sou · H3B387 · 2015-10-09 00:00:00 — I dessa är hushållen dessutom helt undantagna från skatten. 8Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kate- gorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i för- draget, förkortad GBER. Se i övrigt finska 32/2014. 9Informationen är hämtad från elektrisk-kraft/kort-om-avgift-pa-elektrisk-kraft/, Se Toll- og Avgiftsdirektoratets Rund- skriv nr 10/2015 S. 13Analys av alternativa skattemodeller I detta kapitel presenteras sex alternativa modeller för uttag av energiskatt på el. Modellerna utvärderas både offentligfinansiellt och privatekonomiskt. Alla modellberäkningar baseras statistik. Statistik från , och har använts. I den första modellen används en och samma skattesats för hela näringslivet. Modellen liknar den som föreslogs av i SOU 2003:38 ”Svåra skatter”. I den andra modellen är skatten på el uppdelad i två nivåer och utgår baserat på endera av två skattesatser. Vilken skattesats som används på marginalen avgörs av elförbrukningen i den enskilda uttagspunkten. Elanvändare med hög förbrukning får en lägre genom- snittlig skattesats än elanvändare med låg förbrukning. Den tredje modellen baseras på en typ av trappstegsmodell, liknande den som används i (se avsnitt 12). Skatte- satsen baseras på elförbrukningen i en uttagspunkt och sjunker stegvis när elförbrukningen ökar. Elanvändare med hög elförbruk- ning kommer därigenom att få en lägre genomsnittlig skattesats än elanvändare med mindre elförbrukning. Även den fjärde modellen bygger på den nederländska trapp- stegsmodellen. Skillnaden mellan den tredje och den fjärde modellen är att den fjärde även innehåller en kompensation för vissa elanvänd- are. Kompensationen innebär att elskatten för dessa elanvändare kommer ner till minimiskattesatsen, för den el som används i till- verkningsprocessen. Med minimiskattesatsen avses den lägsta skattenivå som EU:s energiskattedirektiv tillåter. I detta analysavsnitt har minimiskatte- Analys av alternativa skattemodeller satsen för svensk del siffersatts till per kWh (fortsättnings- vis 0,5-öresnivån). Hur en kompensation ner till denna nivå skulle kunna utformas mer specifikt är inget som behandlas i detta ana- lysavsnitt, men det skulle t.ex. kunna handla om ett återbetal- ningssystem liknande det som finns för jordbruk. Den femte modellen liknar den finska modellen för energiskatt på el (se avsnitt 12), med en något högre energiskatt för tillverk- ningsindustrin än den nuvarande svenska, men med möjlighet för elintensiv tillverkningsindustri att komma ner till 0,5-öresnivån. I modellen har även datacenter lagts till, på samma skattenivå som tillverkningsindustrin. Den sjätte modellen är nuvarande svenska modell med komplet- teringen att datacenter får samma skattesats som tillverkningsindu- strin. I de modellberäkningar som görs redovisas bruttoeffekterna av de förändringar som modellerna innebär i förhållande till nuvarande ordning. Förändringar av skatteuttaget som påverkar företagens vinster påverkar också statens intäkter från beskattningen av före- tagens vinster (t.ex. bolagsskatt). Detta är en indirekt effekt som inte ingår i de bruttoeffekter som redovisas i detta avsnitt. Netto- effekterna (bruttoeffekterna minus indirekta effekter) beräknas dock för den modell som utredningen väljer att föreslå och redovisas i konsekvensavsnittet. I de beräkningskonventioner från som an- vänds för redovisning och beräkning av offentligfinansiella effekter vid förändrade skatte- och avgiftsregler bortses, generellt från de eventuella beteendeeffekter en skatteförändring kan komma att ge upphov till (s.k. dynamiska effekter). Utredningens analys inklu- derar inte dynamiska effekter av det förändrade skatteuttaget, så- som lägre eller högre elförbrukning till följd av en högre eller lägre skatt på el. Inte heller beaktas att förändringar av skatten på el kan leda till att el ersätts med andra energislag. Areella näringar och elanvändare undantagen från energiskatt på el behåller