sou · H3B3110d2 · 2015-12-16 00:00:00 — Marknaden att köra där blir därmed begränsad till de operatörer som redan har fordon med ERTMS. var det huvudsak- ligen Norrtåg, , SSRT för persontrafik och GCAB, Rail och för godstrafik. Dessutom har ett antal nya motorvagnar levererats med ERTMS men som ännu inte utnyttjas där de används . En analys av fordonsbeståndet i ett längre perspektiv har gjorts med hjälp av den officiella järnvägstatistiken (SOS) i Bantrafik. Den visar att har antalet lok i godstrafiken minskat med och antalet godsvagnar med . Det beror på att godstrafiken har effektiviserats, dels genom att tyngre tåg med kraftigare lok körs i fjärrtrafiken, dels genom att en stor del av växlingen och matartrafiken har rationaliserats eller upphört. har cirka 100 nya eller begagnade ellok för godstrafik tillkommit på den svenska marknaden både genom privata operatörer och GCAB. I persontrafiken har de lokdragna tågen minskat kraftigt och ersatts av motorvagnståg. Antalet ellok har halverats och antalet personvagnar har minskat . har antalet vagnar i motorvagnståg trefaldigats, varför det totala antalet vagnar för persontrafik har ökat . Detta beror framför allt på att regionaltrafiken har utökats med nya tåg- system över hela som följd av investeringarna i infrastruk- tur. Alla nya tåg som köpts har varit motorvagnståg och ungefär hälften av beståndet är godkända för 180–/h. En jämförelse har gjorts mellan antalet fordon i Transport- styrelsens register och Svenska och motorvagnar med personvagnar (SLMP) samt med Bantrafik . Jämförelsen visar på mycket god överensstäm- melse mellan den bearbetning som gjorts av i denna rapport av Transportstyrelsens register och SLMP. Antalet fordon i den officiella statistiken Bantrafik ligger dock generellt mycket lägre än i Transportstyrelsen och SLMP. Det beror på att Bantrafik endast innefattar fordon som tillhör svenska företag, med adress i , och endast fordon som används i kommersiell trafik. Transporstyrelsens fordonsregister bör efter en kvalitetskontroll läggas upp en gång som en databas. Fordon med olika spår- vidd bör särredovisas liksom museifordon. Uppgifter om ägare, innehavare, underhållsansvariga och sökanden behöver definieras tydligare och kompletteras. Kvaliteten i registret behöver förbättras och det kan sedan utnyttjas för att publicera regelbunden statistik. Den officiella statistiken Bantrafik har ett mycket mer begränsat urval än Transportstyrelsens register som dessutom innehåller många uppgifter som inte finns i någon annan databas. Det är t.ex. uppgifter om fordonens kapacitet och tekniska utrustning samt fordonens ålder. Därför bör Transportstyrelsens register användas för att komplettera järnvägsstatistiken. jvgföretag företag** *)Inkl utländska statligt ägda företag **)Uthyrningsföretag och staliga industrier *) Inkl. uthyrningsbolag Antal lok i trafik exkl. museilok Antal ellok efter ålder och företagstyp Antal godsavganar i trafik exkl museivagnar Antal godsvagnar efter ålder och företagstyp Antal lok i trafik exkl. museilok Antal stora dieselllok efter ålder och företagstyp Antal lok i trafik exkl museilok Antal lokomotorer efter ålder och företagstyp Antal elmotorvagnar i trafik exkl. museifordon Antal vagnar i elmotorvagnsätt efter ålder och företag Antal fordon i trafik exkl. museifordon Antal personvagnar efter ålder och företag Tillgång till fordon – lok, motorvagnar och vagnar – är en av- görande faktor för järnvägens konkurrenskraft. Kunskapen om fordonsparkens struktur och utveckling har varit begränsad särskilt när det gäller hur avregleringen av järnvägen har påverkat fordons- beståndet. Transportstyrelsen har emellertid byggt upp ett fordonsregister på grundval av uppgifter från operatörerna som är skyldiga att lämna uppgifter om alla fordon. Denna databas har dock inte bearbetats på något systematiskt sätt. Databasen möjliggör dock att göra mer detaljerade analyser av fordonsbeståndets struktur och egenskaper. Det är också angeläget att