sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Jämförs situationen 2001 med 2014 är trenden att såväl mäns som kvinnors sysselsättning har ökat, men blygsamt. Jämförs istället 2005 med 2014 och för inrikes respektive utrikes födda har andelen sysselsatta ökat mer för inrikes födda kvinnor än för inrikes födda män, . Störst ökning återfinns dock bland utrikes födda män (4,), medan ökningen bland utrikes födda kvinnor endast uppgick till . 15 (2014). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning betyder att den ekonomiska jämställdheten har ökat bland inrikes födda –2014, men att den har minskat bland utrikes födda.16 Det bör dock påpekas att 2005 var med låg sysselsättning gene- rellt. Kön och födelseland är inte de enda faktorer som påverkar syssel- sättningen. Ålder är också en viktig parameter: andelen sysselsatta är betydligt högre bland både kvinnor och män i ålderskategorin 25–än bland yngre (20–) och äldre (55–).17 Efter 25– 54-åringarna kommer de äldre, och lägst sysselsättningsgrad finns bland de unga. Skillnaden mellan könen är minst bland de unga och ökar med ålder. minskade sysselsättningen bland de unga med 3–; bland kvinnor i åldern 25– 54 förändrades sysselsättningen knappast alls, medan mäns ökade något.18 Sysselsättningen bland äldre har ökat det , främst bland män. De sysselsatta i åldern 65–utgörs till drygt 40 pro- cent av företagare. Företagandet är extra vanligt bland män i denna grupp: mellan av de sysselsatta männen i denna ålder är företagare.19 Jämförs sammanboende och ensamstående föräldrar finns högst andel sysselsatta bland sammanboende fäder, där sysselsättningen låg på 2014.20 Därefter kommer sammanboende mödrar med barn 7–() samt ensamstående fäder (87 pro- cent).21 Nivån och utvecklingen är mycket lika för gifta/samman- boende småbarnsmödrar och ensamstående mödrar, men i den sist- nämnda kategorin de med större barn. låg andelen i båda kategorierna på . Betydligt lägre är sysselsättningen bland ensamstående mödrar med förskolebarn, . I samt- liga kategorier ökade sysselsättningen , men återigen bör det understrykas att sysselsättningen generellt var låg 2005. 16Det bör påpekas att skillnaden är stor beroende på var de utrikes födda kommer ifrån och hur länge de har vistats i . 17Nyberg (2015). 18År 1990 var etableringsåldern för män och för kvinnor. hade etable- ringsåldern för män och för kvinnor och 2010 var den för män och 28år för kvinnor (SCB 2012b s. 25). 20Nyberg (2015). 21Ensamstående fäder och mödrar med förskolebarn tycks påverkas i särskild hög grad av konjunktursvängningar (se även 2005 s. Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning I sitt bidrag till JA-delegationen har undersökt huru- vida Alliansregeringens sysselsättningspolitik – främst jobbskatte- avdraget, men även förändringarna i arbetslöshets- och sjukförsäk- ringarna – har lett till ökad sysselsättning, ökade arbetstider och minskad arbetslöshet.22 Syftet med jobbskatteavdraget var att det skulle minska trösklarna in på arbetsmarknaden och stimulera till ökad arbetstid genom lägre marginaleffekter för främst låg- och medelinkomsttagare, där det finns fler kvinnor än män och fler unga än äldre. Med jobbskatteavdraget förväntades också att individers incitament att öka sin arbetstid skulle öka, t.ex. att gå från deltid till heltid. konstaterar att det varken går att dra slutsatsen att sysselsättningsåtgärderna har haft någon betydelse för utvecklingen eller att den inte har haft någon betydelse. Inom varje ålderskate- gori är mäns sysselsättning högre än kvinnors utom bland de yngsta. Detsamma gäller för faktisk genomsnittlig arbetstid. De föränd- ringar som har skett har sannolikt främst varit ett resultat av först en konjunktursuppgång och sedan en nedgång, snarare än regeringens åtgärder. Enligt antas sysselsätt- ningspolitiken stimulera arbetsutbudet genom att öka lönsamheten av att arbeta jämfört med att inte arbeta, vilket påverkar beslut om sysselsättning och arbetad