i samtliga modeller den status de har . Kostnaden för dessa skattenedsättningar redovisas separat i modellberäkning- arna. Analys av alternativa skattemodeller 13.2Modell 1 – Enhetlig skattesats för näringslivet Modell 1 innebär att energiskatt på förbrukning av el utgår med en enhetlig skattesats för hela näringslivet. Den liknar i det avseendet det förslag som lämnades av i SOU 2003:38 ”Svåra skatter” (se avsnitt 12.2). I den nu analyserade modellen ligger den enhetliga skattesatsen på 0,5-öresnivån. I modellen beskattas hushållen och den offentliga sektorn, precis som , med en högre skattesats (Nivå 1). Modellens offentligfinansiella utfall redovisas i Tabell 13.1 och de privatekonomiska effekterna redovisas i Tabell 13.2. Tabell 13.1 Offentligfinansiella effekter Modell 1 Skatt SEK/kWh Nivå 1: hushåll och offentlig sektor Nivå 2: Näringsliv jämfört med SKV 2013 Källa: SCB och egna beräkningar. För att identifiera hushållens och den offentliga sektorns elför- brukning har SCB:s officiella statistik använts. Hushållens elför- brukning är den el som används i permanentbostäder och fritids- hus. I offentlig sektor ingår SNI-koderna 84–88 (offentlig förvalt- ning, utbildning, hälso- och sjukvård m.m.), SNI-kod 36 (vatten- verk) samt gatubelysning. Den elförbrukning som inte ingår i någon av den nämnda förbrukningen anses tillhöra näringslivet. Det bör emellertid poängteras att uppdelningen mellan näringsliv respektive hushåll och offentlig sektor innehåller vissa gränsdrag- ningsproblem. 1 I posten ingår el använd i areella näringar och hos elanvändare undantagen från energiskatt på el. Analys av alternativa skattemodeller Offentligfinansiella kostnader för skattenedsättningar och den lägre skattesatsen för vissa kommuner i norra (fortsätt- ningsvis Norrlandsskattesatsen) har beräknats med utgångspunkt i statistik om elförbrukningen inom respektive skatte- kategori. Orsaken till att de redovisas som offentligfinansiella kost- nader (och således behandlas som minusposter) beror på att båda posterna innebär en nedsättning från per kWh (i fort- sättningen normalskattesatsen).2 Redovisade kostnader är skillna- den mellan respektive posts faktiska skatteintäkter och vad de skulle ha varit om normalskattesatsen hade tillämpats utan avdrag eller Norrlandsskattesats. Som framgår i Tabell 13.1 ger Modell 1 lägre skatteintäkter i jämförelse med nuvarande ordning. De offentligfinansiella intäk- terna minskar med nästan . Anledningen till detta är att en stor andel av skattebasen i modellen beskattas på 0,5-öresnivån. Utredningen har beräknat vilken skattenivå som skulle behövas för att modellen ska resultera i ett oförändrat skatteuttag i jäm- förelse med de skattintäkter som faktiskt erhölls 2013. De skatte- satser som kan ändras är skattesatsen för hushåll, skattesatsen för näringslivet och Norrlandsskattesatsen. Om allt annat i modellen är oförändrat behöver skattesatsen för näringslivet höjas till per kWh för att modellen ska vara offentligfinansiellt neutral. Om i stället hushållens och den offentliga sektorns skattesats skulle höjas – som näringslivets skattesats behålls, men Norr- landsskattesatsen höjs så att den är lägre än hushållens skattesats – behöver den höjas till per kWh för att modellen ska vara offentligfinansiellt neutral. Utfallet av Modell 1 om Norr- landsskattesatsen tas bort, och alla hushåll får samma skattesats, blir en förbättring med , men är intäktsbortfallet i jämförelse med nu- varande ordning. Tabell 13.2 illustrerar de privatekonomiska effekterna av modellen för olika typer av elanvändare. För elanvändare som bedriver verk- samhet som innebär att de betalar energiskatt på 0,5- öresnivån beror de ekonomiska effekterna på hur stor andel av 2 Att normalskattenivån är per kWh och inte per kWh beror på att det är statistik som används. Analys av alternativa skattemodeller elförbrukningen som är processel, dvs. förbrukning i verksamhet som berättigar till nyssnämnda skattenivå. är det el som används i tillverkningsprocessen i tillverkningsindustrin. All annan elförbrukning, såsom kontorsel, beskattas med normalskattesatsen. Eftersom modellen innebär att all elförbrukning i näringslivet beskattas på 0,5-öresnivån, får den större ekonomiska effekter för de företag som har en lägre andel processel, eftersom dessa betalar en högre skatt på en större andel av sin elförbruk- ning. Av Tabell 13.2 framgår att för en tillverkningsindustri med en årlig elförbrukning på skiljer sig utfallet åt med beroende på om eller av elen används i tillverkningsprocessen. Ett fiktivt företag process- el påverkas inte ekonomiskt av skatteändringen i modellen, efter- som all förbrukning beskattas på 0,5-öresnivån. För företag som inte får 0,5-öresnivån för någon del av sin elförbrukning kommer Modell 1 att innebära en lägre energiskatt på elförbruk- ningen. Så blir det för i princip alla företag som inte räknas som tillverkningsindustri. Ju högre elförbrukning desto större blir skill- naden i skatt i förhållande till nuvarande ordning. Särskilt påtaglig blir skillnaden för datacenter, men även gallerior och stora livs- medelsbutiker får lägre skatt. Analys av alternativa skattemodeller Tabell 13.2 Privatekonomiska effekter av Modell 1 (SEK) -78 283 () Tillverkningsindustri, hög förbrukning -172 800 () Tillverkningsindustri, hög förbrukning -57 600 000 -14 400 000 Liten livsmedelsbutik, 0,3 GWh -81 389 () Stor livsmedelsbutik, 3 GWh -864 000 () Återvinning, medelhög förbrukning -112 583 () Galleria mellanstor, endast fastighetsel -229 824 () Galleria stor, endast fastighetsel -846 720 () Galleria stor, fastighets- och -3 005 856 -12 614 400 Stort datacenter 40 MW -100 800 000 Tvätteri industri, stor 1,8 GWh -513 939 () -76 352 () Källa: Egna beräkningar. 3Beräkningarna baseras på normalskattesatsen och att tillverkningsindustrins andel processel är . Undantag är tillverkningsindustri förbrukning, där två antaganden om andel processel beräknas (80 resp. ). 4Differensen avser förändringen i total skatteinbetalning. Procentsatsen i parentesen anger hur många procent av den ursprungliga skatten företaget betalar i modellen. Över 100 pro- cent innebär ökad skatt och lägre än en minskning av skatten. Analys av alternativa skattemodeller 13.3Modell 2 – Två skattenivåer för all elförbrukning I Modell 2 delas energiskatten på el upp i två nivåer, baserat på elförbrukning i en uttagspunkt. Elanvändare med hög elförbruk- ning får en lägre genomsnittlig skattesats än dem med låg elför- brukning. Det bör observeras att förbrukningsgränsen som avgör de olika skattenivåerna fungerar som en brytpunkt i den meningen att förbrukning upp till en viss nivå beskattas med en skattesats och förbrukning över denna nivå med en annan skattesats. Effekten av att elförbrukningen kommer över brytpunkten är att marginal- skatten förändras. När en förbrukningsgräns överskrids beskattas alltså inte att hela elförbrukningen på den lägre skattenivån, utan endast den överskjutande delen. Den del av förbrukningen som är under brytpunkten beskattas även fortsättningsvis med den högre skattesatsen. Syftet med en sådan konstruktion är att motverka snedvridande incitament. Om hela förbrukningen skulle beskattas på den lägre skattenivån när förbrukningen överskrider brytpunk- ten, skapas incitament att öka förbrukningen för att passera bryt- punkten. En sådan konstruktion skulle bl.a. motverka energieffektivi- sering. Beräkningarna avseende Modell 2 baseras på statistik från Energi- marknadsinspektionen som redovisas som elförbrukning per uttags- punkt. I statistiken saknas användning av el i sekretessbelagda uttagspunkter och av egenproducerad el i näringslivet. Förbrukning motsvarande denna användning har därför lagts till för att göra underlaget komplett.5 I Modell 2 är den första skattenivån (Nivå 1) oförändrad i förhållande till rådande normalskattenivå Denna nivå gäller för elförbrukning upp till brytpunkten 3 000 MWh. Elanvändare med högre elförbrukning än 3 000 MWh betalar en lägre skatt (0,5- öresnivån) på förbrukning över 3 000 MWh (Nivå 2). Med en bryt- punkt vid 3 000 MWh undantas större delen av servicesektorn från en lägre skattesats. Även hushåll kommer att få normalskattenivån. Av Tabell 13.3 framgår det offentligfinansiella utfallet av modellen. Modellen ger större skatteintäkter än de intäkter som faktiskt erhölls 2013. Anledningen till detta är att en större del av elförbrukningen beskattas på den högre skattenivån, Nivå 2. 5 Se avsnitt 9 för ytterligare diskussion om statistiken. Analys av alternativa skattemodeller beror på att modellen inte innehåller några undantag och skatte- lättnader för de företag som med nuvarande system beskattas på 0,5-öresnivån. De offentligfinansiella skatteintäkterna från dessa företag ökar alltså med . I modellen ingår Norrlandsskattesatsen och även kostnaden för skattenedsättningar, vilket reducerar skatteintäkterna något. Tabell 13.3 Offentligfinansiella effekter av Modell 2 Nivå 1: < 3 GWh Nivå 2: > 3 GWh El ej i Ei:s data jämfört med SKV 2013 Källa: Egna beräkningar. Utredningen har beräknat hur mycket det skulle kosta att kom- pensera de företag som betalar skatt på 0,5-öresnivån, så att modellen inte leder till ett högre skatteuttag från dem. Kostnaden för en sådan kompensation uppgår till . Med en sådan kompensation får modellen en negativ offentligfinansiell effekt som uppgår till brutto. Utredningen har som ett alternativ beräknat effekterna om kompensationen ner till 0,5-öresnivån inte utgår till de företag som beskattas på denna nivå, på grund av den verksamhet de 6Beräknat som viktat medelvärde utifrån elförbrukning i skattenivå 1 och nivå 2, och deras respektive skattesatser. 7I posten ingår el använd i areella näringar och hos elanvändare undantagen från energiskatt på el. Analys av alternativa skattemodeller bedriver, utan utgår från ett mer objektivt och sektorsneutralt kriterium. Det kriterium som har använts är s.k. elintensitet. En kompensation baserad på elintensitet bygger på resonemanget att elintensiva företag är känsliga för höjningar av kostnader för insatsvaror i och med att de i den internationella konkurrensen inte kan kompensera sig för dessa kostnader och därför bör erhålla 0,5- öresnivån för sin elförbrukning. Begreppet elintensitet diskuteras mer utförligt i avsnitt 10. För att beräkna en kompensation inom ramen för Modell 2 räcker det med att konstatera att baserat på definition av elintensiva företag undantas el från kvotplikt i elcertifikatsystemet. Beräkningar utifrån statistik visar att den offentligfinan- siella kostnaden för kompensation baserad på elintensitet blir lägre än om alla som beskattas på 0,5-öresnivån skulle kom- penseras. Det offentligfinansiella resultatet förblir emellertid nega- tivt, minus . Av Tabell 13.4 nedan framgår hur den föreslagna skattemodellen påverkar olika elanvändare. Hushållen förbrukar för lite el för att de ska komma förbi brytpunkten och därmed få den lägre skatte- nivån (Nivå 2) på någon del av sin förbrukning. De påverkas så- ledes inte av modellen, utan ligger kvar på normalskattenivån. För näringslivet beror effekterna på hur deras elförbrukning ser ut och hur de beskattas . Företag som använder mindre än 3 000 MWh el beskattas i modellen med den högre skattesatsen. Om dessa företag i nuvarande system beskattas på 0,5-öresnivån, kommer de med modellen att få en högre skatt och därmed påverkas negativt. För företag som förbrukar högst 3 000 MWh och som i nuvarande system beskattas på normalskattenivån (motsv. Nivå 1) blir det ingen skillnad med Modell 2. Om samma typ av företag förbrukar mer än 3 000 MWh el, kommer de däremot att på marginalen betala den lägre skattesatsen (Nivå 1), dvs. deras genomsnittliga skatte- sats minskar. Ju högre förbrukning desto lägre blir den genomsnitt- liga skattesatsen. Analys av alternativa skattemodeller Tabell 13.4 Privatekonomiska effekter av Modell 2 (SEK) hög förbrukning 1,36 GWh -56 736 000 -13 536 000 Liten livsmedelsbutik, 0,3 GWh Stor livsmedelsbutik, 3 GWh Galleria mellanstor, endast Galleria stor, endast Galleria stor, fastighets- och -2 141 856 -11 750 400 Stort datacenter 40 MW -99 936 000 (2,) Tvätteri industri, stor 1,8 GWh Tvätteri industri 0,3 GWh Källa: Egna beräkningar. Ett företag inom tillverkningsindustrin som använder mer än 3 000 MWh, och betalar skatt på 0,5-öresnivån för sin pro- cessel, kan komma att få en högre genomsnittlig skattesats . Om det blir så eller inte beror på elförbrukningen och hur 8Beräkningarna baseras på normalskattesatsen och att tillverkningsindustrins andel processel är . Undantag är tillverkningsindustri förbrukning, där två antaganden om andel processel beräknas (80 resp. ). 9Differensen avser förändringen i total skatteinbetalning. Procentsatsen i parentesen anger hur många procent av den ursprungliga skatten företaget betalar i modellen. Mer än 100 pro- cent innebär ökad skatt och innebär minskad skatt. Analys av alternativa skattemodeller mycket av den som är processel. Modellen innebär att ju högre elförbrukning desto större andel hamnar i den lägre beskattade sektionen och desto närmare kommer företaget den skattesats det har med nuvarande ordning. Det är med andra ord framför allt små och medelstora företag som får det sämre med modellen. Detta framgår i Tabell 13.4, särskilt gällande effekterna för tillverknings- industrin. Ett tillverkningsföretag med en elförbrukning på 3 000 MWh kommer att betala mer än som ett tillverkningsföretag med en elförbrukning på 15 000 MWh kommer att betala mindre. Ändras brytpunkten för när den lägre skattesatsen ska börja tillämpas påverkar det förstås både det offentligfinansiella utfallet och skattenivån för företagen. Med en högre brytpunkt kommer fler företag att betala högre skatt. Det innebär större offentlig- finansiella intäkter men också att fler företag kommer att betala mer i energiskatt på el än . Kostnaden för en eventuell kom- pensation till företag som har 0,5-öresnivån ökar därmed. Med en brytpunkt på 6 000 MWh blir det offentligfinansiella resul- tatet ökade skatteintäkter med före kompensation. Efter kompensation blir den offentligfinansiella effekten dock negativ, minus . 13.4Modell 3 – Trappstegsmodell (flera brytpunkter/skattenivåer) Modell 3 liknar den modell som används i Nederländerna.10 Modellen innebär att marginalskatten på el sänks stegvis när elför- brukningen överstiger fastställda brytpunkter. Metoden kan liknas vid en trappa, därav namnet trappstegsmodellen (se Figur 13.1). 10 För en beskrivning av den Nederländska modellen se avsnitt 12. AnMlys Mv MlternMtivM skMttemodeller Nedan utvärderas Modell 3 med tre alternativa brytpunkter för elförbrukningen som påverkar skattenivåerna i trappan. 13.4.2Modell 3:1 – 600 MWh/6 000 MWh I Modell 3:1 ligger brytpunkterna vid 600 MWh och 6 000 MWh årlig elförbrukning. Nivåerna har satts så att denna variant av Modell 3 ska leda till ett i det närmaste offentligfinansiellt neutralt resultat. Elförbrukning upp till 600 MWh beskattas med normal- skattesatsen (29,per kWh). Elförbrukning mellan 600 och 6 000 MWh beskattas med en lägre skattesats (per kWh) och elförbrukning över 6 000 MWh beskattas på 0,5-öresnivån. Av Tabell 13.5 framgår det offentligfinansiella utfallet för Modell 3:1. brytpunkter gör att hushåll med sin relativt sett låga elförbrukning (medelförbrukning just över 8 000 kWh ) inte påverkas. Norrlandsskattesatsen finns kvar i modellen och där- med påverkas inte heller hushåll som betalar Norrlands- skattesatsen. Även företag som har Norrlandsskattesatsen behåller den tills de passerar första brytpunkten och får en lägre marginal- skattesats. SOU 2015:87 Analys av alternativa skattemodeller Tabell 13.5 Offentligfinansiella resultat Modell 3:1 Nivå 1: < 0,6 GWh Nivå 3: > 6 GWh El ej i Ei:s data Skatteintäkter SKV 2013, jämfört med SKV 2013 Källa: Egna beräkningar. I Tabell 13.6 illustreras modellens privatekonomiska effekter för olika typer av elanvändare. 11 I posten ingår el använd i areella näringar och hos elanvändare undantagen från energiskatt på el. Analys av alternativa skattemodeller Tabell 13.6 Privatekonomiska effekter av Modell 3:1 (SEK) 204 583 () 348 000 () 80 280 () -56 644 200 -13 444 200 Stor livsmedelsbutik, 3 GWh -343 200 () Galleria mellanstor, endast -28 314 () Galleria stor, endast -334 620 () Galleria stor, fastighets- och -2 050 056 -11 658 600 Stort datacenter 40 MW -99 844 200 (2,) Tvätteri industri, stor -169 385 () Källa: Egna beräkningar. 12Beräkningarna baseras på normalskattesatsen och att tillverkningsindustrins andel process- el är . Undantag är tillverkningsindustri med förbrukning, där beräkning- arna görs för två olika andelar processel (80 resp. ). 13Differensen avser förändringen i total skatteinbetalning. Procentsatsen i parentesen anger hur många procent av den ursprungliga skatten företaget betalar i modellen. Mer än 100 pro- cent innebär ökad skatt och innebär minskad skatt. Analys av alternativa skattemodeller Företag som inte räknas till tillverkningsindustrin och därmed inte kvalificerar sig för skatt på 0,5-öresnivån kan med Modell 3:1 få en lägre genomsnittlig skattesats än . Om före- tagets elförbrukning kommer över den första brytpunkten, kom- mer den genomsnittliga skattenivån för den samlade förbrukningen att sjunka. Ju högre elförbrukning desto lägre blir den genom- snittliga skattesatsen. I Tabell 13.6 finns flera exempel på detta. För en stor galleria, där ägaren till även står för verksamhets- elen (debiterar el som ett påslag på hyran eller har intern elmät- ning), medför modellen lägre skatt. Även större matvarubutiker får minskade skattekostnader med modellen. Tabell 13.6 visar sam- tidigt att stora datacenter skulle betala mindre skatt med denna modell. Företag som bedriver verksamhet där processelen beskattas på 0,5-öresnivån, kan med Modell 3:1 komma att betala mer skatt. Om så blir fallet beror på hur stor elförbrukningen är och på hur stor andel el som förbrukas i tillverkningsprocessen. Av Tabell 13.6 framgår att en tillverkningsindustri med hög elförbrukning (), får lägre skatt med modellen. Ett företag i tillverkningsindustrin med lägre elförbrukning, t.ex. 3 GWh, får tvärtom högre skatt. Företag som har en elförbrukning som understiger modellens första brytpunkt om 600 MWh , och som med nuvarande ordning betalar normalskattesatsen, kommer inte att påverkas av detta alternativ. 13.4.3Modell 3:2 – 600 MWh/1 200 MWh Modell 3:2 skiljer sig från Modell 3:1 endast genom att den har en lägre andra brytpunkt – 1 200 MWh. Den sänkta brytpunkten innebär att fler elanvändare har 0,5-öresnivån på marginalen. Skatteintäkterna från Modell 3:2 är lägre än intäkterna från nuvar- ande ordning. Företag som inte kan få 0,5-öresnivån på grund av sin verksamhet, kan i trappstegsmodellen få den i kraft av sin elförbrukning. Den lägre brytpunkten för 0,5-öresnivån i denna variant av trappstegsmodellen innebär att fler företag kommer att nå dit. Det innebär att skatteintäkterna minskar. Följdriktigt har denna variant ett sämre offentligfinansiellt utfall än Modell 3:1. Offentligfinansiella effekter av Modell 3:2 visas i Tabell 13.7. Analys av alternativa skattemodeller SOU 2015:87 Tabell 13.7 Offentligfinansiella effekter av Modell 3:2 El ej i Ei:s data jämfört med SKV 2013 Källa: Egna beräkningar. I likhet med Modell 3:1 leder Modell 3:2 till en omfördelning av skattebördan i jämförelse med nuvarande ordning. Modellens kvali- tativa påverkan på omfördelningen är i stort sett densamma som för Modell 3:1. Den stora skillnaden är att elanvändare i tillverk- ningsindustrin behöver en lägre elförbrukning innan företagets skatt också blir lägre än i det rådande skattesystemet. Det beror på den lägre satta övre brytpunkten som ger elanvändare med hög elförbrukning en lägre genomsnittsskatt. Tabell 13.8 illustrerar de privatekonomiska effekterna av Modell 3:2. 14 I posten ingår el använd i areella näringar och hos elanvändare undantagen från energiskatt på el.