säkerställa registrets kvalitet och att undersöka om det går att använda för att ta fram löpande statistik . Med en regel- bunden bearbetning skulle det i så fall kunna ersätta insamling av en del annan statistik främst till den officiella järnvägstatistiken. Det övergripande syftet har varit att beskriva omfattning, struktur och egenskaper för de fordon som används för järnvägstrafik i . Särskilt intressant är att redovisa hur avregleringen har påverkat fordonsbeståndet. I detta ligger också att granska det fordonsregister som Transportstyrelsen byggt upp lämna rekom- mendationer hur statistik om fordonsbeståndet ska tas fram i fram- tiden. Analysen har genomförts med följande metod: 1.Ett utdrag av Transportyreslens fordonsregister har erhållits per . Härmed kan de uppgifter som tas fram i denna utredning också användas som årsstatistik . En databas över alla fordon har lagts upp med de viktigaste vari- ablerna. 2.Bearbetningar har gjorts av Transportstyrelsens fordonsregister för att granska innehåll och kvalitet. Till att börja med analyserades elektriska lok mer noggrant och därefter de andra fordonstyperna. 3.Resultat från fordonsregistret jämförs med andra källor, främst Trafikanalys Bantrafik, som ingår i den officiella statistiken och Svenska skriftserie Svenska lok och motor- vagnar med personvagnar (SLMP). 4.Utvecklingen av fordonsbeståndet 1988-2014 beskrivs med hjälp av bearbetningar av SOS/Bantrafik och SLMP. 5.En sammanfattning görs av utveckling och det nuvarande be- ståndets struktur. 6.Slutligen lämnas några rekommendationer om hur fordons- statistik ska samlas in och redovisas . Transporstyrelsens fordonsregister beskrivs och Bantrafik som är den senast tillgängliga statistiken när detta skrevs. En översiktlig analys redovisas också perioden åren 1988–2014 dvs. den period då avregleringen av järnvägen genomförts i olika steg. Det bör framhållas att utländska järnvägsfordon som används i inte finns med på något fullständigt sätt. Det gäller särskilt godsvagnar, där det är mycket vanligt att utländska vagnar används i och de svenska vagnarna används i utlandet. För lok, motorvagnar och personvagnar gäller detta undantagsvis och främst mellan , och . I rapporten används några begrepp med följande betydelse om inte annat anges: Fordon i statligt ägda företag: Med detta avses de fordon som ägs av statligt ägda järnvägsföretag eller statliga myndigheter. I praktiken innebär detta , , () och MTAB. Detta för att kunna urskilja fordon som huvudsakligen har anskaffats av SJ innan det blev bolagiserat. Fordon i privata järnvägsföretag. Med detta avses fordon som ägs av privata järnvägsföretag, huvudsakligen de nya järnvägsföre- tag som uppstått efter avregleringen. Fordon i övriga företag: Med detta avses fordon som ägs av ut- hyrningsföretag och industrier. Till industrier räknas även som inte är ett järnvägsföretag. Fordon i länstrafikbolag: Fordon som ägs eller disponeras av Regionala kollektivtrafikhuvudmän (RKM). I detta ingår även for- don som ägs av uthyrningsbolag (främst Transitio) men disponeras av RKM. Museifordon: Fordon som ägs eller disponeras av museijärn- vägar eller museer. Sökande, ägare, innehavare och underhållare synes vara svår- tolkade begrepp, och det är ett stort bortfall på ägare. På Trans- portstyrelsens hemsida står det: ”Fordonsinnehavare är den som i egenskap av ägare eller med nyttjanderätt varaktigt använder ett järnvägsfordon. Fordonsinnehavaren ska lämna uppgifter om for- donet till Transportstyrelsen.” På blanketten, se bilaga 2, finns det möjlighet att ange såväl sökande, fordonsinnehavare, fakturerings- adress (om annan än fordonsinnehavare), underhållsansvarig och ägare (företagskontakt) samt ytterligare ägare. Man kan således ange sex olika företagsnamn och adressuppgifter. Den första uppgiften man ska fylla i är sökanden och den finns också registrerad på så gott som alla fordon. I denna rapport har huvudsakligen uppgiften om sökande mestadels används när vi har klassificerat vem som använder fordonen. Den officiella järnvägsstatistiken, Bantrafik och tidigare SOS Järnvägar, innehåller endast ett fåtal uppgifter om fordon. Informationen samlas in på aggregerad nivå från operatörerna, vilket omöjliggör sökningar i en databas. För att få en bättre bild av fordonsbeståndet har KTH Järnvägsgrupp tidigare byggt upp en databas upp med utgångspunkt från publikationen lok och motorvagnar med personvagnar (SLMP) som ges ut med jämna mellanrum av Svenska (). Denna har utnyttjats för analyser av strukturförändringar i fordonsbestånden, vilket dock endast kan göras de publiceras. Transportstyrelsen har emellertid byggt upp en databas över järnvägsfordon i , mot bakgrund av kraven i EU förordning 2007/756/EG0. Denna databas är nu relativt komplett, men har aldrig använts för att ta fram statistik över fordonsbeståndet. Exempel på fordonstyper framgår av tabell 2.1. Databasen innehåller fordon registrerade i och särskilt för godstransporter gäller att utländska vagnar används i och svenska i utlandet. Motsvarande databaser kommer dock att byggas upp i alla länder inom EU. Nedan beskrivs förutsättning- arna för fordonsregistret mer i detalj. Elektriskt lok Dieseldrivet lok Ånglok Elektriskt motorvagnståg, motorvagn eller manövervagn Dieseldrivet motorvagnståg, motorvagn eller manövervagn Annat Godsvagnar typ E,F,G,H,I,K,L,O,R,S,T,U,Z Arbetsfordon typ 1-9 2.2Transportstyrelsens register för järnvägsfordon Nedanstående beskrivning är i huvudsak hämtad från Transport- styrelsens hemsida, men är något förkortad. Enligt direktiv från EU ska alla medlemsstater föra ett nationellt register över järnvägsfordon. I registreras de järnvägsfor- don som har ett svenskt godkännande. Krav på registrering gäller alla godkända järnvägsfordon oavsett om de används i nationell eller internationell trafik. Fordon som är undantagna från krav på registrering Fordon som inte omfattas av kravet på registrering är: Person- och godsvagnar som godkänts i en annan stat inom EES eller i Järnvägsfordon som är undantagna från krav på godkännande Hur samlas uppgifterna in? För att få tillgång till registret kan verksamhetsutövare anmäla sig och få användarkonto och därmed ha tillgång till uppgifter om sina järnvägsfordon samt möjlighet att starta en ansökan om godkän- nande av en ny typ. Företag som ansöker om tillstånd att bedriva järnvägsverksam- het ska ha sina fordon i ordnad form. uppfyller detta krav. Företag får tillgång till ett register och har även möjlig- het att skapa en mer detaljerad indelning för typer och individer. innehåller många tekniska uppgifter om for- donen. Fordonsinnehavare är den som i egenskap av ägare eller med nyttjanderätt varaktigt använder ett järnvägsfordon. Fordonsinne- havaren ska lämna uppgifter om fordonet till Transportstyrelsen. Det är också fordonsinnehavarens skyldighet att informera om uppgifterna ändras till exempel om fordonet övergår till en annan fordonsinnehavare, om någon annan tar över underhållet för for- donet, om fordonet tas ur bruk eller om användningsområdet ändras. Ändrat användningsområde kan exempelvis vara att for- donet endast ska användas som museijärnvägsfordon. Registrering och märkning av järnvägsfordon Alla fordonskategorier omfattas av reglerna för registrering och märkning. Däremot behöver järnvägsfordon avsedda att användas uteslutande för lokala ändamål, historiska ändamål eller turist- ändamål eller på sådan infrastruktur vars funktion är fristående från det övriga järnvägssystemet inte märkas med identitetskod. De som innehar denna typ av fordon behöver endast registrera for- donen. Fordonsinnehavare med godkända järnvägsfordon är skyldig att anmäla innehav till Transportstyrelsen (8 kap. 8 §, andra stycket, järnvägslagen 2004:519). Existerande fordon anmäls till Transpor- styrelsen. Fordon som godkänns av Transportstyrelsen registreras av Transportstyrelsen vid godkännandet. Anmälningsblankett används för anmälan om registrering, ändring och avregistrering