sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — forskning, design som utvecklingskraft och synlighet på de internationella marknaderna är de tre fokusområdena som vart och ett består av flera politiska förslag. Ett exempel på dansk kommunalpolitik är hur man i kommun arbetar utifrån visionen ”Vi designar för livet”, vilket innebär att designmetodik ska genomsyra all verksamhet, till exempel sophämtning, barnomsorg och äldreomsorg. Kommunens nya universitet, , bedriver forskning och undervisning inom bland annat designekonomi, strategisk design, design management och entreprenörskap genom design. Arkitektur- och designorganisationer i De mest tongivande organisationerna inom dansk arkitektur är den danska , Danish Architects’ Association, och DAC, Dansk Arkitektur Center. har arkitekturpolitik överst på dagordningen och arbetar för att arkitekturpolitiska strategier ska utvecklas och implementeras inom stat och kommun. DAC är en stiftelse och nationella centrum för spridning av kunskap om arkitektur. DAC:s vision, mål och värderingar har utvecklats från att omfatta kultur och näring till ett tydligt hållbarhets- och samhällsutvecklingsfokus. DAC finansieras av både staten och den filantropiska organisationen statliga medlen ges från departementen för kultur, näring, miljö och klimat, energi och stadsbyggnad. Inom designbranschen är DDC, regeringens huvudsakliga operatör inom designområdet. Centret grundades som ett samarbete mellan den privata och den offentliga sektorn. Syftet var att skapa en organisation som utvecklade och stärkte dansk industris konkurrenskraft genom att uppmuntra företag att investera i design. De danska designorganisationerna har bildat samarbetsformer och genomgått sammanslagningar. slogs branschorganisationerna Danish designers och ihop och blev bransch- och medlemsorganisationen . En ny samarbetsform återfinns också 3 /da/om-os/oekonomi Lärdomar från andra länder i stiftelsen där organisationen : Design to Improve Life, danska modeinstitutet och DDC, delar administration och en gemensam uppgift är att utveckla och stärka dansk industris konkurrenskraft. Initiativet att formellt slå ihop organisationerna ingår i danska utvecklingsstrategi för kreativa näringar och design. flyttar, liksom DAC, in i det nya landmärket i med utställningar och aktiviteter för design, arkitektur och stadsutveckling. Syftet är att ena de publika delarna inom design och arkitektur i en gemensam plattform och mötesplats. fick en uttalad arkitekturpolitik genom utredningen i tiden där området fick ett eget kapitel. beslutade den norska regeringen om en ny nationell arkitekturpolitik, Arkitektur.nå – Norsk arkitekturpolitik, med bidrag från tretton departement och deras respektive politikområden. Målet var att gå från en tidigare fragmentiserad hantering av frågorna till en samlad insats för arkitekturområdet med en tydlig inriktning mot hållbar utveckling och stadsutveckling, samt en kvalitetshöjning av det som planeras och byggs i . De olika departementens ansvarsområden inom arkitekturpolitiken är tydligt beskrivna i Arkitektur.nå. Den norska politiken definieras under huvudrubrikerna: •Miljö- och energivänliga lösningar ska prägla arkitekturen, •Städer och tätbebyggelse ska utvecklas med arkitektur av god kvalitet, •Staten ska ta tillvara kulturmiljö och byggnadsarvet, •Kunskap, kompetens och förmedling ska lyfta arkitekturen, Lärdomar från andra länder •Staten ska vara en förebild, •Norsk arkitektur ska vara synlig internationellt. presenterades en uppföljning av Arkitektur.nå där resultaten, erfarenheter, synpunkter och förslag redovisades. Rapporten 2012/13 – norsk arkitekturpolitikk hade som syfte att användas som utgångspunkt för vidareutveckling av det arkitekturpolitiska arbetet. Ett av resultaten som presenterades var att politiken har bidragit till att avsevärt öka medvetenheten om arkitekturpolitiska frågor och till många nya initiativ, inte minst ett ökande antal kommuner