sou · H3B333 · 2015-03-30 00:00:00 — 18Med medborgaren i centrum – regeringens strategi för en digitalt samverkande förvaltning (dnr N2012/6402/ITP) s. 12 2014/15:1 UO 22 s. 21http:///regelverket/personuppgiftslagstiftningen/ 22http:///regelverket/upphovsrattslagen/ vinnovafinansierade projekt och av de som fått stöd av uppger att de inte skulle ha genomfört något arbete med öppna data om det inte var för stöd24. I bedriver regeringen tillsammans med regioner och kommuner ett arbete gällande förbättrad tillgång till grunddata. Projektet innebär en investering på till 2016 och omfattar adresser, företagsinformation, fastighetsinformation, folkbokföring samt geografiska data. är inte enbart ett öppnadataprojekt, även om det innebär att data som inte omfattas av sekretess eller skydd enligt persondatalagen görs tillgänglig som öppna data. Projektet omfattar också gemensamma datamodeller samt bättre organisering av insamling och spridning av data. Att tillgängliggöra bland annat företagsinformation som öppna data för med sig kostnader eftersom detta är information som tidigare tillhandahållits mot betalning. Den danska regeringen räknar också med att det kommer att ta innan staten kan hämta hem kostnaderna som projektet för med sig genom ökade effektiviseringar. över hela den offentliga sektorn bedöms satsningen bli lönsam för att 2020 ge en vinst motsvarande . För näringslivet förväntas satsningen innebära effektiviseringsvinster på bland annat genom förenklat uppgiftslämnande 25. I har insatser gjorts för att tillgängliggöra öppna data. Det kanske mest kända exemplet är tillgängliggörandet av meteorologiska data. Men har varit ledande även vad gäller data om avgångstider och ankomsttider för passagerarflyg samt företagsdata. Arbetet med att tillgängliggöra företagsdata har delvis skett i samband med det större projektet kallat som syftar till att ta fram interoperabilitetslösningar för den norska offentliga sektorn. Inom projektet har och den norska statistikmyndigheten samverkat för att identifiera data och hitta arbetssätt och modeller för att tillgängliggöra den. I ett anslutande projekt delvis finansierat av har arbetat tillsammans med och i för att undersöka möjligheten att tillgängliggöra företagsdata som länkade öppna data. I vårt närområde har även valt att tillgängliggöra sitt bolagsregister som öppna data som en del av sina åtaganden inom Open Government partnership. Data från företagsregistret har bedömts vara en av 13 prioriterade datamängder. Insatsen beskrivs av som ett steg för att öka insynen i och tilltron till den offentliga förvaltningen och finansieras dels med nationella medel dels med medel från EU26. ligger långt fram vad gäller öppna data med närmare 20 000 publicerade datamängder. De var också bland de första att publicera sitt bolagsregister som öppna data och de erbjuder även en tjänst för bulknedladdning av räkenskapsdata. Som nämnts ovan är tillgängliggörandet av öppna data en av hörnstenarna i det brittiska bolagsverkets strategiska arbete. Sett utifrån arbetet med att skapa en uppgiftslämnarservice för företag samt överväganden om, och i så fall hur, de handlingar som kommer finnas inom den tjänsten ska tillgängliggöras för vidareutnyttjande, finns det således endast begränsade erfarenheter i vår omvärld vad gäller tillgängliggörandet av företagsdata. De insatser som har genomförts ligger ännu för nära för att några egentliga utvärderingar ska finnas tillgängliga. Dock pekar både den spanska undersökningen som nämnts ovan, analys och de brittiska erfarenheterna av att tillgängliggöra företagsdata som öppna data mot att det är data som både är efterfrågad och skapar ett betydande värde. De danska beräkningarna visar också på att det finns både en effektiviseringsvinst att uppnå inom offentlig sektor 24Öppna data i , PwC 2014, s. 4 25Fact sheet - basic data, Digitaliseringsstyrelsen, , samt grunddata til alle – en kilde till Vaekst og efektivisering, Regeringen/KL 2012 26Independent reporting mechanism : Progress report 2012-13 s. 30 – 33 liksom en ekonomisk vinst i samhället i stort med att göra företagsdata, och annan grunddata, enkelt tillgänglig till låga eller inga kostnader för vidareutnyttjarna. Data i Uppgiftslämnarservice för företag Uppgiftslämnarservice för företag kommer i huvudsak bestå av två olika delar, dels en del som innehåller själva uppgiftskravsregistret, dels en bastjänst för grundinformation om företag. I uppgiftskravsregistret registreras uppgifter om de olika uppgiftskraven. Uppgifterna består av data som samlas in och sammanställs för registret och kommer enligt PwC:s bedömning inte innehålla några uppgifter som kan tänkas vara sekretessbelagda eller omfattas av skydd enligt personuppgiftslagen eller andra registerförfattningar. Uppgifterna kommer heller inte omfattas av tredje mans upphovsrätt eller liknande rättigheter utan alla rättigheter till informationen kommer att tillhöra förvaltaren av registret. Vad gäller bastjänsten för grundinformation är bilden något mer komplex. Data i bastjänsten kommer att sammanställas från flera olika källor vilket innebär att det finns olika så kallade ägare till informationen. Dessutom kommer viss information utgöra personuppgifter och eventuellt även sekretessbelagda uppgifter. Dessutom utgör försäljning av företagsdata viktiga intäktskällor för både och vilket gör att de register som uppgifterna hämtas ur omfattas av det särskilda databasskyddet. Att och finansierar en betydande del av sin verksamhet genom försäljning av uppgifter från registren förväntas inte heller förändras när de förändringar av PSI-lagen (2010:566) som bereds träder i kraft. PwC har gått igenom de kartläggningar av uppgiftskrav som genomförs inom ramen för arbetet med förenklat uppgiftslämnande. Sammantaget har 35 olika uppgifter samlats in om varje uppgiftskrav. Dock är vissa av dess uppgifter överlappande på ett sådant sätt att en uppgift skulle kunna ersätta en eller flera andra utan att några betydande värden går förlorade i registret. Det gäller exempelvis uppgiften om författningsstöd som även omfattar de uppgifter som lämnas gällande författning och paragraf. I kartläggningen har det även samlats in statistiska uppgifter om ärendevolymer på grund av uppgiftskravet där även volymer i eventuella e-tjänster särredovisas. Om registrering av ärenden inte vanligtvis görs grundat på uppgiftskrav kan det vara både svårt och tidsödande för myndigheter att sammanställa sådana uppgifter. Dessutom kan nyttan av dessa i ett register som ska underlätta företags uppgiftslämnande ifrågasättas. Flera av de uppgifter som samlats in har avgetts i fritextform. Detta kan vara en bra form i explorativt syfte inför konstruktionen av ett register men själva registret bör sedan i så stor utsträckning som möjligt använda fasta begrepp som, i alla fall senare, går att knyta till vokabulärer som möjliggör länkade data. I bilaga 1 finns en tabell med en översikt av de uppgifter som samlats in om de olika uppgiftskraven samt PwC:s sammanfattande kommentarer gällande vad som bör beaktas för att skapa så stor nytta som möjligt utifrån ett vidareutnyttjandeperspektiv. 2.2.Nyttor och kostnader för att tillgängliggöra informationsmängder I det nationella ramverk för öppna data som PwC tillsammans med Kommuner och Landsting, och har tagit fram, finns en modell för att beräkna nyttor och kostnader för att tillgängliggöra informationsmängder. för att analysera effekterna av nationella e-förvaltningsprogram27. har anpassats med hjälp av information från rapporter som specifikt analyserar kostnader och nyttor som skapas av arbetet med att tillgängliggöra information för vidareutnyttjande28. Modellen beskriver nyttor utifrån tre aspekter: demokrati, effektivitet och ändamålsenlighet. Demokratiska nyttor avser nyttor som rör ökad insyn, möjlighet till delaktighet och ansvarsutkrävande med mera. Effektivitet avser myndighetens eller den offentliga sektorns interna nyttor av arbetet så som effektivare processer och förbättrad kompetens. Med ändamålsenlighet avses effekter i samhället i stort. Förbättrade förutsättningar för företagande och innovation, nya tjänster, minskad administrativ börda etc. Dessa nyttor ska sedan ställas mot de kostnader som är förknippade med att tillgängliggöra informationen. Slutligen kan även reella ekonomiska tal exempelvis för kända intäktsbortfall och investeringar föras in i kalkylen och en översiktlig bedömning av vissa informationssäkerhetsaspekter görs. Modellen resulterar i ett jämförelsetal för nyttor respektive kostnader samt differensen mellan dessa. Om det finns kända kostnader och intäktsbortfall redovisas även dessa. Om datamängden bedöms innehålla uppgifter som är känsliga ur sekretess- eller persondatasynpunkt indikeras detta särskilt. I modellen besvaras frågor utifrån en femgradig skala med kriterierna: mycket liten, liten, viss, stor, mycket stor. De frågor som besvaras är: Hur stor är den potentiella målgruppen för datamängden? I hur stor utsträckning kan datamängden bidra till att stärka demokratin? Hur stor är efterfrågan på datamängden från allmänhet och media? Hur stor verksamhetspåverkan har datamängden? Hur omfattande är de eventuella insatser som behövs för att bistå andra myndigheter inom eller utom den egna organisationen med information ur datamängden? Hur tar det för en utomstående part att få ut information från datamängden? I hur stor utsträckning kan datamängden underlätta för målgruppen att tillgodogöra sig sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter? Hur stor nytta kan potentiella vidareutnyttjare ha av datamängden i den form den är tänkt att tillgängliggöras? Hur stor är efterfrågan på datamängden från potentiella vidareutnyttjare? Hur omfattande investeringar kommer det att behövas i ny programvara, it-infrastruktur eller liknande för att tillgängliggöra datamängden? Hur svårt är det att extrahera datamängden i ett öppet och maskinläsbart format? I vilken utsträckning finns det redan färdiga beskrivningar över datamängdens metadata och semantik? 27Measurement Framework – (eGEP), Prepared for the eGovernment Unit, , European Commission, 2006 28Råd för att för att bedöma nyttor och kostnader för att publicera datamängder s. 5 I vilken utsträckning behöver datamängden bearbetas innan den tillgängliggörs? I vilken utsträckning kommer myndigheten erbjuda stöd till vidareutnyttjarna för att nyttja datamängden? PwC har med hjälp av ramverkets modell beräknat nyttor och kostnader för de två huvudsakliga datamängderna i uppgiftslämnarservicen. Bedömningarna redovisas i sin helhet i bilaga 2. Båda datamängderna visar på en positiv differens mellan nyttor och kostnader. Differensen är något större vad gäller uppgiftskravsregistret (80,00) än för grunduppgifterna (51,67). Detta beror på de kostnader som bedöms vara förknippade med att göra grunduppgifterna till öppna data. Till detta ska läggas, vilket påpekats ovan, att det skulle innebära ett intäktsbortfall för både och att tillgängliggöra företagsdata i den omfattningen som öppna data. Informationen innehåller dessutom personuppgifter vilket ytterligare kan försvåra tillgängliggörandet. Vad gäller uppgiftskraven bedöms kostnaderna för att tillgängliggöra dem som öppna data vara liten, särskilt som detta arbete görs som en del i utvecklandet av tjänsten. Nyttorna bedöms som något mindre (180,00) än motsvarande nyttor för grunduppgifterna (201,67) men de är ändå betydande framförallt för de som utvecklar och tillhandahåller företagstjänster och därmed indirekt för en bred grupp av företag. 2.3.Beskrivning av datamängderna enligt den europeiska applikationsprofilen för datakataloger För att datamängder som tillgängliggörs för vidareutnyttjande ska kunna hittas och användas av vidareutnyttjare av olika slag är det viktigt att de beskrivs på ett sätt som gör att innehåll i datamängden, datamängdens tekniska beskaffenhet och villkor för vidareutnyttjande kan förstås. För detta syfte har låtit utveckla en så kallad applikationsprofil för europeiska datakataloger. Användandet av denna profil kommer vara en förutsättning för att datamängden ska kunna hittas på den svenska portalen för öppna data och i förlängningen också bli tillgänglig på europeisk nivå. Applikationsprofilen består av ett antal olika så kallade klasser, där datamängdens egenskaper beskrivs. Egenskaperna är uppdelade i obligatoriska, rekommenderade och valbara egenskaper. Obligatoriska egenskaper är sådana som alltid ska publiceras. Rekommenderade egenskaper ska publiceras om de finns tillgängliga. Vad gäller valbara egenskaper är det upp till varje utgivare att avgöra om de ska publiceras eller inte. En närmare beskrivning av hur datamängder kan beskrivas med hjälp av applikationsprofilen finns i det ovan nämnda ramverket29. Viktiga ställningstaganden att göra för att kunna beskriva datamängden är vilken licens som ska användas samt vilket eller vilka teman som ska anges för klassificering av datamängden. Vad gäller licenser är E-delegationens rekommendation att datamängder som endast skyddas enligt det särskilda databasskyddet, men som inte fritt får återges