av järnvägsfordon. Blanketter hämtas på Söktjänst för järnvägsfordon. Det finns två typer av blanketter: dels en blankett för registrering, ändring och avregistrering samt blankett för tekniska egenskaper för fordonstyp som bifogas vid nyregistrering och då tekniska egenskaper ändrats för fordonet. Blanketter kan fyllas i direkt och bifogas i e-post eller fyllas i och skickas till Transportstyrelsen. För fordon som redan är godkända men som ännu inte är registrerade ansöker man om registrering på en särskild blankett. Vid nyregistrering bifogas även en blankett för typ som anger fordonets tekniska egenskaper. Vid nyregistrering tilldelar Trans- portstyrelsen fordonsnummer. Det är möjligt att lämna in en anmälningsblankett per fordon eller en blankett för ett antal fordon från samma serie eller order och bifoga en lista med fordonsnumren/individnumren för aktuella fordon. Om ändring av en eller flera uppgifter i fordonsregistret ska göras kryssar man för rutan ”Ändring” i blanketten. Fordonsnum- mer samt de uppgifter som ändras för fordonet anges. Gäller ändringen fler fordonsindivider kan en lista med fordonsnummer bifogas blanketten. Det är de nya uppgifterna som ska anges i blanketten. Behöver fordonet ett nytt fordonsnummer på grund av ändringar av tekniska uppgifter enligt TSD Drift och Trafikledning ska fordonsinnehavaren informera Tranportstyrelsen som tilldelar ett nytt fordonsnummer. Ändras fordonsinnehavare är det den nuvarande fordonsinne- havaren som är ansvarig att anmäla ändringar till Transport- styrelsen. Den nuvarande innehavaren meddelar den nya inne- havaren om ändrad registrering. Den nuvarande innehavaren tas inte bort från fordonsregistret och befrias inte från sina skyl- digheter förrän den nya innehavaren godkänt sin innehavarstatus. Om ingen ny innehavare godkänt sin innehavarstatus dagen då den nuvarande innehavaren avregistreras, upphävs tillfälligt fordonets registrering. Samma procedur gäller vid byte av underhållsansvarig och ägare. För att avregistrera fordon kryssas rutan för ”Avregistrering” i blanketten och därefter lämnas uppgifter om typ av avregistrering och datum för avställning. Transportstyrelsen skickar en bekräftelse när avregistreringen är utförd. Avställda fordon får inte användas på det europeiska järnvägs- nätet. Vid aktivering av ett avställt fordon måste Transport- styrelsen granska de förhållanden som ledde till avställningen. Handläggare hos Transportstyrelsen avgör om nytt godkännande är nödvändigt. Överföring av fordon mellan medlemsstater Överföring av registrering består av en nyregistrering av fordonet och åtföljande avregistrering av den gamla registreringen. Det kan innebära att fordonet är omregistrerat med ett annat fordonsnum- mer eller i ett annat medlemslands fordonsregister, för fortsatt användning på (hela eller delar av) det europeiska järnvägsnätet. När ett fordon med förarhytt som lok, motorvagn eller manövervagn, som redan är godkänt och registrerat i en medlems- stat godkänns i en annan medlemsstat måste det registreras i det i den senare medlemsstaten. Det gäller så länge det virtuella fordonsregistret och anslutning- arna till samtliga inte fungerar helt och berörda myndigheter utbyter information för att se till att upp- gifterna om samma fordon stämmer överens. Fordon som inte är försedda med förarhytt, som godsvagnar och personvagnar och en del specialfordon, registreras endast i det i det medlemsland där det först togs i bruk. Om man behöver ändra uppgifter på fordon som finns registrerade i andra medlemsstater än i finns en blankett att hämta på ERA:s webbplats. Transportstyrelsen tar ut en fast, årlig avgift för registerhållning som är per fordon och år. Avgiften ska betalas av for- donsinnehavaren. Museiorganisationer är befriade från avgiften. De måste dock ansöka om att bli befriade från registeravgiften. Följande villkor gäller för registrering och för betalning av registreringsavgifter: Registrering gäller för järnvägsfordon som är godkända. Varje medlemsstat inom EU ska föra ett nationellt register över järnvägsfordon som är godkända på dess territorium. Register- skyldigheten följer av och rådets direktiv /57/EG av om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen och är genomfört i svensk lagstiftning genom järnvägslagen (2004:519). 2.Registrering av järnvägsfordon sker i samband med godkän- nande. I samband med det första godkännandet att ta ett fordon i bruk utfärdas ett fordonsnummer av Transportstyrelsen och registr- eras i det . Järnvägsfordon som enligt 4 § Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2010:116) är undan- tagna från kravet på godkännande omfattas inte av registrerings- skyldighet. 3.Registrerade järnvägsfordon debiteras registeravgift. För varje järnvägsfordon som registreras debiteras en fast årlig avgift om . (5 § Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2012:98) om avgifter inom järnvägsområdet). 4.Debitering sker under innehavande år. Fakturering sker för järnvägsfordon som är registrerade och för de järnvägsfordon som till- kommit . Avgift debiteras under innehavande år, inte i efterskott. 5.Återbetalning av registeravgift sker inte. Registreringsavgift återbetalas inte vid till exempel avställning. 6.För avställda järnvägsfordon debiteras inte någon avgift. Fordon som står uppställda för visning/lager eller står i väntan på renovering/ombyggnad med mera kan ställas av. Fordon som är avställda under ett helt kalenderår debiteras inte någon avgift. 7.Järnvägsfordon som ställs på ska kontrolleras. När järnvägsfordon ställs på igen ska de förhållanden som ledde till avställningen kontrolleras. Om förändringar skett kan ett nytt godkännande komma att krävas. En avgift på /år tas ut av alla registrerade fordon utom for- don som är avställda och fordon som tillhör musei- organisationer. Avgiften ska täcka Transportstyrelsens kostnader för att hålla registret. Enligt bearbetningen av registret som gjorts i denna rapport fanns det 14 725 fordon i trafik som inte var avställda eller tillhörde Det innebär en intäkt på . Enligt Transportstyrelsen fördelade sig kostnaderna enligt figur 2.2. utgörs av systemkostnader och 25 pro- cent av personal, administration och lokalkostnader. 2.3Intressanta faktorer för utredningen Databasen innehåller cirka 23 000 fordon och det finns cirka 100 möjliga uppgifter för varje fordon, dvs. en matris med 23 000 rader och 100 kolumner. och exempel på uppgifter av tabell 2.3. I denna utredning är det särskilt intressant att analysera faktorer som inte varit så kända förut och studera skillnader i fordons- parken mellan gamla och nya operatörer som kan bero på av- regelringen. Följande faktorer har initialt bedömts som intressanta: Avställda fordon (och orsak) Typ av fordon (lok, motorvagnar, personvagnar och gods- vagnar) Huvudsaklig källa till beskrivningen ska vara Transportstyrelsens fordonsregister, men denna källa kan också, i mån av tillgänglighet, kompletteras och verifieras med andra källor och databaser. Ytter- ligare uppgifter har specificerats i uppdraget som redovisas under respektive fordonskategori. Exempel på uppgifter i Transportstyrelsens fordonsdatabas Antal ligg- och sovplatser Plattformshöjd som fordonet tillv för Sth /h S Sth /h SS dB(A) dB(A) dB(A) 3 Inledande granskning av fordonsregistret I detta kapitel görs en genomgång av några viktiga variabler i for- donsregistret för att ta reda på vad som finns i det och vad som saknas samt görs en inledande bedömning av kvaliteten i de upp- gifter som ska bearbetas. Syftet med detta är att kunna göra rätt bearbetningar av de olika fordonstyperna senare och att försöka göra dessa konsekventa för olika fordonstyper. För att göra detta har en djupare analys genomförts huvudsak- ligen av loken, eftersom de är någorlunda överblickbara och jäm- förande uppgifter om dessa också finns publicerade på annat håll. I genomgången görs en successiv avgränsning av loken för att för- söka få fram det fordonsbestånd som är intressant för publicering och för utredningen om järnvägens organisation. Detta leder också fram till förslag till förbättringar av registret. I detta kapitel behandlas hur statistiken över loken ser ut i for- donsregistret och i kapitel 4 beskrivs loken igen tillsamman med de andra fordonstyperna. En viss överlappning kan därvid förekomma. För det första finns följande typer av lok i fordonsregistret: Det totala antalet lok framgår av tabell 3.1. där de är fördelade på loktyp och spårvidd. Elektriska lok och diesellok är de vanligaste. Ånglok används bara i musei- och turisttrafik. Annat är huvudsak- ligen museilok samt några lok som verkar vara felkodade. Alla fordon är också indelade efter spårvidd: 1435 mm (normalspår) 891 mm (smalspår) 600 mm (smalspår) spårvidd finns bara på museibanor. spårvidd finns förutom på museibanor även på som är en lokalbana för persontrafik i , men har inga lok. Då det är ett isolerat system som inte kan köra på det allmänna järnvägsnätet utesluter vi det från våra noggrannare analyser. För vagnar finns dessutom spårvidden /och 1435/. Det är fordon med utbytbara axlar som används på normalspår i . Spårvidden är felkodad och ska vara som används i och används i och . Spårvidden annat som finns på fyra fordon visar sig vara som tidigare funnits i samt ett lok med och ett med spårvidd. Alla är museilok. I fortsättningen innefattar analysen endast lok med spårvidd då de smal- spåriga loken alla är museilok. 3.3Normalspåriga lok i kommersiell trafik och museilok Det finns en särskild uppgift i fordonsregistret om det är ett museifordon eller ej med svaret ja/nej. Det visar sig dock att det är ett stort bortfall, av fordonen saknar uppgift om detta, se tabell 3.2. De fordon som är kodade som museifordon är det, men det finns många fordon som är museifordon som inte är kodade som det. Ett sätt att kompensera för detta är i stället av- gränsa med tillverkningsår, t.ex. att ta bort alla fordon som är till- verkade . Av tabell 3.2 framgår att av loken är tillverkade efter 1960. Sätts gränsen till 1965, d.v.s. lok, blir andelen . Detta kan vara en praktisk gräns för ellok, eftersom de moderna elloken typ Rc började tillverkas 1967 och äldre ellok ofta är museilok eller står i reserv i väntan på skrotning. När det gäller diesellok finns det dock många äldre lok som används av industrier för intern växling. Det är således svårt att sätta en generell ålders- gräns. Nedan görs därför också en avgränsning efter sökande. 3.4Ägare, innehavare, sökande och underhållsanvarig Det finns en uppgift om ägare, två olika om innehavare av loken, en om underhållsansvarig samt en om sökande vilket är det företag som registrerat loket. Av tabell 3.3 framgår hur stor andel av loken och av alla fordon som har en uppgift om ägare, innehavare, inne- havare i förkortning, sökande och underhållsansvarig. av loken och av alla fordon har en uppgift om ägare. Bl.a. är en stor del av och alla SJs lok endast registrerade med innehavare. Bortfallet är så stort att uppgifterna är oanvändbara. Företagsnamnet beskrivs i klartext. Innehavare beskrivs på två sätt: Dels innehavare med hela namnet, dels med en förkortning. Det fullständiga namnet finns angivet för alla loken och nästan alla fordon, det saknas för 32 stycken av alla fordon. Förkortning för innehavare finns på av loken och på av alla fordon. Fordonsinnehavare beskrivs med en förkortning som kräver kunskap om vad den står för. T.ex. kan 16 stycken lok från ägaren ha innehavare med förkortningen LPTAB, NRFAB, NTAB och SWTAB. NRFAB betyder sannolikt men vid en kontroll i kolumnen sökande visar det sig att LPTAB har som sökande Three T AB och SWTAB har som sökande för att nämna några exempel. För dessa 16 lok med som ägare finns 10 olika sökande. Det gör att dessa företagsbeteckningar är svårtolkade, och det är således bättre att använda sig av hela företagsnamnet. Sökande finns på av loken och på av alla fordon, det saknas på av alla fordon. eller 11 av 1 478 lok saknar sökande.