som etablerar lokala politiska planer för arkitektur och byggd miljö. Den norska arkitekturpolitiken inriktar sig i hög grad på den regionala och även kommunala nivån, där landsbygdsutveckling och turism spelar stor roll. Här kan nämnas norska satsning Nasjonale turistveger där nationella vägsträckor från norr till söder längs kust, fjordar och fjäll har valts ut för att öka turismen i och därmed stärka näringen i distrikten. Projektet startade i mitten av 1990–talet och 2023 räknar i med att attraktionen Nasjonale turistveger ska vara fullt utbyggd. Arbetet med de nationella turistvägarna anses vara ett av de mer komplexa och innovativa design- och arkitekturprojekten i världen, och ses som en förebild och inspiration i många länder och regioner. 2013 tas nu initiativ för att utveckla en ny arkitekturpolitik. Jämförelse med andra länder i västvärlden och i stärktes intresse för designfrågor relativt sent.4 – talet togs en rad initiativ som stärkte ställning som design- och innovationsland. etablerade stiftelsen 1993 och en interdepartemental grupp med deltagare från sju departement koordinerar regeringens insatser på design- och arkitekturområdet. 4 Form- och designutredningen (2000:75). Lärdomar från andra länder Den norska regeringen satsade 2009 på ett eget designprogram med namnet Designdrevet Innovasjonsprogram. Syftet är att bidra till ökad kunskap om värdet av designdriven innovation och att utveckla nya produkter, tjänster, processer eller organisationsformer och därmed öka konkurrenskraften i norskt näringsliv. har även satsat stort på designforskning, inte minst genom forskningscentrat på Arkitektur og Designhøgskolen i . Arkitektur- och designorganisationer i slogs Norsk Form ihop med Norsk Designråd och blev Norsk Design- och Arkitektursenter, DogA. DogA har i uppdrag att arbeta för kunskapsspridning om och användning av design och arkitektur när det gäller utveckling av miljöer, produkter och tjänster inom näringslivet och samhället i stort. DogA finansieras av statliga medel från Næringsog fiskeridepartementet och var anslaget . NAL, Norska Arkitekters Landsforbund, är en medlemsorganisation med 3 600 medlemmar. NAL arbetar strategiskt med bland annat upphandlingsmetoder och rådgivning för att stimulera arkitektbranschen genom tävlingar, transparens och kreativa upphandlingsformer. Ett tydligt syfte är att främja ett arkitekturklimat som driver utvecklingen, både för samhällsutvecklingen och för varumärkesstärkning av . genomgår NAL, (inredningsarkitekterna), NLA (landskapsarkitektur) och en organisationsprocess för att bilda Arkitekter. I en skrivelse, Arkitektur – å bygge landet, formulerar DogA och NAL ett diskussionsunderlag för vidare arbete med att ge en heltäckande bild av arkitekturens och stadsutvecklingens betydelse för . Avsändarna rekommenderar att en kommitté tillsätts med uppdrag att studera hur arkitektur och stadsutveckling påverkar värdeskapande i , och hur man i samarbete med offentliga och privata sektorn, samt akademin, kan göra en handlingsplan för en ny arkitekturpolitik. har DogA och NAL även inlett ett initiativ att tillsammans med norska Lärdomar från andra länder presentera underlag för en utredning kring utformandet av en ny arkitektur- och designpolitik. Norsk Form och NAL initierade det så kallade wild card för unga och nyetablerade arkitektföretag. Fram stöttade det norska wild card som syftar till att stimulera och öka konkurrensen och mångfalden i branschen och ge beställare nya infallsvinklar och kontakter. Systemet finns även i där det drivs av DAC och Arkitektforeningen. kan genom sitt system med en statlig riksbyggmästare sägas ha drivit en arkitekturpolitik . Landet hade dock inte en formell nationell arkitekturpolitik . När –talet byggdes upp efter massiva förstörelse kom stor kraft att läggas på att bygga täta förorter med närhet till storstaden och med syftet att hålla landsbygden och odlingsmarken fredad. har de nationella och globala