tid, men det räcker inte med att indivi- der vill öka sin sysselsättning och sina arbetstider. Individer måste ha kompetens och tillräcklig arbetsförmåga för att kunna arbeta och dessutom krävs det en efterfrågan på arbetskraft. Därtill kommer andra faktorer som påverkar sysselsättningen såsom yngres minskade sysselsättning och förlängda studietid, de äldres ökade sysselsätt- ning, bättre hälsa och längre livslängd, samt kvinnors ökade och mäns minskade sysselsättning som ett resultat av kvinnors allt högre utbildningsnivå, liksom kvinnors krav på jämställdhet. I en studie av , , och dras slutsatsen att det är mycket svårt att utvärdera jobbskatteavdragets sysselsättnings- effekter.23 Rapportförfattarna, som har undersökt effekterna av de två första skatteavdragen 2007 och 2009, konstaterar att eftersom alla som arbetar är berättigade till jobbskatteavdrag är det svårt att avgöra vad som skulle ha hänt om reformen inte hade genomförts. Det finns därmed ingen grupp personer som inte har påverkats av 23IFAU (2012). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning jobbskatteavdraget och därför inte heller någon naturlig kontroll- grupp att jämföra med. En studie av har med hjälp av en statistisk strukturell diskret arbetsutbudsmodell undersökt i vilken omfatt- ning förändringar av skattesystemen påverkar individers vilja att arbeta och hur förändringarna skiljer sig mellan olika hushållskate- gorier och mellan kvinnor och män. 24 Resultaten visar att nivån på löneelasticiteten skiljer sig mellan kvinnor och män och att nivån tenderar att vara större för ensamstående och mindre för samman- boende. Dessa resultat har direkt bäring på hur mäns och kvinnors arbetsutbud reagerar på jobbskatteavdraget. Ensamstående kvinnor har ökat sitt arbetsutbud som en följd av jobb- skatteavdraget. Motsvarande effekt på ensamstående mäns arbets- utbud uppgår till . För sammanboende är effekten på arbetsutbudet mycket lägre, och dessutom i någon mån relaterad till huruvida det finns barn i hushållet eller inte.25 5.5Etablering av utrikes födda på arbetsmarknaden Det finns stora skillnader mellan kvinnor och män som arbetar 2–efter folkbokföring beroende på födelseregion, se figur 5.3 nedan. 24Konjunkturinstitutet (2011). ger en mer positiv bild av jobbskatteavdragets effekter på sysselsätt- ning. Rådet finner att jobbskatteavdraget på marginalen har en betydande effekt på sysselsätt- ningen. Däremot har avdraget inte minskat spridningen i disponibla inkomster bland hushållen, se (2014). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning Andel utrikes födda som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring efter kön och födelseregion 2006–2013 Födda inom EU EFTA män Födda utanför EU EFTA män Födda inom EU EFTA kvinnor Födda utanför EU EFTA kvinnor Källa: SCB Integrationsdatabasen Könsskillnaderna har ökat bland födda utanför EU/EFTA och är betydligt större jämfört med födda i /EFTA. Det kan i viss mån förklaras av att de förra kommer till på grund av bosättning och de senare på grund av arbete eller studier. Störst är skillnaden mellan utrikes födda kvinnor utanför EU/EFTA och utrikes födda inom EU/EFTA. Könsskillnaderna har ökat inom denna grupp . Skyddsbehövande och deras anhöriga är den grupp som generellt har svårast att få fotfäste i arbetslivet. Enligt , som hade i uppdrag att analysera och fördjupa kunskapen om ny- anlända kvinnors och anhöriginvandrares förutsättningar för etable- ring på arbetsmarknaden och lämna förslag till åtgärder som kan öka arbetskraftsdeltagandet för dessa grupper, har av de skyddsbehövande kvinnorna och av männen i aldrig haft ett arbete.26 Bland anhöriga till skydds- behövande är det hälften av kvinnorna och av männen som aldrig har arbetat efter invandringen. 26 SOU 2012:69. Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning Skillnaden mellan könen i fråga om arbetslöshet är liten. Det rela- tiva arbetslöshetstalet för kvinnor 2013 var , jämfört bland män. Antalet kvinnor och män som får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen har dock minskat kraftigt . har andelen i det närmaste halverats. fick 303 903 kvinnor och 248 905 män arbetslöshetsersättning. fick 143 240 kvinnor och 142 850 män arbetslöshetsersättning. Minsk- ningen kan förklaras av de omfattande förändringar i arbetslöshets- försäkringen som gjordes 2007, som bl.a. innebar förändringar i grund- och arbetsvillkor, en differentiering av egenavgifterna, en be- gränsning av det maximala antalet ersättningsdagar, och en begräns- ning av möjligheten att få ersättning som deltidsarbetslös. Minsk- ningen kan också förklaras av införandet av garantier, såsom jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar, som bl.a. medförde att en stor andel av de som var öppet arbetslösa och som tidigare hade stöd från arbetslöshetskassan kom att delta i program med aktivitetsstöd. Av bidrag till JA-delegationen framgår att kvin- nor får i genomsnitt en lägre ersättning från arbetslöshetsförsäk- ringen än män,.27 Trots att skillnaderna mellan könen inte är så stora när det gäller hur många som får ersättning, finns det en skillnad i storleken på dagpenningen. Kvinnor får konsekvent lägre ersättning i kronor per dag, oavsett om det är fler kvinnor som är in- skrivna arbetslösa eller om en jämförelse görs mellan hur många kvin- nor och män som har fått ut ersättning. Även om variabeln ålder förs in i analysen, når kvinnors ersättningsnivåer aldrig över mäns. Liknande mönster finns även bland de deltidsarbetslösa; kvinnor är överrepresenterade bland de deltidsarbetslösa och får också ut lägre ersättning än deltidsarbetslösa män, framför allt på grund av att de har lägre normalarbetstid. Det finns även vissa skillnader mellan kvinnor och män om man studerar olika grupper av arbetslösa.28 Bland utrikes födda finns få kvinnor, bl.a. mot bakgrund av att de inte är en del av arbetskraften. Antalet utrikes födda kvinnor och män som är inskrivna som arbets- 27Lundqvist (2014) i SOU 2014:74. Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning lösa har ökat och har placerats i program med akti- vitetsstöd. Gruppen personer med funktionsnedsättning domineras av män, och många i denna grupp är inte längre berättigade till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen, bl.a. mot bakgrund av att de tidigare var inskrivna hos . I gruppen personer med förgymnasial utbildning är risken att hamna i arbetslöshet stor, särskilt bland kvinnor. Även gruppen äldre män, 55–, är sårbar i detta avseende. I många av fallen samverkar faktorer såsom ut- bildning, ålder och funktionsnedsättning. konstaterar i sitt bidrag till JA-delegationen att arbetslöshetsförsäkringen bidrar till att upprätthålla och reproducera ojämlika villkor mellan kvinnor och män, och menar att en sådan utveckling knappast kan ligga i linje med de övergripande jämställdhetspolitiska målen.29 Liknande resultat framhålls i utredningens betänkande Med rätt att delta (SOU 2012:69). Av betänkandet framgår att ny- anlända kvinnor, oavsett om de är skyddsbehövande eller anhörig- invandrare, erbjuds ett mindre omfattande och relevant stöd jämfört med nyanlända män.30 Kvinnor registrerar sig senare än männen på Arbetsförmedlingen och påbörjar också sitt deltagande i sfi (utbild- ning i svenska för invandrare) senare än män. Även reguljära studier påbörjas . Kvinnor tar också i mindre utsträckning än män del av arbetsförberedande insatser, och det finns skillnader i vilken typ av insatser kvinnor och män deltar i. Bland nyanlända med en etable- ringsplan deltar männen i arbetsmarknadsutbildning så ofta som kvinnorna, och instegsjobb är dubbelt så vanligt bland männen. sammantagna bedömning är att det finns flera brister i förutsättningarna för ett ökat arbetskraftsdelta- gande bland nyanlända kvinnor. Andelen utanför arbetskraften, dvs. de som varken är sysselsatta eller arbetslösa, är generellt högre bland utrikes än bland inrikes födda, särskilt bland kvinnor. Personer utanför arbetskraften är en kategori där det kan antas att många har större svårigheter än befolk- ningen i övrigt att försörja sig. Bland inrikes födda kvinnor 20–var andelen utanför arbetskraften 2014 och bland ut- rikes födda kvinnor . Bland inrikes födda män uppgick andelen till och bland utrikes födda män till 15 pro- 29Lundqvist (2014) i SOU 2014:74. Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning cent.31 I samtliga kategorier har andelen minskat . Den vanligaste orsaken bland utrikes födda kvinnor och män är sjukdom och på andra plats heltidsstudier. Bland inrikes födda är ordningen den omvända; fler är studerande på heltid än sjuka. Att kvinnor och män har jämställda villkor att delta på arbetsmark- naden är en viktig förutsättning för att uppnå ekonomisk jämställdhet. ger parametrar som arbetskraftsdeltagande och syssel- sättningsgrad en begränsad bild av kvinnors och mäns faktiska villkor på arbetsmarknaden. Fokus måste därför även riktas mot jämställda villkor rörande bl.a. anställnings- och arbetsvillkor och arbetstider. I fråga om anställnings- och arbetsvillkor kan det konstateras att de flesta anställda, kvinnor som män, har en tillsvidareanställning (s.k. fast anställning). –2014 hade 81–av kvin- norna och 85–av männen en tillsvidareanställning. Övriga anställda hade en tidsbegränsad anställning: 11– av männen och 16–av kvinnorna. Fler kvinnor än män hade således en tidsbegränsad anställning. Antalet tidsbegränsat anställda har ökat sedan slutet av 1980- talet.32 Antalet ökade främst i samband med krisen , därefter har det ökat måttligt. Skillnaden mellan kvinnor och män har dock minskat något, eftersom antalet tidsbegränsade anställningar har ökat mer för män än för kvinnor.33 hade av de anställda kvinnorna en tidsbegränsad anställning, medan mot- svarande siffra bland männen var . Av alla tidsbegränsat anställda var kvinnor och var män. Tidsbegrän- sat anställda finns i både privat och offentlig sektor. I privat sektor har av kvinnorna en tidsbegränsad anställning (2014), jämfört av männen. I offentlig sektor är av kvinnorna och av männen tidsbegränsat anställda.34 Den vanligaste typen av tidsbegränsad anställning för kvinnor är vikariat (2014), följt av timanställning med överenskommet schema 31Nyberg (2015). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning och att kallas vid behov.35 För män är timanställning med överenskommet schema den vanligaste typen av tidsbe- gränsad anställning, följt av att kallas vid behov. Andelen tidsbegränsat anställda av samtliga anställda i åldern 16–efter födelseland och kön. 2005–2014. Källa: SCB, Ser vi till andelen tidsbegränsat anställda av samtliga anställda i åldern 16–efter födelseland och kön framkommer tydliga skill- nader, se figur 5.4. Andelen med tidsbegränsad anställning bland utrikes födda, både kvinnor och män, är högre än andelen med tids- begränsad anställning bland inrikes födda. Andelen minskade för samtliga kategorier i samband med finanskrisen , men har för utrikes födda ökat . Vidare finns det skillnader i förekomsten av tidsbegränsade anställ- ningar mellan arbetar- respektive tjänstemannayrken. jämställdhetsbarometer 2015 framgår att andelen kvinnor med visstidsanställningar är högre bland kvinnor i arbetaryrken än bland kvinnor i tjänstemannayrken.36 Motsvarande förhållande gäller män i arbetar- respektive tjänstemannayrken. 36LO (2015). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning även skillnaderna i typer av allmän visstid. I arbetaryrken dominerar så kallade tim- och behovsanställningar, anställningar som tillhör de mest osäkra formerna av tidsbegränsade anställningar och som om- fattar kvinnor i större utsträckning än män. I tjänstemannayrken dominerar i stället objekts- och projektarbeten, där förutsättningar- na för fast anställning är större. Vikariat, som också räknas till de mer osäkra formerna av tidsbegränsade anställningar, är vanligare bland kvinnor än män. Studier har också visat att unga kvinnor med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland personer med otrygga anställningar i arbetaryrken.37 Sammantaget tyder dessa förhållanden på att det finns personer i arbetskraften som inte omfattas av de trygghetssystem som följer av en fast anställning. Med hjälp av begreppet prekariat har forskaren i sin bok – den nya farliga klassen försökt fånga arbetsvillkoren för visstidsanställda, timvikarier och deltid- arbetare inom en rad olika branscher, som hotell och restaurang, vård, bygg och transport.38 Enligt Standing kan de osäkra anställnings- villkor och de otrygga ekonomiska villkor som råder för denna grupp inte bara leda till svårigheter för individen att planera sin tid och även sitt liv långsiktigt, de kan också ge upphov till nya former av ojämlikhet i arbetslivet och ett ökat utanförskap . Kvinnor och män arbetar i genomsnitt lika många timmar . Män ägnar dock mer tid åt förvärvsarbete medan kvinnor ägnar mer tid åt hemarbete.39 Även om kvinnors arbetstider utanför hemmet har förlängts mellan 2001–2014, från 26,8 till , och mäns arbetstider har förkortats , från 34,6 till 32,6, är mäns arbetstider fortfarande längre än kvinnors oavsett ålder och om de är utrikes eller inrikes födda. Unga män har längre arbetstider än medelålders kvinnor, och utrikes födda män har längre arbetstider än inrikes födda kvinnor. 37Boman & (2013); Thörnquist (2013). 38Standing (2011). 39Se kapitel 6, En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning Figur 5.5 Faktisk medelarbetstid, timmar , 16–, totalt kvinnor och män, 2001–2014, samt inrikes och utrikes födda kvinnor och män, 2005–201440 Källa: (2015). Kön har en stor betydelse för arbetstiden och större betydelse än födelseland, se figur 5.5. Mäns faktiska arbetstid har minskat till , medan kvinnors har ökat till . Jämförs inrikes och utrikes födda kvinnor är utrikes födda kvinnors arbetstid något längre än inrikes födda, medan det bland männen är tvärtom. När det gäller olika ålderskategorier av inrikes och utrikes födda kvinnor har arbetstiden ökat för alla, utom bland de äldsta utrikes födda.41 Bland män har arbetstiden i stället minskat i samtliga ålderskategorier, utom bland de yngsta och de äldsta utrikes födda männen. Gifta/samboende och ensamstående fäder, framför allt de med små barn, men även de med större barn har minskat sin arbetstid 2005–2014, medan mödrar har ökat sin.42 Sammantaget har skillnaderna mellan könen minskat i detta avse- ende. 40Observera att data gäller 16–. För ålderskategorin 20–ligger antal timmar 2005– 2014 0,2–0,högre. 41Nyberg (2015). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning Ser vi till andelen heltidsarbetande framkommer stora tydliga skill- nader mellan män och kvinnor, figur 5.6. Figur 5.6 Andel heltidsarbetande av sysselsatta 15–, 2005– 2014, procent Källa: SCB, Figur 5.6 visar att det finns tydliga skillnader mellan kvinnor och män när det gäller andelen heltidsarbetande. Skillnaden mellan män och kvinnor, såväl inrikes som utrikes födda, har dock minskat . Andelen kvinnor som arbetar heltid har ökat . En intressant skillnad finns mellan utrikes och inrikes födda kvinnor. Andelen heltidsarbetande utrikes födda kvinnor är genomgående högre, vilket skulle kunna tyda på att utrikes födda kvinnor i högre grad får ett heltidsarbete när de etablerar sig på arbetsmarknaden. Kvinnor arbetar deltid i betydligt större utsträckning än män. An- delen kvinnor i åldersgruppen 20–som deltidsarbetar har dock minskat något , medan andelen män som deltids- Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning arbetar har ökat något. arbetade av alla sysselsatta kvinnor i åldern 20–deltid, vilket minskade till 2014. Motsvarande siffror för män var 2003 och 2014. Det betyder att drygt 606 000 kvinnor och 225 000 män av olika skäl inte arbetade heltid.43 Kvinnor arbetar oftare deltid än män i de flesta näringsgrenar. Särskilt vanligt är deltidsarbete i kvinnodominerande branscher som offentliga välfärdstjänster och inom hotell- och restaurangnäringen.44 Deltidsarbete är vanligast bland kvinnor i arbetaryrken. Varannan kvinna med arbetaryrke arbetar deltid, att jämföras med av kvinnorna med tjänstemannayrke. Män, oavsett yrkesgrupp, arbetar generellt endast i begränsad utsträckning deltid. En stor andel föräldrar, såväl mammor som pappor, arbetar deltid då yngsta barnet är 1–. När yngsta barnet är 3–och många barn är i förskolan ökar andelen deltidsarbetande mammor med antal barn. När yngsta barnet är 11–arbetar fortfarande en stor andel av mammorna deltid. Att ha små barn är dock inte den viktigaste orsaken till varför kvinnor arbetar deltid. Den vanligaste orsaken till att kvinnor arbetar deltid är att lämpligt heltidsarbete saknas eller att de vill arbeta fler timmar utan att hitta en lämplig anställning, dvs. de är undersyssel- satta. Av jämställdhet framgår bl.a. att omkring 139 000 kvinnor och 18 000 män 2013 uppgav att orsaken till att de arbetade deltid var vård av barn.45 Betydligt fler uppgav att de arbe- tade deltid därför att lämpligt heltidsarbete saknas/söker heltidsarbete: 208 000 kvinnor och 78 000 män. Undersysselsättning är därmed den vanligaste orsaken till deltidsarbete. Den är också en viktig anled- ning till att kvinnors löneinkomster är lägre än män. I figur 5.7 redovisas undersysselsatta bland de som arbetar del- tid. I SCB:s arbetskraftsundersökningar () räknas en person som undersysselsatt om han/hon kan och vill arbeta mer än vad som är fallet i den nuvarande arbetssituationen. 45Orsak till deltidsarbete för personer 20–64 är en indikator för ekonomisk jämställdhet. Två av SCBs indikatorer rör undersysselsättning, de ingår dock inte bland de indikatorer som ska följas upp . En indikator gäller Undersysselsatta deltidsanställda 20–efter utbild- ningsnivå och tid som undersysselsatt, den andra gäller Undersysselsatta deltidsanställda 20– 64år efter ålder. Ingen rör utrikes och inrikes födda. Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning Figur 5.7 Undersysselsatta som arbetar deltid, antal kvinnor och män, 2005–2014, 1000–tal Män, samtliga undersysselsatta Män, därav deltidssysselsatta Kvinnor, samtliga undersysselsatta Kvinnor, därav deltidssysselsatta Källa: SCB, . Figur 5.8 Undersysselsatta som arbetar deltid som andel av det totala antalet sysselsatta, fördelat på kvinnor och män, 2005–2014 Källa: SCB, . Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning Det finns tydliga skillnader mellan män och kvinnor. Ungefär 160 000 kvinnor och 80 000 män arbetar deltid men skulle vilja öka sitt arbetsutbud, se figur 5.7. till det totala antalet sysselsatta innebär det att av de sysselsatta kvinnorna arbetar ofrivillig deltid. Motsvarande andel bland männen uppgår till , se figur 5.8. Det finns också skillnader mellan undersysselsatta inrikes och ut- rikes födda kvinnor och män. Bland utrikes födda kvinnor i syssel- sättning är det , eller 40 000, som arbetar ofrivillig deltid. Motsvarande andel bland inrikes födda kvinnor är , motsvarande 120 000 personer, se figur 5.9 och 5.10. Figur 5.9 Undersysselsatta som arbetar deltid som andel av det totala antalet sysselsatta, fördelat på inrikes födda kvinnor och män, 2005–2014 Källa: SCB, . Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning Figur 5.10 Undersysselsatta som arbetar deltid som andel av det totala antalet sysselsatta, fördelat på utrikes födda kvinnor och män, 2005–2014 Källa: SCB, . Beaktas ålder är skillnaderna mycket stora. För både kvinnor och män är deltidsarbete vanligast i åldersgruppen 20–24 år.46 För både kvinnor och män är studier en viktig förklaring till deltidsarbete . En annan förklaring är att många deltidsarbetande också är deltidsarbetslösa. I betänkandet från den förra Jämställdhetspolitiska utredningen Makt att forma samhället och sitt eget liv (SOU 2005:66) diskute- rades om det finns en deltidsnorm för vissa grupper av kvinnor. Den frågan är fortsatt aktuell.