att säkerställa barnens rättigheter. Många organisatoriska problem skapas av hur läget är . Om den särskilda undervisningen på sjukhus ligger inom SPSMs regi under statbidragsavdelningen förordar vi en särskild skrivning för en funktion som säkrar pedagogisk kvalitet och utveckling, kunskapsåterföring samt inspektion. Vi menar att utvärderingen visat att utvecklingsprojekten fyller ett viktigt behov för att uppfylla en del av de politiska intentionerna gällande elever i behov av särskilt stöd, nämligen att finna nya vägar för tillgänglighet och delaktighet i skolan/utbildningar. SIS-medlen ger för denna verksamhet möjligheter för skolhuvudmän att driva projekt, testa nya idéer och öka kompetensen om special- pedagogiska frågor utanför den reguljära verksamheten. Vi menar således att detta bidrag representerar något viktigt i och med dess pedagogiska, didaktiska samt verksamhetsmässiga utvecklings- ambitioner. Utvärderingen har också visat att SPSM har anpassat och förändrat processhanteringen för bidraget studien omfattar med exempelvis förlängda och flexibla ansökningstider. De har enligt vår bedömning förbättrat hanteringen av anslagen. Däremot ser vi brister vad gäller kunskapsåterföring (jfr Grausne 2012; Bostedt & , 2013). Vi rekommenderar följande punkter: Att bidragen till utvecklingsprojekt bibehålls då dessa är framåt- syftande och innehåller såväl pedagogiska, didaktiska och verksamhetsmässiga utvecklingsambitioner. Att ansökningsprocessen görs mer flexibel vad avser t.ex. ansöknings- och redovisningstider. Att ansöknings- och redovisningsformulären revideras i innehåll så att kunskapsåterföring markeras som viktig del i projekten. Att det ges möjligheter till medelsfördelning både till förstudier och projekt. Att bedömningen av projekten förstärks genom olika former av vetenskaplig förankring. Att projektens resultat systematiskt samlas, reanalyseras och sprids, dvs. att kunskapsåterföring och kunskapsöverföring fördjupas och systematiseras. Skolhuvudmannens ansvar i projekten är ofta avgörande för dess bärighet. Vi ser hinder i projektens utveckling och spridning om ansvariga chefer inte tar aktiv del i projektens formering och/eller Därför föreslår vi att skolhuvudmannens ansvar, i form av krav på delaktighet från ansvariga chefer, tydligare skrivs fram i underlagen till projektansökan och genomförande. (2013). Specialpedagogik i ideologi., teori och praktik. & , P. Statens åtgärder för fler och växande företag, : . Assarson, I. (2007). Talet om en skola för alla: Pedagogers menings- konstruktion i ett politiskt uppdrag. : Lärar- utbildningen, . Bostedt, G. & , L. (2013). Reflektioner om arbets- processer och resultat avseende UP. , C., , A., Millward, A.J. och Skidmore, D. (1997): New Directions in Special Needs, Innovations in Mainstream Schools. (1998). : A guide for Literature Reviews. Thousand Oaks, : . (2011). Hur mäter man vackert. Gidlund, U. (2014) Specialpedagogikens historia och forskningsläge – en litteraturöversikt. Grausne, J. (2013) Effekter av statsbidraget Särskilda insatser på skol- området (SIS), Specialpedagogiska skolmyndigheten. 1998: Pedagogiskt dilemma: Specialundervisning. (2012). Limits to inclusion. , 16:1, 89–98. & Säljö, R.(2008). Att platsa i en skola för alla. Elevhälsa och för handling om normalitet i den svenska skolan. (2009) Regionalt resurscenter döv/hörsel i Södra regionen (RRC) 2007–2009. Specialpedagogiska skolmyndigheten, södra regionen. Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus och möjligheter till fjärrundervisning. (2006) Utvärderingsmonstret: kvalitets- och resultat- mätning i den offentliga sektorn. Nilholm, C. (2005) Specialpedagogik. Vilka är de grundläggande perspektiven? Pedagogisk Forskning i , 10:2, 124–138. Kommentar: 16 s. Nilholm, C. (2007) Vad och vems är kunskapsobjektet? – reflektioner över hur den specialpedagogiska praktiken kan och bör studeras. I C. Nilholm och E. (Red. ): Reflektioner kring specialpedagogik – sex professorer om forskningsområdet och forskningsfronterna. 100–113. Nilholm, C. (2007). Perspektiv på specialpedagogik. Nilholm, C. (2012) Barn och elever i svårigheter. En pedagogisk utmaning. (2007) Svensk specialpedagogik vid vägskäl eller vägs ände? I C. Nilholm och E. (Red. ): Reflektioner kring specialpedagogik – sex professorer om forskningsområdet och forskningsfronterna. 52–65. , B. , E. (2012) Inkludering och måluppfyllelse. Att nå framgång med alla elever. (2013) Elevers olikhet och specialpedagogisk kunskap. Polit, D., & , C. (2008). : Generating and Assessing. : Lippincott, . 1990/91:18, Om ansvaret för skolan. 1990/91:100, Regeringens proposition 1990/91:100 med förslag till statsbudget för /91, bilaga 10. 1999/2000:79, Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. (2013:29). Kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. (U 2013:29). Regeringen (2013:106). Tilläggsdirektiv till Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med funktionsnedsättningar (U 2013:02). Dir. 2013:106, Kommittédirektiv , Utbildnings- departementet. (2005) Särskild undervisning på sjukhus. Dnr U2004/5173/DK och U2005/7264/G. Förordning om ändring i förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. SFS, 1991:931. Förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Förordning (1987:738) om statsbidrag till särskilda insatser inom skolområdet. (2014). Måste allt vara så normalt. Om delaktighet och inflytande i särskilda undervisningsmiljöer och syftet att förbereda för ett självständigt samhällsliv. (1980). Förslag till Regeringen. Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. Likvärdig utbildning, riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. Betänkande av Utredningen om utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård samt distansundervisning Specialpedagogiska , Statsbidragsavdelningen, (2013). Sammanställning processdelar (). Specialpedagogiska , (2009). Uppföljning av särskild undervisning på sjukhus. Specialpedagogiska (2009). SPSM (2009), Årsredovisning 2011, 2012, 2013). SPSM (2010), Årsredovisning 2010. SPSM (2010), Årsredovisning, 2010. SPSM (2011), Årsredovisning, 2011. SPSM (2012), Årsredovisning, 2012. SPSM (2013), Årsredovisning, 2013. Specialpedagogiska skolmyndigheten, (2008; 2010). Utvärdering av Skoldatatekens effekter. Specialpedagogiska , (2010a). Utveckla skolan för elever med funktionsnedsättning. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013). Vägledning SIS-medel 2014. Fördelningsprinciper och kriterier för likvärdig fördelning. Statsbidragsavdelningen, SPSM. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013) Tillganglighetsmodell/. Specialpedagogiska skolmyndigheten, (2014). Konferens för skolledare med ansvar för särskild undervisning på sjukhus. (2006) Salamancadeklarationen. Svenska skriftserie 2/2006. (1991). Förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. (2008). Regleringsbrev för budgetår 2009 avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten, U/2008/5483, 6189, 6322/S/. U/2008/8481//S (delvis). (2009). Regleringsbrev för budgetår 2010 avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten. (2010). Regleringsbrev för budgetår 2011 avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten, U/2010/7682/ /S/. U/2010/6748/S/U2010/7774/S. (2011). Regleringsbrev för budgetår 2012 avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten, U/2011/7258/ / (delvis). U/2011/7201/S/U2011/3984/GV. (2012). Regleringsbrev för budgetår 2013 avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten, U/2012/6996/(delvis). U/20127264/S. (2013) (, . Whittemore, R., & Knafl, K. (2005 ). The integrative review: updated methodology. , Vol 52, 246–253. Personlig kommunikation (mail), SPSM . Personlig kommunikation (mail), SPSM . Personlig kommunikation (mail), SPSM, . Intervjumall SIS-medel (Regionala utbildningsinsatser/SU/UP) Berätta litet om dig själv och din bakgrund. Behovsformulering/Definition av problemet –Berätta om hur du uppfattar bakgrunden till statsbidraget för regionala utbildningsinsatser (RU)/SU (SU)/UP (UP). –Vilka problem, didaktiska frågor, ämnesmässiga frågor adres- seras i och genom medlen? –Beskriv lite om processen från ansökan till redovisning av be- viljade medlen? –Hur mycket pengar fördelas och hur avgörs medlens storlek? –Berätta litet om era kriterier för bedömning, prioritering och fördelning av insats/projekt. –Berätta om ert verksamhetsstöd för att nå resultat. A) vad har varit behjälpligt, b) har något saknats? –Hur uppfattar ni statens styrning gällande medlen? –Om bristande, vad behövs i ytterligare insatser för nödvändiga insatser/prioriteringar av i verksamheten med anledning av bidraget? A) vad har varit behjälpligt, b) har något saknats? –Hur värderar ni SPSMs direktiv/arbetsprocess/handläggnings- ordning för RU/SU/UP-medel? –Enligt direktiven skall medlen täcka merkostnader för insatser av regional art. Hur avgör och fastställer ni merkostnader? avgörs om det är av regional art? (Fråga bara ställd i RU- intervjuer) –Hur värderar ni SPSMs handledningsstöd för process- genomförandet av RU/SU/UP-insatser? –Har ni kriterier för hur mycket pengar som läggs på olika inriktningar inom RU/SU/UP? –Har ni kriterier för hur mycket pengar som läggs på olika skolformer? –Hur värderar ni skolhuvudmännens arbetsprocess/prioritering för RU/SU/UP-medel? –Hur värderar ni skolhuvudmännens processgenomförande av projektet som får RU/SU/UP-medel? –Hur ser ni på relationerna mellan statens och kommunernas ansvar i detta område? –Kan RU/SU-medlen schabloniseras? Om ja, efter vilka/vilket kriterium? (Fråga bara ställd i RU/SU-intervjuer) –Beskriv processen, från idé till resultat och effekter (framgångs- faktorer, misslyckandefaktorer, svaga punkter, instruktioner, underlag formulär m.m. m.m. …). –Hur vill du beskriva kommunikationen under projektets gång mellan berörda aktörer? –Har ni uppfattat att det saknats resurser (i vid mening; lokaler, kunskap, pengar, kontakter/nätverk, handlingsberedskap, intresse osv) för genomförande av RU/SU/UP-insatser? –Medför RU/SU/UP-insatser finansierade av SIS-medel några särskilda problem eller möjligheter för att nå avsett resultat? –Arbetar SPSMs regioner olika aktivt med RU/SU/UP-medel. Om ja, varför? –Berätta vad ni uppfattar vara a) kortsiktiga och b) kvarstående resultat av RU/SU/UP-insatserna. –Har det i projektet skett någon systematisk kunskapsöverföring mellan er och skolhuvudmännen? –Vad skulle du säga vara den viktigaste erfarenheten från arbetet med RU/SU/UP-medlen? A) för verksamheten, b) för SPSM. –Finns det någon fråga du hade förväntat dig att vi skulle ta upp, eller någon fråga vi varit inne på där du vill säga något mer, eller något allmänt runt området för intervjun som du vill kommen- tera? Enkätfrågor till alla som 2014 var huvudmän för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus Statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet (SIS-medel) kan beviljas för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus. Bidrag kan beviljas för tre vårdformer; somatisk sjukvård (), BUP och behandlingshem (BEH). 1.Hur många sjukhuslärare (tjänster) har kommunen i sin organisation? Ange totala antalet tjänster för undervisning inom , BUP och BEH. 2.Hur många tjänster har kommunen ansökt om SIS-medel för? 3.Hur stor andel av eleverna som får sjukhusundervisning är grundskoleelever? 4.Finns någon skriftlig överenskommelse med om lokaler för sjukhusundervisningen? Ja/Nej. 5.Står kommunen för kostnader för lokaler avsedda för sjukhus- undervisning? Ja/Nej. Om ja – ange för vilken vårdform (, BUP, BEH). 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens.