sou · H3B344 · 2015-04-15 00:00:00 — Det innebär att när det gäller socialtjänst får utlämnande av sekretessbelagda uppgifter till andra myndigheter bara ske i de fall det anges i OSL eller i annan författ- ning.74 Motsvarande inskränkning gäller inte beträffande ovan beskrivna bestämmelser rörande Arbetsförmedlingen och arbets- löshetskassan. Arbetslöshetskassorna m fl. Enligt 11 kap. 11 § första stycket SoL har socialnämnden rätt att ta del av uppgifter om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild hos bl.a. och arbetslöshetskassorna. Uppgifts- skyldigheten innebär att det föreligger en sådan sekretessbrytande bestämmelse om avses i 10 kap. 28 § OSL. Om det finns skäl för det ska, enligt 11 kap. 11 § första stycket andra meningen, i bestämmelsen uppräknade myndigheter och arbetslöshetskassorna på eget initiativ lämna sådana uppgifter till socialnämnden. Skäl att lämna uppgifter föreligger om uppgifterna har betydelse för socialnämnden i ett ärende om ekonomiskt bistånd eller ärende om återkrav. En förutsättning för att uppgifts- skyldighet ska föreligga är att arbetslöshetskassan har kännedom om sådana omständigheter som gör att man har grund för att anse att det föreligger skäl att lämna uppgifter. Sådana skäl kan t.ex. finnas när det framkommer ny information i ett ärende där social- nämnden har begärt att få ta del av uppgifter. Av andra stycket i 11 § framgår att regeringen meddelar ytter- ligare föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas ut enligt första stycket. Därvid framgår av 4 § första stycket förordning (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen (2001:453) vilka uppgifter socialnämnden har rätt att ta del av hos arbetslöshetskassan, nämligen 74 Lenberg, , Tansjö, Offentlighets och sekretesslagen. 1.namn, personnummer och i förekommande fall samordnings- nummer, 2.beslut om rätt till arbetslöshetsersättning, 3.att en ansökan om utbetalning av arbetslöshetsersättning har lämnats in, 4.med vilket belopp arbetslöshetsersättning har betalats ut eller ska betalas ut, 5.vilka kalenderveckor och antal dagar utbetalning enligt 4 avser, 6.datum för utbetalning av arbetslöshetsersättning, och 7.beslut om avstängning från rätt till ersättning enligt 43–43 b §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och beslut om frånkännande av rätt till ersättning enligt 46 § samma lag. Om det finns skäl för det ska en arbetslöshetskassa, enligt andra stycket, på eget initiativ lämna uppgifter som avses i första stycket till socialnämnden. Arbetsförmedlingen m fl. Av 11 kap. 11 a § första stycket SoL framgår att socialnämnden har rätt att ta del av uppgifter om enskilda hos Arbetsförmedlingen. Om det finns skäl för det ska Arbetsförmedlingen på eget initiativ lämna sådana uppgifter till socialnämnden.75 har också, enligt 11 c §, rätt att ta del av uppgifter som lämnats i ären- den om ersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare hos en myndighet som prövar frågor om ersättning enligt den lagen. I 5 § förordning (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen (2001:453) anges vilka uppgifter hos Arbetsförmedlingen som socialnämnden har rätt att ta del av. 1.namn, personnummer och i förekommande fall samordnings- nummer, 75 Angående skäl, se vad som anförts i anslutning till 11 kap. 11 §. 2.från och med vilken dag en person är anmäld eller inte längre anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmed- lingen, 3.en arbetssökandes tillhörighet till arbetslöshetskassa enligt regi- strering, 4.en persons rätt till etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 5.med vilket belopp, under vilken period och i vilken omfattning etableringsersättning har beviljats och 6.om ett beslut om etableringsersättning har ändrats. Finns skäl för det ska Arbetsförmedlingen enligt 5 § andra stycket på eget initiativ lämna uppgifter som avses i första stycket till socialnämnden. I 12 kap. 7 § första stycket SoL har införts en sekretessbrytande bestämmelse enligt vilken socialnämnden på begäran av en annan myndighet ska lämna uppgifter till denna om utbetald ekonomisk hjälp, om syftet är att undvika felaktiga utbetalningar från det all- männa eller en felaktig beskattning. Syftet med bestämmelsen är främst att förhindra missbruk av hjälpmöjligheter genom att begära ersättning från flera håll och även att i övrigt förhindra felaktiga utbetalningar. Uppgifter får endast lämnas ut om det begärs av en annan myn- dighet i det enskilda fallet. Det ankommer på socialnämnden att pröva en begäran utifrån det i bestämmelsen angivna syftet, att undvika felaktiga utbetalningar. Bestämmelsen ger inte stöd för ett generellt uppgiftslämnande, inte heller om syftet är att kontrollera den enskildes solvens eller kreditvärdighet. Av 12 kap. 7 § andra stycket SoL framgår att om kommunens uppgifter inom fullgörs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, till de övriga lämna 1.uppgifter om att en person är aktuell i ett ärende inom social- tjänsten, och 2.de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser inom särskilda boendeformer i kommunen. Också denna uppgiftsskyldighet mellan olika nämnder med social- tjänstuppgifter bryter sekretessen. Skyldigheten att lämna uppgif- ter enligt punkt 1 inskränker sig till huruvida en person är aktuell i ett ärende eller inte. Vilken typ av ärende omfattas inte av uppgifts- skyldigheten. Avsikten är att möjliggöra ett informationssystem varigenom en tjänsteman som handlägger ett socialtjänstärende genom ADB-systemet får en automatisk markering, s.k. flaggning, om den person ärendet rör är aktuell också i ett socialtjänstärende hos en annan nämnd.76 4.3.7Sekretess vid elektroniskt informationsutbyte Möjligheten till ett elektroniskt informationsutbyte bygger på en författningsreglerad uppgiftsskyldighet. Därför behövs inte någon sekretessprövning i de enskilda fallen, uppgifterna ska lämnas utan hinder av sekretess. Därigenom saknar det betydelse att uppgifter i några fall omfattas av ett starkare sekretesskydd hos utlämnande myndighet än hos mottagande myndighet. Redan vid införandet av en bestämmelse om uppgiftsskyldighet för en myndighet, i vars verk- samhet en stark sekretess gäller, gör eller regeringen bedömningen att vissa uppgifter ska få lämnas ut till en verksamhet där en svagare sekretess utgör ett tillräckligt skydd för de utlämnade uppgifterna. I de fall regeringen föreslår en författningsreglerad uppgiftsskyldighet för vissa myndigheter görs den bedömningen att aktuella uppgifter har, eller genom ändringar i sekretesslagen kommer att få, ett tillräckligt skydd i den mottagande myndighet- ens verksamhet.77 Av 11 kap. 4 § första stycket OSL framgår att om en myndighet hos en annan myndighet har elektronisk tillgång till en upptagning för automatiserad behandling och en uppgift i denna upptagning är sekretessreglerad, blir sekretessbestämmelsen tillämplig även hos den mottagande myndigheten. Bestämmelsen innebär alltså att om 76Regeringens proposition (1995/96:196) Besöksinskränkningar vid viss tvångsvård m.m. s. 25 f. 77Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 74. en myndighet har direktåtkomst till en upptagning för automati- serad behandling hos en annan myndighet och om en uppgift i denna upptagning är sekretessreglerad, överförs sekretessen till den mottagande myndigheten.78 Av bestämmelsens andra stycke fram- går att den överförda sekretessen inte blir tillämplig på en uppgift som ingår i ett beslut hos den mottagande myndigheten. Om emellertid den sekretess som primärt gäller hos den motta- gande myndigheten är utformad så att den kommer att omfatta de uppgifter som på teknisk väg gjorts tillgängliga för den myndig- heten följer av 11 kap. 8 § OSL att den primära sekretessen har företräde framför den överförda sekretessen. Om det sålunda finns en sekretessbestämmelse som är primärt tillämplig hos den mottag- ande myndigheten är det den bestämmelsen som ska tillämpas i stället för den överförda sekretessen, oavsett om den primära sekretessen är starkare eller svagare än den sekundära sekretessen.79 11 kap. 4 § OSL innebär sålunda att den sekretess som gäller hos den utlämnande myndigheten överförs till den mottagande myn- digheten beträffande alla uppgifter som på elektronisk väg görs tekniskt tillgängliga för den mottagande myndigheten. Om den sekretess som primärt gäller hos den mottagande myndigheten är utformad så att den kommer att omfatta dessa uppgifter följer av undantagsbestämmelsen i 11 kap. 8 § OSL att den primära sekre- tessbestämmelsen har företräde framför den överförda sekretessen. Hos en mottagande myndighet, där den primära sekretessen är begränsad på något sätt, t.ex. till att omfatta uppgifter i vissa typer av ärenden, innebär 11 kap. 4 § i kombination med 11 kap. 8 § OSL att den primära sekretessen blir tillämplig på sådana uppgifter som myndigheten tar del av hos den utlämnande myndigheten och som förs in i sådana ärenden som den primära sekretessen omfattar. Den överförda sekretessen kommer att tillämpas på övriga upp- gifter som gjorts tekniskt tillgängliga för den mottagande myndig- heten.80 78Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 164. 79Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 165. 80Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 165. Syftet med personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PuL, är enligt 1 § att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter. Lagen är subsidiär vilket innebär att om det finns bestämmelser i annan lag eller för- ordning som avviker från PuL, ska de bestämmelserna gälla (2 §). Lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, förkortad AF-PuL, tilläm- pas enligt 1 § första stycket vid behandling av personuppgifter81 i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet.82 Lagen tillämpas också, enligt samma bestämmelse andra stycket, vid behandling av personuppgifter i ärenden om ersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och i ärenden hos Arbetsförmedlingen om mottagande för bosätt- ning av vissa nyanlända invandrare. Lagen gäller endast om behand- lingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt sär- skilda kriterier. Behandling som är tillåten enligt AF-PuL får, enligt 1 a §, utföras även om den registrerade motsätter sig behandlingen. Af-PuL har utformats så att den endast gör vissa undantag från PuL och i övrigt preciserar vissa för behandlingen viktiga förhållan- den. Arbetsförmedlingen är, enligt 3 § AF-PuL, personuppgifts- ansvarig för den behandling som Arbetsförmedlingen utför. I 4 § AF-PuL anges de primära ändamål för vilka Arbetsförmed- lingen får behandla personuppgifter inom den arbetsmarknads- politiska verksamheten. Sålunda får behandling ske bara om det behövs för 1. handläggning av ärenden, 81Härmed avses detsamma som i personuppgiftslagen (1998:204). Regeringens proposition (2001/02:144) Lag om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksam- heten s. 51. 82Härmed avses sådan verksamhet som regleras i förordning (2000:628) om den arbets- marknadspolitiska verksamheten. Regeringens proposition (2001/02:144) Lag om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten s. 50. 2.publicering av platsinformation, information om komplette- rande aktörer och ansökningar om anställning, 3.planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning, resultatredo- visning och utvärdering av verksamheten, 4.framställning av avidentifierad statistik, och 5.samarbete på det arbetsmarknadspolitiska området inom Européiska unionen och Europeiska ekonomiska samarbetsom- rådet samt enligt överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad. Beskrivningen av ändamålen i 4 § har betydelse för vilken insamling och annan behandling av uppgifter som är tillåten enligt lagen. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, bemyn- digas i 6 § AF-PuL att meddela föreskrifter om begränsningar av ändamålen i 4 § samt om begränsningar av vilka personuppgifter som får behandlas för ett visst ändamål. I 3 och 4 §§ förordningen (2002:623) om behandling av person- uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, förkortad AF- PuF, har närmare preciserats vilka personuppgifter som får behandlas enligt 4 § 1, 3 och 5 AF-PuL.83 Det kan exempelvis röra sig om namn och andra identifieringsuppgifter, uppgifter om arbetslöshet, tids- period då en person är eller har varit anmäld hos den offentliga arbetsförmedlingen och tillhörighet till arbetslöshetskassan enligt registrering. Arbetsförmedlingen får även, enligt 5 § AF-PuL, behandla per- sonuppgifter som behövs inom vissa andra, i bestämmelsen upp- räknade, verksamheter – för sekundära ändamål. Sålunda får behandla uppgifter för tillhandahållande av information som behövs inom , eller arbetslöshetskassornas verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd (5 § 1). Arbetsförmedlingen får även, enligt 5 § 5, behandla personuppgifter för tillhandahållande av information som behövs inom social- nämndernas verksamhet som underlag för beslut om kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453). 83 I förordningen bemyndigas, i 2 §, Arbetsförmedlingen att meddela föreskrifter om begränsningar av de ändamål som anges i 4 § AF-PuL. bestämmelsen tillåts Arbetsförmedlingen att behandla person- uppgifter för att socialnämnden ska kunna få del av de uppgifter som Arbetsförmedlingen får lämna ut, även för angivna ändamål i ärenden om återkrav enligt 9 kap. SoL.84 I 7 d § AF-PuF, framgår vilka personuppgifter som får behand- las för tillhandahållande av information till en socialnämnd 1.namn och person- eller samordningsnummer, 2.från och med vilken dag en person är anmäld eller inte längre anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmed- lingen, 3.arbetssökandes tillhörighet till arbetslöshetskassa enligt registrering, 4.en persons rätt till etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 5.med vilket belopp, under vilken period och i vilken omfattning etableringsersättning har beviljats och 6.om beslut om etableringsersättning har ändrats. Enligt 7 § AF-PuL får i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten finnas en samling personuppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de ändamål som anges i 4–6 §§ (arbetsmarknadspolitisk databas). Begreppet databas är en juridisk beteckning för automatiserade uppgiftssamlingar som används gemensamt i verksamheten.85 I 8–10 §§ AF-PuL regleras behandlingen av känsliga personupp- gifter m.m. Av 8 § framgår att Arbetsförmedlingen får behandla känsliga personuppgifter som avses i 13 § PuL och personuppgifter om lagöverträdelser m.m. som avses i 21 § samma lag, om uppgif- terna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Bestämmelsen reglerar när i paragrafen nämnda uppgifter får behandlas av Arbetsförmedlingen i de fall behandlingen inte sker i 84Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 169. 85Regeringens proposition (2001/02:144) Lag om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten s. 1. en databas, t.ex. om uppgifter behövs i en föredragningsprome- moria, tjänsteanteckning eller liknande.86 Åtkomst till personuppgifter ska, enligt 11 § AF-PuL, vara för- behållen de personalkategorier inom Arbetsförmedlingen som på grund av sina arbetsuppgifter behöver ha tillgång till uppgifterna. Av 12 § framgår dock att bl.a. en socialnämnd under vissa förut- sättningar får ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas om det behövs för de ändamål som avses i 5 §, dvs. för beslut och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. SoL.87 Av 16 § fjärde stycket AF-PuF framgår att en socialnämnd får ha direktåtkomst till de personuppgifter som får behandlas enligt 7 d § AF-PuF, under förutsättning att Arbetsför- medlingen först har försäkrat sig om att handläggare hos social- nämnden bara kan ta del av sådana uppgifter som avser personer som är aktuella i ärenden hos nämnden. 4.4.2Behandling av personuppgifter inom Lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom social- tjänsten, förkortad SoL-PuL, tillämpas enligt 1 § vid behandling av personuppgifter inom , om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgäng- liga för sökning eller sammanställning enligt ett eller flera särskilda kriterier. Med socialtjänst avses, enligt 2 §, bl.a. verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst. Liksom i fråga om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten gäller, enligt 4 § SoL-PuL, person- uppgiftslagen (1998:204) vid behandling av personuppgifter inom , om inte annat följer av SoL-PuL eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen eller annars av 2 § PuL. 86Regeringens proposition 2001/02:144 Lag om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten s. 53. 87Direktåtkomst innebär att den som använder ett register på egen hand kan söka i detta och få svar på frågor, dock utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet. Direktåtkomsten kan dock ge användaren möjlighet att även hämta hem informationen till sitt eget system och bearbeta den där. Se Regeringens proposition (2001/02:144) Lag om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten s. 35 f. Personuppgifter får, enligt 6 § första stycket, SoL-PuL, behand- las bara om behandlingen är nödvändig för att arbetsuppgifter inom ska kunna utföras. Personuppgifter får även, enligt andra stycket, behandlas för uppgiftsutlämnande som föreskrivs i lag eller förordning. En registrerad person har, enligt tredje stycket, inte rätt att motsätta sig sådan behandling av uppgifter som är tillåten enligt SoL-PuL. Enligt 7 § första stycket SoL-PuL får behandla 1.person- och samordningsnummer, 2.känsliga personuppgifter som avses i 13 § PuL, samt 3.uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden. Personuppgifter enligt första stycket får behandlas endast om upp- gifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändigt för verksam- heten. I fråga om utlämnande av personuppgifter som finns inom social- tjänsten gäller, enligt 8 § SoL-PuL, de begränsningar som följer av OSL, SoL och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade, förkortad LSS. I förordning (2001:638) om behandling av personuppgifter inom , förkortad SoL-PuF, anges i 12 § ändamålen för vilka personuppgifter får behandlas, bl.a. för handläggning av ären- den om bistånd och annat stöd samt genomförande av beslut om bistånd (12 § 1). Vid handläggning av ärenden får, enligt 15 § SoL-PuF, endast uppgifter om namn eller uppgifter om person-, samordnings- eller ärendenummer användas som sökbegrepp vid sökning efter upp- gifter eller i samband med sammanställningar. 5Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd I utredningens uppdrag ingår bl.a. att kartlägga och analysera vilka krav ställer på den som söker ekonomiskt bistånd att stå till arbetsmarknadens förfogande och att vara aktivt arbets- sökande. Som grund för kartläggningen har utredningen skickat ut en webb- enkät till samtliga 290 kommuner och en svarsfrekvens på (249 kommuner) erhölls. Enkätsvaren är avsedda att ge en nationell bild av vilka krav som ställs inom samt på vilket sätt kraven följs upp (se avsnitt 5.4). Härutöver har utredningen träffat och intervjuat chefspersoner respektive biståndshandläggare i sex kommuner1 och genom totalt 11 intervjuer (intervjustudien) sammanfattat resultaten av hur dessa kommuner tillämpar och följer upp ovannämnda krav. Inledningsvis följer en redogörelse för vad som framkommit i intervjuerna utifrån de grundläggande problemställningarna i direktivet. Därefter redogörs för resultaten i webbenkätundersök- ningen. Det ska dock framhållas att organisationen av skiljer sig från kommun till kommun vilket kan påverka vilken inställning har till ställda frågor. Det skiljer sig också från kommun till kommun, och ibland även mellan stadsdelar i en kommun, i frågan om vilken samverkan som finns med lokalt. Vissa kommuner/stadsdelar har en väl upp- 1 , , , , och . Beträffande urvalet, se avsnitt 2.3.1. Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd arbetad samverkan medan andra inte har en sådan samverkan eller, så som det framställts, ingen samverkan alls. I dessa senare fall finns snarare en upplevelse av att Arbetsförmedlingen inte vill ha någon kontakt med . Som framgått av kapitel 2, har kartläggningen avgränsats till att avse personer som i princip endast har arbetslöshet som försörj- ningshinder. Det är denna grupp biståndssökande som kan bli före- mål för kraven på att stå till arbetsmarknadens förfogande och att vara aktivt arbetssökande. 5.2.1Vilka krav ställs för att en biståndssökande ska anses stå till arbetsmarknadens förfogande? Generellt synes kommunerna vara väl förtrogna med uttrycket ”att stå till arbetsmarknadens förfogande”. Det är ett etablerat sätt att uttrycka sig både inom Arbetsförmedlingen och inom . Uttryckets närmare innebörd kan dock, såvitt gäller , inrymma vissa variationer som ibland snarare tangerar kravet på att vara aktivt arbetssökande. Flera intervjuade anför också att kravet är diffust. Samtliga intervjuade svarar dock att ”att stå till arbetsmarknadens förfogande” innebär att den biståndssökande ska vara inskriven hos Arbetsförmedlingen. Detta gäller som regel alla i målgruppen. Undantag görs i princip bara om det t.ex. behöver göras en fördjupad utredning rörande den enskildes livssituation och/eller behov, om det finns sjukintyg, den enskilde genomgår sfi-studier eller om den enskildes kontakter med Arbetsförmedlingen inte fungerat. I det senare fallet hänvisas den biståndssökande i stället till kommunens egna arbetsmarknadspolitiska resurser. Undantag kan också göras om den enskilde t.ex. har missbruksproblem, psykiska problem e.d. eller saknar sjukdomsinsikt. Då arbetar kommunen i första hand med denna problematik, med siktet inställt på att den enskilde i sinom tid ska kunna stå till arbetsmarknadens förfogande och bli själv- försörjande. Utifrån yttersta ansvar tar dock social- tjänsten hänsyn till den enskildes individuella förutsättningar i kravställningen. Är det t.ex. fråga om en ensamstående förälder där barnomsorg ännu inte kunnat ordnas påverkar detta inte rätten till Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd bistånd även om den enskilde inte kan anses stå till arbetsmarknadens förfogande just vid ansökningstillfället. Andra sådana faktorer kan vara styrkt sjukdom, bostadsproblem eller andra tillfälliga kriser. De allra flesta av de intervjuade kommunerna anger också att det ställs krav på att den biståndssökande själv aktivt ska söka arbe- ten, som regel heltid, även om detta krav, enligt utredningens uppfattning, ligger närmare kravet på att vara aktivt arbetssökande. Sökanden ska också aktivt ta del av anvisade insatser och finnas till- gänglig så att han eller hon kan ta anvisat arbete och/eller delta i arbetsmarknadsåtgärd. För att den enskilde ska anses stå till arbetsmarknadens för- fogande ställs även krav på att den enskilde ska ha en planering med Arbetsförmedlingen och/eller , man ska inte gå sysslo- lös, och man ska gå på planerade besök och möten.