enligt upphovsrättslagen 26 a §, förses med en Creative Commons-Nollicens (CC0)30. CC0 innebär att myndigheten avsäger sig sina rättigheter till databasen och att datamängden fritt får vidareutnyttjas utan krav på angivande av källa 29Råd för beskrivning av datamängder, PwC, Kommuner och Landsting, och 30http:///rekommendationer/tillgangligorande-pa-natet-huvudalternativet/vilka- informationsresurser-bor-finnas-tillgangliga/myndighetens-villkor-for-vidareutnyttjande-etc/ eller andra begränsningar31. Datamängdens tema ska, enligt den europeiska applikationsprofilen, beskrivas med hjälp av de 21 ämnesområdena i vokabulären EuroVoc som förvaltas av . Vad gäller uppgiftskravsregistret torde det mest korrekta temat vara Företag och konkurrens (40) men även andra teman kan vara aktuella för att ytterligare beskriva datamängden. Exempel på aktuella teman kan vara Finanser (24), Sysselsättning och arbete (44) samt Sociala frågor (28). Uppgiftskrav och företagsdata som länkade data Definition av länkade data Med länkade data menas att de data som publiceras är sammanlänkade med andra data på webben på ett sätt som gör det möjligt för en dator att följa länkarna på ett strukturerat sätt. Genom att publicera länkade data sätts data in i ett sammanhang och man underlättar för dem som vill sammanställa data från olika källor. Den traditionella webben består av dokument som är sammankopplade med länkar. Datawebben är konstruerad på liknade sätt, men istället för att koppla samman dokument med varandra handlar det om att koppla samman olika ting. Ett ting kan vara en person, en plats, en historisk händelse, en bild, ett textdokument och så vidare. Det finns många fördelar med att använda länkade data: Det blir lättare att förstå och återanvända varandras data Det minskar duplicering och fokuserar på det egna datats specifika och unika mervärden (genom att länka till andras data) Det egna datat blir bättre tillgänglig på webben och i sökmotorer Det möjliggör maskinell bearbetning med etablerade tekniker32 Insatser för att tillgängliggöra länkade data Även om det inte gjorts lika mycket för att tillgängliggöra länkade öppna data som det har gjorts för att tillgängliggöra andra typer av data så finns det några insatser som är värda att notera. har bland annat bedrivit ett arbete för att utveckla ett antal vokabulärer som de kallar vocabularies. Det handlar om vokabulärer för att beskriva registrerade organisationer, personer, platser och offentliga tjänster. Utöver det har de tagit fram den ovan nämnda applikationsprofilen för europeiska datakataloger som också bygger på länkade datatekniker samt genomfört en studie för att undersöka affärsmodeller för länkade öppna data. drev tillsammans med och norska Brønnøysundregisterne ett vinnovafinansierat projekt för att kartlägga nyttor och utmaningar med öppna länkade företagsdata. Inom projektet utvecklades även en prototyp för hur länkade öppna företagsdata kan tillgängliggöras. har finansierat framtagandet av en vitbok för länkade öppna data. erbjuder en introduktion till ämnet samt en översikt av de vanligaste teknikplattformarna33. 3.3.Arbetet med begreppsmodeller för grundläggande uppgifter om företag , och har gemensamt arbetat med ett projekt för att öka återanvändningen av grundläggande uppgifter om företag. I sammanhanget utgör länkade data det arbete med begreppsmodeller som varit en del av projektet ett viktigt bidrag för att lättare förstå de begrepp som förekommer i de svenska registren och kunna koppla dem till exempelvis den vokabulär för registrerade organisationer som låtit utarbeta. 32Vitbok – länkade öppna data, och , 2014 tillgänglig via I arbetet med begreppsmodeller har arbetsgruppen identifierat 36 grundläggande uppgifter om företag och 112 attribut. 3.4.Förutsättningar för att länka svensk företagsdata och uppgiftskrav I och med det arbete som gjorts dels inom och vinnovafinansierade projekt kring länkade öppna företagsdata, dels arbete med att kartlägga och beskriva uppgiftskrav samt dels det arbete som genomförts gemensamt av , och gällande begreppsmodeller för grundläggande uppgifter om företag, torde mycket grundarbete för att kunna tillgängliggöra företagsdata och uppgiftskrav som länkade data vara avklarat. För att fullt ut kunna länka företagsdata och uppgiftskrav krävs det dock flera delar i det svenska ekosystemet för data. Uppgiftskraven behöver exempelvis kunna länka till lagrum och myndigheter, och företag behöver kunna länkas till kommuner och näringsgrenar. Ett arbete för att tillgängliggöra uppgiftskrav och övriga företagsdata som länkade data bör därför anpassas till och samordnas med det arbete som görs exempelvis inom och med det arbete och arbete genomfört för att göra klassificeringsdatabas tillgänglig som länkade data. Arbetet kan inte begränsas till att enbart modellera och beskriva de data som finns kring företag och uppgiftslämnande utan måste sträcka sig över flera sektorer för att bli framgångsrikt. bör utformas på ett sådant sätt att det framöver enkelt kan inlemmas i ett vidare ekosystem som länkade data. Detta kan göras genom att i så stor utsträckning som möjligt undvika fritextfält i uppgiftskravsregistret och istället använda fasta alternativ som utgår från etablerade termer och begrepp. 4.Krav på tjänsten för uppgiftskrav för att kunna tillgängliggöra öppna data Även om själva uppgiftskravsregistret ur öppnadatasynpunkt är en relativt okomplicerad datamängd kommer det ställa krav på uppgiftslämnarservicen för att registrets innehåll ska kunna tillgängliggöras som öppna data. Först och främst måste den källa som tillgängliggörs för allmänheten skiljas från myndighetens produktionsmiljö för att skydda mot intrång, överbelastning med mera. När en tillräcklig skyddsnivå har etablerats behöver det finnas möjligheter att automatiskt exportera datamängden till ett eller flera öppna dataformat som exempelvis en textfil med kommaseparerade värden (CSV). Tjänsten bör gärna också ha ett så kallat API för maskin-till-maskin kommunikation som möjliggör för vidareutnyttjare att automatiskt hämta information och integrera den i sina tjänster. API:et liksom datamängdens semantik bör vara tydligt dokumenterat. 4.1.Fortsatt arbete för att öka nyttan av företagsdata och information om uppgiftskrav Som konstaterats ovan ökar användbarheten i data om den till så liten utsträckning som möjligt beskrivs i fritexttermer. Det är därför viktigt att uppgiftskravsregistrets dataposter utformas så att de i så stor utsträckning som möjligt kan förlita sig på fasta termer och gärna på termer som enkelt kan kopplas till vokabulärer för länkade data. Företagsdata bedöms bland annat av vara bland de mest intressanta datamängderna för kommersiella vidareutnyttjare. Det finns en betydande marknad för utvecklare och förmedlare av tjänster som bygger på sådana data om företag som finns i , och register. En finsk studie visar att tillväxten bland små och stora företag som är potentiella vidareutnyttjare av geodata växte mer i länder som erbjöd geodata som öppna data eller som mest till marginalpriskostnad jämfört med motsvarande företag i länder där geodata erbjuds till en prissättning som bygger på kostnadsåterhämtning34. Eftersom det kommersiella värdet av företagsdata bedöms vara högt, även om det inte är lika högt som för geodata35, kan förhållandena antas vara likartade vad gäller företagsdata. Det innebär att det torde finnas en betydande potential i att tillgängliggöra företagsdata som öppna data. Denna potential måste givetvis ställas mot de intäkter som i så fall skulle gå förlorade för och . Men enligt de bedömningar som gjorts i kan det finnas vinster att göra även inom offentlig sektor genom att organisera arbetet kring grunddata på ett bättre och mer effektivt sätt. Det bör genomföras ett fördjupat arbete för att analysera nyttan av öppna företagsdata samt vilka kostnader dessa är förknippade med. Även konsekvenserna av en sådan förändring för , och behöver analyseras. Vidare bör arbetet med begreppsmodeller harmonieras med det arbete som bedrivs inom EU för att kunna publicera företagsdata som länkade data. Ett sådant arbete bör även omfatta rättsinformation, information om personer, adresser, fastigheter, näringsgrenar, kommuner och myndigheter för att få ut bästa nyttan. 34Does Marginal Cost Pricing of Growth?, DIscussion Papers No 1216, Elinkeinoelämän Tutksimuslaitos, 2011, s. 13 35Se redogörelsen för ovan Bilaga 1: Beskrivning av insamlade uppgifter om uppgiftskrav samt PwC:s noteringar Bilaga 2: Bedömning av nyttor och kostnader – Uppgiftskrav Bilaga 3: Bedömning av nyttor och kostnader – Grunduppgifter 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I [13] MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag.