sou · H3B322 · 2015-03-27 00:00:00 — I enkätmaterialet kan dock även skönjas en tendens till att mera av beslutsfattandet samlas på en central nivå. I flera enkätsvar uppges att kommunerna strävar efter att stärka den centrala skolledningen och samordningen av skoluppdraget. I några av svaren uttrycks explicit att kommuner lade större vikt vid att varje rektor skulle vara resultatansvarig, medan tonvikten nu i större utsträckning ligger på kommunens samlade ansvar för skoluppdraget. Bland de fristående rektorerna uppger således att det skett förändringar i syfte att underlätta för rektorerna efter införandet av den nya skollagen. Av svaren att döma synes det även inom friskolesektorn finnas en tendens till att bygga upp centrala stödfunktioner bland annat i syfte att underlätta för rektorerna. Exempelvis svarar flera rektorer i fristående skolor att elevhälsan byggts ut . Andra svarar exempelvis att nya att kvalitetssystem utvecklats. 7.4.3Behoven av förstärkning av det organisatoriska stödet Nedan redovisas en sammanställning och analys av enkätsvar på ett antal öppna frågor gällande behovet av förstärkning av det organisatoriska stödet. I enkäterna till rektorer i kommunala skolor respektive fristående skolor ställs öppna frågor om huruvida det finns ett behov av förstärkning av det organisatoriska stödet. Flertalet av de öppna svaren har medgett en registrering i antingen ”Ja” eller ”Nej”. Svar som går ut på att stödet delvis behöver förstärkas eller att det behöver förstärkas i något specificerat avseende har registrerats som ”Ja”. Rektorernas svar redovisas i tabellen nedan. Samspel och stöd - rektorer och huvudmän Anm: Radprocent baserat på hela gruppen kommunala och fristående rektorer. av de tillfrågade rektorerna i kommunala skolor svarar ”Ja” på frågan om det organisatoriska stödet behöver förstärkas. Bland rektorerna i fristående skolor svarar ”Ja” på samma fråga. I en hel del av svaren från rektorerna specificeras i vilken utsträckning det organisatoriska stödet behöver förstärkas. Några av ”Ja-svaren” svaren, särskilt från rektorer i kommunala skolor, uttrycker uppfattningen att det i och för sig finns resurser knutna till huvudmannen som är tänkta att vara eller skulle kunna vara ett stöd för rektorerna, men att rektorerna inte kan styra över eller får del av dessa resurser i den utsträckning som önskas. Ett fåtal rektorer uppger att riktade tjänster som kommunen inrättat inom den förvaltning som arbetar med skolan i själva verket bidragit till att öka rektorernas arbetsbörda, genom nya krav på rapportering eller möten av olika slag. Bland de specifika frågor där rektorerna önskar ett starkare stöd kan nämnas exempelvis administration, ekonomi, personalfrågor, juridiska frågor, IT-frågor och fastighetsfrågor. Elevhälsa är ett annat område där det ofta finns önskemål om ett förstärkt stöd. Önskemål om biträdande rektorer är också vanliga i materialet. Rektorer i kommunala skolor respektive rektorer i fristående skolor uppvisar likartade önskemål vad gäller de områden där ett behov av ett förstärkt stöd identifierats, men det är alltså en större andel som överhuvud taget ser behov av förändrat stöd i de kommunala skolorna. Samspel och stöd - rektorer och huvudmän Viktiga insatser som rektorernas chefer gör i syfte att underlätta för rektorerna I enkäten har rektorerna i kommunala skolor respektive fristående skolor ombetts lämna öppna svar på frågan: Vilka är de tre viktigaste insatserna som din närmaste chef gör för att underlätta ditt arbete som rektor? Nedan sammanfattas rektorernas vanligaste svar, utan inbördes rangordning. Många rektorer framhåller att chefernas viktigaste insatser är att: –ge stöd i administrativt avseende allmänt eller i specifika frågor. –fungera som bollplank eller stöd i olika arbetsrelaterade situationer, exempelvis vid svåra elevärenden eller vara allmänt stödjande, lyssnande eller uppmuntrande. –samordna skolans resurser och organisera gemensamma möten mellan rektorerna. –bevaka författningsändringar på skolområdet eller nya initiativ till nationell skolutveckling. –sköta kontakter med kommunen alternativt skolans fristående huvudman, föra fram rektorernas synpunkter till kommunens ledning/den fristående huvudmannens ledning och verka för goda ekonomiska resurser till skolan. –"filtrera" ärendeflödet till rektor, det vill säga att så långt möjligt skydda rektor från olika propåer om arbetsuppgifter som kan utföras av annan än rektor. Ett fåtal rektorer framhåller även att en av chefernas viktigaste insatser är att arbeta med systematiskt kvalitetsarbete tillsammans med rektorerna. Ovan angivna svar återfinns i varierande utsträckning bland såväl svaren från rektorer i kommunala skolor som svaren från rektorer i fristående skolor. En skillnad mellan dessa två grupper är dock att det är en större andel rektorer i de kommunala skolorna som explicit anger att deras närmaste chefer bidrar med något överhuvudtaget för att underlätta för dem eller som svarar med ett frågetecken eller underlåter att svara när de ombeds lista de tre Samspel och stöd - rektorer och huvudmän viktigaste insatser som deras närmaste chefer gör i syfte att underlätta rektorernas arbete. Det är i och för sig endast en mycket liten andel av rektorerna i de kommunala skolorna som svarar så, men dock en större andel än bland rektorerna i de fristående skolorna. Cheferna för rektorerna i de kommunala skolorna liksom även ordförandena för nämnderna eller motsvarande svarar på ungefär samma sätt som rektorerna när de ombeds lista de tre viktigaste uppgifterna som rektorernas närmaste chefer gör för att avlasta för rektorerna. Det går alltså inte att se någon systematiskt skillnad av avgörande betydelse mellan rektorerna svar och de svar som chefer och ordföranden ger. Önskemål om specifik tjänst för avlastning av rektorerna I enkäterna har rektorerna svarat på frågan: Om Du skulle anställa ytterligare en medarbetare, till vilken Du skulle kunna fördela specifika uppgifter, vilken typ av tjänst skulle du då inrätta? Rektorernas svar på denna fråga varierar: Många rektorer skulle helt enkelt anställa en administratör. Andra skulle anställa en administratör eller ekonom alternativt en administrativ chef med kunskaper i ekonomi. Det framhålls i flera svar att det behövs ett kvalificerat administrativt/ekonomiskt stöd, någon som har en akademisk utbildning. Ungefär lika många rektorer skulle välja att stärka ledningskapaciteten generellt och alltså inte specifikt den administrativa kapaciteten. Dessa rektorer framhåller att de önskar en biträdande rektor eller arbetslagsledare alternativt att deras eget ansvarsområde skulle delas upp genom att ytterligare en rektor anställdes. Ytterligare en stor grupp rektorer framhåller att de önskar anställa ytterligare en pedagog, specialpedagog eller beteendevetare. Sistnämnda grupp värderar således behovet av förstärkning av den pedagogiska personalen högre än behovet av förstärkt administrativ kapacitet eller ledningskapacitet. Exempelvis svarar en rektor i en skola enligt följande på enkätfrågan. Samspel och stöd - rektorer och huvudmän En "sekreterare" som kan hantera alla rapporter som ska skickas till huvudman och myndigheter. Ta hand om postgång, ansökningar, enkla föräldrakontakter, lärarnas löneadministration, tidsadministration med mera med mera En rektor i en fristående skola lämnar ett svar som ger en bild av både behovet av förstärkning och av svårigheterna för rektorn att delegera uppgifter: Någon som kunde få tiden att stanna. Skämt åsido - det är en bra fråga men den skulle få olika svar beroende på vilka problem man befinner sig i just för stunden. skulle man kunna sälja sin egen bil för att ha råd med en Biträdande till, andra dagar önskar man att vi hade an speciallärare till... en säkerhetsvakt i korridorerna... en psykolog (till eleverna... föräldrarna... personalen)... en ledarskaps coach - inte bara för mig men även personalen som måste också vara ledare i många situationer... jag har ärligt talat svårt att nämna bar en position som är viktigast... kanske en kopia av mig själv, en dubbelgångare. Inte för att jag är jättekompetent eller viktig men för att så många vill gärna har min hjälp, ställer frågor, så många vill synas, får stöd eller beröm från rektors (och förtjänar också det), så många vill får snabba svar via epost, så många hittar inte tid i min kalender och till slut skiter i att försöka... det upplevas av många - inte bara mig själv - att jag räcker inte till på många plan... och då är nog en kopia av mig - synkad - det som behövs mest. Arbetsuppgifter som rektorerna anser kan utföras av annan I enkäten har rektorerna ombetts ge exempel på arbetsuppgifter som andra skulle kunna utföra: Du ombeds nu ge några exempel på uppgifter som du utför, men som med fördel skulle kunna utföras av någon annan! Rektorernas svar handlar till stor del om önskemål om att få hjälp med en rad specificerade uppgifter av administrativ art eller om att få avlastning gällande specifika mera självständiga uppgifter. Ytterligare en kategori av svar handlar om att få hjälp med beslutsunderlag i olika frågor. Samspel och stöd - rektorer och huvudmän –kontering av fakturor –ekonomiskt uppföljningsarbete och ekonomisk rapportering –protokoll, kallelser med mera –orda fika/köpa blommor –se till att skolan är snygg, säker och fräsch –beställning av olika varor och tjänster. –annonsunderlag vid nyanställningar –administrativa uppgifter till förvaltning och stat –underlag för verksamhetsuppföljning Svaren från rektorerna i de kommunala skolorna liknar i stora drag svaren från rektorerna i de fristående skolorna. På en punkt finns dock en skillnad: Några rektorer i de fristående skolorna framhåller ”Marknadsföring” som en uppgift man önskar få hjälp med. Motsvarande önskemål finns inte uttryckt av någon av rektorerna i de kommunala skolorna. Vad rektorerna skulle använda den frigjorda tiden till, om rektorerna skulle få avlastning I enkäterna till rektorerna följs föregående fråga av följande fråga, även den besvarad med öppna svar: Hur skulle det förändra Ditt arbete om uppgifterna i föregående fråga utfördes av någon annan? Samspel och stöd - rektorer och huvudmän En stor majoritet av samtliga rektorer framhåller att de skulle ägna mer tid åt det pedagogiska ledarskapet om rektorerna kunde få avlastning som innebar att tid frigjordes. En rektor i en skola skriver: Jag skulle kunna driva utvecklingen på skolan på ett effektivare sätt. Jag skulle kunna analysera resultat och på ett betydligt säkrare sätt planera för att verksamheten skulle nå högre måluppfyllelse. Jag skulle kunna skapa en bättre arbetsmiljö för mina medarbetare eftersom jag skulle vara en närvarande rektor som var väl insatt i deras arbete, kunde ge feedback och reflektera tillsammans med dem, göra klassrumsbesök och observationer. Jag skulle vara mycket mer uppdaterad på lagar och riktlinjer samt på att vi verkligen är på rätt väg på min skola och att vi inte gör fel eller missar viktiga saker. Jag skulle också kunna se till att höja kvalitén på skolans alla verksamheter. Jag skulle känna alla elever och jag skulle kunna ha ett större samarbete med andra rektorer. Jag skulle hinna läsa pedagogisk litteratur och ligga steget före/vara uppdaterad och känna att jag kunde och visste vad som gällde just nu eller vilken forskning som är i ropet osv. Jag skulle ha tid att gå på fortbildning . Jag skulle förhoppningsvis kunna hålla min arbetstid även om det blev vissa toppar . Jag skulle känna en större arbetsglädje och inte fundera på vad jag ska göra när jag inte orkar eller vill vara Rektor längre. En annan rektor i en skola skriver: Jag skulle kunna använda mer tid att vara en pedagogisk lärare. Att besöka fler lektioner, få lärarna att bli mer "sedda" och uppmuntrande i det svåra jobbet som lärare. Att stötta lärare och tillsammans med lärarna utveckla undervisningens kvalité och förbättra elevernas studieresultat. En rektor i en fristående skola skriver: Vinna mer tid och kunna få tid över till det pedagogiska ledarskapet - skugga inom verksamheten och vägleda det pedagogiska arbetet. Även få mer tid att fördjupa mig i analyser och vetenskapliga rapporter och litteratur för att kunna knyta an detta till verksamheten. Tänka över och se mitt eget lärande som ledare. Några rektorer i kommunala skolor och även i fristående skolor framhåller istället att en avlastning främst skulle innebära att det fick en rimligare arbetsbörda. Samspel och stöd - rektorer och huvudmän Vilka arbetsuppgifter som rektorerna finner mest stimulerande I enkäterna uppmanas rektorerna lämna öppna svar på följande fråga. Vilka av dina arbetsuppgifter finner du mest stimulerande? Flertalet rektorer har lämnat tre svar på frågan, eftersom svarsblanketten innehåller tre kolumner. En stor majoritet av samtliga rektorer i såväl kommunala som fristående skolor uppger olika typer av möten med personal och/eller elever som varandes de mest stimulerande uppgifterna i arbetet som rektor. Det handlar exempelvis om klassrumsbesök, medarbetarsamtal eller om att helt enkelt ”möta elever”. Några rektorer framhåller att det dagliga pedagogiska ledarskapet hör till de mest stimulerande arbetsuppgifterna, andra nämner ”coacha personal”. Många rektorer nämner även skolutveckling eller att arbeta med skolutveckling på ett systematiskt sätt. En annan stimulerande aktivitet för många rektorer är personalutveckling. Några rektorer anser även att kvalitetsarbetet hör till de mest stimulerande uppgifterna. Ytterligare några rektorer omnämner organisationsarbetet som stimulerande. Chefernas och ordförandens uppfattningar om rektorernas arbetsförutsättningar Chefer för rektorer i kommunerna samt ordföranden för den nämnd eller motsvarande som ansvar för den kommunala skolan har fått lämna öppna svar på följande fråga: Hur ser du generellt på de förutsättningar huvudmannen ger till rektorerna för att utöva ledarskap som rektor över sin verksamhet? Många chefer och ordföranden ger uttryck för att rektorerna har goda eller relativt goda förutsättningar, även om många tillägger att det alltid kunde vara bättre. Några lyfter fram att det ligger ett stort ansvar på rektorn att ta tillvara de möjligheter som finns. Som ett exempel kan nämnas en ordförande som skriver: Det finns massor att göra och det finns rektorer som kan trolla med sin elevpeng och det finns de som trollar bort den… Samspel och stöd - rektorer och huvudmän Några ordföranden kritiserar den statliga styrningen och regleringen av skolan. Till exempel skriver en ordförande: Förutsättningarna blir helt orimliga när rektor har att förhålla sig till både att skolan ska uppfylla alla mål och är så detaljstyrd som den är. Dessutom tar det alldeles för mycket tid och kraft till alla dokument som ska produceras och alla svar som ska produceras till de statliga inspekterade myndigheterna och då menar jag inte bara skolinspektionen. Behåll målstyrningen med mål för varje kurs men ta bort alla krav på dokumentation och alla hur-frågor, så får rektorerna en rimlig möjlighet att leda det pedagogiska arbetet i klassrummen. För att behålla kontrollen på resultaten så kan även de nationella proven utökas och utvecklas men rättning och utvärdering av dessa får inte göras av lärarna som är fallet. Det blir inte en rättssäker rättning av proven samt att all nationell utvärdering självklart ska utföras av den statliga myndighet som är ansvarig för utvärderingen av skolan. På så sätt skulle skolinspektionen börja göra lite nytta - istället för som , skapa massa krav på att rektorerna ska massproducera dokument och långa svar till inspektionen. Det finns även ordföranden som beklagar att resurserna inte räcker till. Exempelvis skriver en ordförande: För en liten kommun är det alltid en balansgång med att fördela de resurser vi förfogar över. Vi borde ha ett mindre antal medarbetare per rektor. Cheferna över de kommunala rektorerna ger även de som grupp blandade svar på frågan om hur de bedömer rektorernas arbetsförutsättningar. Några av cheferna beklagar att rektorerna inte har de resurser som krävs eller att rektorernas ansvarsområden är för stora. Andra chefer menar att förutsättningarna trots allt är relativt goda. Några chefer framhåller att arbetsförutsättningarna varierar för de olika skolorna inom kommunen, varför det är svårt att utforma en organisation som passa alla. En grupp chefer menar att kommunernas politiska ledning saknar förståelse för rektorernas arbetssituation. Några chefer framhåller att rektorerna inte alltid förmår ta det ansvar som lagstiftningen ger dem. Nedan följer några exempel på svar från chefer över de kommunala rektorerna. En chef skriver: Det är bra förutsättningar. I vår kommun har vi generellt gott om personella resurser. Delegationsordningen är tydlig och rektor har rätt att anställa sin egen personal. Samspel och stöd - rektorer och huvudmän En annan chef skriver: Ambitionen finns att ge rektor bästa möjliga förutsättningar. Svårigheten är att definiera vad dessa förutsättningar är. Vad rektor behöver nära och vad som tjänar verksamheten bäst att organisera mer centraliserat. Skolstrukturen i kommunen med små och stora skolor medför svårighet att möta upp med "en" typ av organisation av stöd för rektor Ytterligare en annan chef framhåller: De ekonomiska förutsättningarna går inte alltid hand i hand med det statliga uppdraget. Rektorer har allt för ofta begränsade befogenheter att besluta över frågor som har stor betydelse för verksamheten, men som ligger utanför den pedagogiska huvudfåran. En annan chef framhåller: Det är formellt sett bra. Men trots att det finns en hög medvetenhet om att rektor beslutar om den inre organisationen är rektorerna i regel försiktiga med att besluta om stöd för den egna ledningen. Det verkar finnas en kultur som förhindrar dem från det. Lite känsla att en chefsroll i dig ska vara lite självutplånande och inte är på riktigt om man inte jobbar häcken av sig. Balansen mellan ansvar och befogenheter Balansen mellan rektorns ansvarsområden och rektorns befogenheter är ett annat sätt att mäta självständighet. Här visar det sig att kommunala rektorer upplever en tydlig tudelning mellan ansvar och befogenheter. Medan friskolornas rektorer anser sig oftare att ansvar och befogenheter följs åt, mer än tre fjärdedelar ger det svaret. För denna fråga har vi också information från de kommunala rektorernas chefer och deras ordförande. Deras svar ger en bild av att de anser att ansvar och befogenheter följs åt och detta står i klar kontrast med de kommunala rektorernas svar. De svaranden som inte ansåg att ansvar och befogenheter följdes åt ombads besvara följande fråga: Exemplifiera gärna med tre exempel där ansvar och befogenheter inte följs åt och ge exempel på vad det innebär för ditt ledarskap! Samspel och stöd - rektorer och huvudmän Hos de kommunala rektorerna är förklaringen till bristen på befogenheter oftast kopplat till budget och ekonomi av de som besvarat frågan använder dessa båda begrepp i sina svar. Vanligt är också att rektorerna argumenterar kring arbetsmiljön både för elever och personal. Olika former av pedagogiskt stöd och speciellt särskilt stöd nämns ofta av rektorerna. I svaren används också ansvar hos av de svarande kopplat till svårigheterna att ta ansvar. Det finns i många av svaren spår av uppgivenhet. En rektor skriver: 17.att barn i behov av särskilt stöd får det/måste hålla budget 18.Ansvarar för att skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, t. ex. bibliotek, datorer och andra hjälpmedel/måste hålla budget. 19.Ansvarar för att personalen får den kompetensutveckling som behövs för att utföra uppdraget/måste hålla budget. I svaret blir det tydligt inom vilka områden som de ser utmaningarna, barn i behov av särskilt stöd, arbetsmiljö och personal. Andra rektorer, , tar upp att de inte: Ansvarar fullt ut för min inre organisation, viktiga grupper ligger inte under mitt ledarskap. Medan av rektorerna avger svar som är kopplade till politik i en eller annan form till exempel: Gråzon mellan hur politiker och högre tjänstemän uppfattar sin roll oh Rektors faktiska uppdrag enligt Skollagen Ett annat citat om förhållandet till politik och förvaltning: Förvaltning, politiker petar i verksamhetsfrågor samt går över gränsen för sina beslut över min verksamhet. Det är klart att relationen mellan politik, förvaltning och skola påverkar rektorernas svar på denna fråga. Det finns också flera svar som tar upp kommunen som huvudarbetsgivare och att personal skickas runt. En rektor skriver: Personalpolitiskt - jag har ansvar för en bra verksamhet men måste ibland ta emot personal från andra skolor pga LAS-regler... Samspel och stöd - rektorer och huvudmän Rektorerna från friskolorna tar upp problemet med att har ansvar för arbetsmiljö men inget stöd uppifrån att åtgärda arbetsmiljöproblem:. Jag har arbetsmiljöansvaret med får inte besluta hur stort det ekonomiska resultatet ska vara - det året jag behöver är jag en mogen enhet och ska generera överskott oavsett problem. Arbetsmiljöarbetet är inte systematiskt i organisationen. Budgetfrågorna lyfts av många andra rektorer. Ett citat åskådliggör problemen: Det sägs att jag har budgetansvar men när det kommer till ett läge där jag måste, utifrån behov att se till att elev får det stöd som hen har rätt till kan jag inte omfördela resurser som jag behöver. En annan lyfter att budgetmålet är viktigare än att eleverna får det de har rätt till. Några anför också att: Budget är ett alldeles för vagt instrument och många frågor blir styrelsefrågor. Rektorerna betonar att de i vissa fall bara har attesträtt och att den är på för låga belopp. En iakttagelse i läsningen av svaren är att rektorer i fristående skolor inte pratar om att hålla budgeten utan om att uppnå budget. En rektor skriver: Att svara för att uppnå budget som man måste ansvara för att tillgodose pedagogiska behov och ”säker arbetsmiljö” är en utmaning. Andra exempel som ges av friskolerektorerna rör beslut om den egna enhetens inre organisation, ansvar för elever och personalfrågor. Men de tydliga argumenten rör olika frågor i relation till ekonomi och budget. De kommunala cheferna berör elevernas situation i flera svar till exempel: Krav om att alla elever skall kunna nå så långt som möjligt, med en budget som inte harmoniserar med målet Ytterligare en grupp chefer, , lyfter barn i behov av särskilt stöd som ett problemområde: Barn i behov av särskilt stöd - fullt ansvar men har inte befogenhet att skapa lärmiljöer utom ram för budget. Samspel och stöd - rektorer och huvudmän Ytterligare en chef påpekar: Ansvar för elevernas och medarbetarnas arbetsmiljö då det gäller lokaler. Till exempel ventilation och andra problem kopplade till fastighetsfrågor. Ytterligare några chefer lyfter fram kopplingen till budgeten som begränsande förutsättningar för visionsarbetet. En tredjedel av cheferna berör i detta sammanhang också olika aspekter av arbetsmiljöfrågor bland annat problem med olika ansvar enligt den kommunala organisationen. En skolchef uttrycker detta på följande sätt: En annan aktör har befogenheter över lokaler exempelvis Arbetsmiljöansvar: rektorer äger inte budget för att åtgärda arbetsmiljöfrågor. Tjugo procent av cheferna nämner budget som begränsande faktor för samspelet mellan ansvar och befogenheter. I ett av de längre svaren utvecklas detta på följande sätt: Egentligen följs det åt, men då budgeten i flesta fall är så snäv att inget handlingsutrymme finns, blir befogenheterna meningslösa. Då uppstår ett dilemma att rektor måste bryta mot antingen det kommunala uppdraget eller statliga uppdraget, egentligen följs det åt, men då budgeten i flesta fall är så snäv att inget handlingsutrymme finns, blir befogenheterna meningslösa.