utmaningarna blivit fler och större och den nederländska arkitekturpolitiken inriktas i högre grad på hållbarhetsfrågor, demografi och planering av utrymmet inne i städerna. presenterades en uppföljande åtgärdsplan, en agenda för den senaste politiken gällande arkitektur och rumsgestaltning, De Actieagenda Architectuur en Ruimtelijk Ontwerp, med livslängden –2016. Fem departement är avsändare för planen, som innehåller tio prioriterade områden på nationell och lokal nivå: bland annat stadsförnyelse, omvandling av nedlagda industrimiljöer, den byggda skolmiljön, hälso- och äldreomsorg, landsbygdsutveckling med fokus på ökad konkurrens för agrara näringar, hållbar vattenförvaltning och avfolkning av landsbygden. Lärdomar från andra länder Dutch Design är ett begrepp som började användas brett –talet i . Det används även i den offentliga beskrivningen av design som en av de kreativa näringarna. arbetar aktivt med en designpolitik med tillväxt som huvudsakligt mål och med starkt fokus på de kreativa näringarna. Satsningar på utveckling av de kreativa näringarna är ofta tvärdisciplinära, till exempel det fyraåriga programmet DutchDFA med näringsliv, tre departement och flera stora kommuner som avsändare och med syftet att lyfta holländsk design, mode och arkitektur internationellt. Framväxten av många internationellt erkända designer och arkitekter kan till stor del förklaras av ett välutvecklat utbildningssystem för designyrken. En andra bidragande faktor till framgången för holländsk design är den breda infrastrukturella statliga satsningen 2012, då flera fonder och institutioner grundades, bland annat BKVB, the Fund for Visual Arts, Design and Architecture, vilken har gjort det lättare för designstudenter att etablera sig som oberoende utövare direkt efter examen. Arkitektur- och designorganisationer i Övergripande ansvarig för arkitekturpolitiken är Rijksbouwmeester, riksbyggmästaren, som är en statlig politiskt funktion för arkitektur, kulturarv och byggande. Riksbyggmästaren ingår i van Rijksadviseurs, kollegiet, ett oberoende statligt organ inom det nederländska inrikesministeriet med ansvar för arkitektur, landskapsarkitektur och vatten, samt infrastruktur och stad. Organisationerna är ofta tvärsektoriella och omsluter flera av områdena inom de kreativa näringarna. Fund NL är en statligt finansierad organisation med uppdrag att stimulera och stötta områdena och deras utövare inom till exempel konst, arkitektur, stadsplanering, landskapsarkitektur, produktdesign, speldesign, grafisk design och mode. Institutet i är landets huvudsakliga centrum för arkitektur, design och digitala kulturområden och driver design- och innovationsfrågor utifrån det statliga visionsarbetet Mer än kvalitet: en ny vision för Lärdomar från andra länder Het Nieuwe Instituut är resultatet av att tre organisationer slogs ihop: , Premsela, som var den huvudsakliga organisationen för design och mode samt Virtueel Platform, ett kultur. Inom Het Nieuwe Instituuts breda verksamhet ryms utställningar, undervisning och forsknings- och utvecklingsprojekt. saknade länge en formell arkitektur- eller designpolitik men har målmedvetet tagit fram och implementerat ett antal strategier, mål och åtgärdsplaner för design, arkitektur, medborgardrivna processer och kreativa näringar. gav kulturminister arkitekten i uppdrag att ta fram en nationell översyn av arkitekturfrågor och den byggda miljön i landet. Our Future in Place – Built Environment5. Rapporten kretsar kring fem teman: Utbildning på alla nivåer, Design som värdeskapare, Kulturarvet, Ekonomi och export samt Politik för den byggda miljön. En av Farrells många rekommendationer och slutsatser i rapporten är att behöver ett starkt interdepartementalt samarbete och en statsarkitekt som kan säkerställa en hög nivå i utformningen av den byggda miljön och i en hållbar utveckling. Arbetet utifrån rapporten är fortsättningsvis aktiv och rapporten följs upp regelbundet. har ett flertal urban rooms etablerats runt om i och initiativ görs av personer inom näringsliv, kommuner och akademin, så kallade champions, på uppdrag av av den statligt stödda policyn utifrån rapportens teman. Lärdomar från andra länder Den brittiska staten lanserade , som det första i sitt slag i och med inspiration från bland annat MindLab i . utvecklar metoder för att med hjälp av design förbättra kvalitet, leveranssäkerhet och medborgarinflytande i civilsamhället. Intresset för design som metod har ökat på nationell nivå och en insats som lade grunden för detta var The Cabinet Office’s Reform Plan , en reform med handlingsplaner för en bättre offentlig förvaltning. Design är en central del av landets kreativa näringar och enligt statistik från regeringen har designsektor, enbart inom produktdesign, grafisk design och mode, växt snabbt och är den största i och näst största i världen, vad gäller sysselsättningsgrad och omsättning.6 Arkitektur- och designorganisationer i En tongivande organisation och drivande i designutveckling är den drygt 70–åriga designorganisationen , en oberoende stiftelse som är ett rådgivande organ till regeringen och har stort inflytande i designfrågor. lade 2014 fram förslaget att utse en designchef i alla brittiska regeringsdepartement och en ansvarig för användarperspektivet på alla stora statliga infrastrukturprojekt. har också varit pådrivande i regeringens relativt nya strategi för kreativa näringar där stat och näringsliv arbetar tillsammans för att sätta på kartan. var CABE, Commission for Architecture and the Built Environment, regeringens rådgivare inom arkitektur, stadsutveckling och offentlig miljö, men är nu inordnad under , som får från staten, i huvudsak från närings- och innovationsdepartementet, och även från . Uppdraget är att verka utifrån ett medborgarperspektiv, design for public good, att uppmuntra och inspirera människor till att kräva Lärdomar från andra länder mer av byggnader och miljöer, med utgångspunkt från att den färdiga produkten är till just för medborgaren. 5.2.5EU:s arkitektur- och designpolicy I EU:s rådsslutsatser följs rådets resolution för arkitektonisk kvalitet upp. 7 I slutsatserna slås fast att arkitektur är en disciplin inom kultursektorn som bidrar till hållbar utveckling, tillväxt och social sammanhållning och att resolutionen hade en positiv effekt på medlemsländernas utveckling av arkitekturpolicyer. Intressant nog ser man dock självkritiskt på det faktum att motion missade att se den allt mer angelägna politiska hållbarhetsagendan som kom att styra de flesta länders samhällsutveckling. Även rådsslutsatserna följdes upp 2012, då länders arkitekturpolitik kartlades. Undersökningen visar att 16 stater, plus och , har en nationell arkitekturpolitik och att fler tillkommer kontinuerligt.8 Rådet slår fast att länderna inspireras av varandra och därmed utvecklar sina nationella policyer och att EU är framgångsrik i sin ambition. I studien rekommenderas medlemsländerna bland annat att intensifiera sina ansträngningar för att förbättra kunskapen om och främjandet av arkitektur och stadsplanering, och att göra både upphandlande myndigheter och allmänheten mer medvetna om arkitekturens värde.9 Staterna ska också agera förebildlighet i att främja arkitektonisk kvalitet med hjälp av offentliga exempel. I studien ges exempel på hur åtgärder inom medlemsländernas arkitekturpolitik bidrar till att uppfylla . Här nämns bland annat nationella råd för arkitektur i till exempel , statsarkitekter i , och , forskningsprojekt inom offentlig upphandling och tävlingar för offentliga byggnader, kopplat till best practice inom offentligt upphandling i , och . 7Council Conclusions on Architecture: Culture’s Contribution to Sustainable Development (2008/C 319/05). 8www.efap-fepa.org/docs/EFAP_Survey_Book_2012.pdf Lärdomar från andra länder EU:s innovationspolitik är starkt kopplad till design. En handlingsplan för designdriven innovation i offentliggjordes av kommissionen. Där konstateras att design används mer och mer av regeringar runt om i som en utvecklingskraft för innovation. ”En mer systematisk användning av design som ett verktyg för användarcentrerad och marknadsdriven innovation inom alla sektorer av ekonomin, som kompletterar FoU, skulle förbättra EU:s konkurrenskraft”, skriver man i Action Plan for Design Driven Innovation, med generaldirektoratet för tillväxt som avsändare. Ett mål inom EU:s 2020-vision är att design är ett fullt ut accepterat och användbart verktyg för innovationspolitik i Europa.10 Inom EU och mellan de europeiska länderna finns många exempel på både officiella och informella nätverk. Samverkan sker mellan design- och arkitekturorganisationer och mellan städer för kunskapsutbyte kring gemensamma stadsutvecklingsagendor. Nedan nämns några exempel. EFAP, Forum for Architectural Policies, är ett internationellt nätverk med syfte att främja arkitekturpolitiken i EU:s medlemsstater. EFAP ligger bland annat bakom rådets kartläggningar som nämndes ovan. , , är en medlemsorganisation för designorganisationer inom olika discipliner, till exempel industridesign, inredningsdesign och digital design. EDII, European Design Innovation Initiative, är ett innovationsprojekt som utgör en del av 2020. Genom EDII arbetar med att implementera design för användarcentrerad innovation i staternas politik och företagsstrategier inom hela unionen. europiska nätverk, WHO European Healthy cities network, arbetar strategiskt och i femårsperioder för att medlemsstäderna i genom lokala initiativ ska hitta nya metoder att utveckla hälsosamma, jämlika och hållbara städer. 10 Action Plan for Design Driven innovation, SWD (2013)380. Lärdomar från andra länder 5.2.6Hållbar stadsutveckling i andra länder Intresset för hållbara och smarta städer, där samspelet mellan miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet är centralt, växer över hela världen. I FN:s utvecklingsagenda och framåt handlar ett av de föreslagna hållbarhetsmålen (Sustainable Development Goals) specifikt om städer: Make cities and human settlements inclusive, safe, resilient and sustainable.11 FN:s bosättningsprogram UN-Habitat lyfter också fram dessa frågor och efterlyser dessutom ökat nationellt ansvar för stadsutvecklingsfrågor.12 Så kallade Smart cities är ett prioriterat område på många håll internationellt, där urbanisering, planering, samverkan mellan informations- och kommunikationsteknik, hållbar miljöutveckling och big data, stora och öppna data, är de stora utmaningarna. Omfattande investeringar sker för mobilitet och tillgänglighet. Genusfrågor uppmärksammas och biologisk mångfald lyfts fram på flera håll.13 Resiliens, ett begrepp som används för att beskriva systemens motståndsförmåga och förmåga att återhämta sig, ökar i betydelse som ett strategiskt mål. Städer som utser ansvariga tjänstemän för resiliens och staden arbetar strategiskt med ett program som analyserar resiliens ur ett folkhälsoperspektiv. I gav regeringen i uppdrag (dnr. 502- 939/2014) till , , , och att upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. Tyngdpunkten har lagts vid fokusområdena människan i centrum, kunskapsutveckling och ekonomiska förutsättningar, liksom kopplingen mellan hållbar stadsutveckling och innovation. Plattformen ska också stödja EU:s regionala strukturfondsprogram i arbetet med hållbar stadsutveckling. EU har även startat arbetet med en urban agenda och i samband med det lanserat en mötesplats, , för de städer som får del av EU:s medel. Andra länder har motsvarande plattformar. Partnership for Sustainable Communities i och Nationale 12UN Habitat: Global Report on Human Settlements 2009: Planning Sustinable Cities, , Earthscan. 13Hållbar stadsutveckling, En översikt över aktuella initiativ, Tillväxtanalys, 2015. Lärdomar från andra länder , och är exempel på andra länder med nationella plattformar för hållbar stadsutveckling. Innovation och hållbar stadsutveckling kopplas ihop allt tydligare. På nordisk nivå kan nämnas Nordiska ministerrådets program Nordic Built och det efterföljande Nordic Built Cities som fokuserar på utveckling, visualisering och export av innovativa lösningar för en på alla sätt hållbar stad. Produktion och konsumtion i ett hållbart är ett nordiskt samverkansprojekt inom arkitektur och design där nya idéer om ett mer etiskt förhållningssätt till produktion och en mer hållbar konsumtion. Statens centrum för arkitektur- och design (Arkdes) har fått medel för att driva projektet tillsammans med Form/Design Center i och drivs i samverkan med DogA i , DDC i , samt i . I arbetar staden för att förena goda innovationsmiljöer med social och ekologisk hållbarhet. Hinder för hållbar utveckling identifieras som ”stuprör” i förvaltningar och företag och för att motverka detta har sett till att alla berörda förvaltningschefer och bolagschefer finns med i samma grupp för hållbar stadsutveckling. Stadsplanering och hållbarhetsarbetet går hand i hand och stadsplanedirektören i har en nyckelroll för att förverkliga visionen Wien.14 ska ”ge bäst kvalitet för alla medborgare med lägsta förbrukning av resurser och med hjälp av hög innovationsnivå”.15 5.3Några generella slutsatser och jämförelser med svenska förhållanden och är exempel på två länder som har system för att implementera arkitekturpolitiken i kommunerna. I har många kommuner en uttalad strategi och den nuvarande politiken strävar efter att alla kommuner ska arbeta aktivt med 14Hållbar stadsutveckling, En översikt över aktuella initiativ, Tillväxtanalys, 2015. Lärdomar från andra länder Det är DAC, Dansk Arkitektur Center, som har regeringens uppdrag att tillhandahålla en ”digital verktygslåda”, med information och inspiration, best practise med exempel från kommuner som arbetar strategiskt med hela kommunen, eller med enskilda insatsområden, som upplevelsenäringen eller kulturarvsmiljöer. Verktyget vänder sig till dem som arbetar i den dagliga, arkitekturpolitiska förvaltningen och ger handledning i hantering av processer och medborgardialoger. Till den kommunala satsningen har regeringen också knutit ett särskilt arkitekturpris för att premiera kommunernas arbete med att främja det arkitektoniska kvalitetsarbetet. På motsvarande sätt kan den svenska staten i högre grad stötta kommunerna i deras ambitioner att upprätta en politik för arkitektur. Arkitektur kan vara en tillväxtfaktor för städer som konkurrerar i attraktivitet, boende, utbildning och näringsliv. Kommunernas lokala styrkor och utvecklingsmöjligheter blir allt viktigare och här är planeringen, byggandet och formandet av den gestaltade livsmiljön för invånarna central. Utredningen menar att det nationella stödet i form av verktyg, metodrådgivning och best practise kan utvecklas på motsvarande sätt som i till exempel . Kommunerna ska själva forma och driva sin arkitekturpolitik men staten kan tillhandahålla redskapen. 5.3.2Design för tjänster i den offentliga sektorn för ökat förtroende hos medborgarna I driver MindLab social innovation med styrkan av tre departement och en kommun i ryggen. De områden som täcks i och med den tvärdepartementala avsändargruppen berör många aspekter. Entreprenörskap, digital självbetjäning, utbildning och sysselsättning är några områden som MindLab hanterar. En liknande plattform för medbestämmande, design för innovation och utveckling av medborgardrivet entreprenörskap, utbildning och digitala tjänster har även Storbitannien med som verkar internt i . I har till exempel och Arbetsförmedlingen arbetat med ett stort förändringsarbete för sina tjänster. Arbetsförmedlingen har använt servicedesignföretaget Lärdomar från andra länder Transformator för sitt utvecklingsarbete, som syftar till att skapa förtroende gentemot ”kunderna”, men även internt, genom utbildning av medarbetare. Ett förändringsarbete som alltså ska leda till både högre kundupplevelse och bättre arbetsmiljö. Sevicedesign bör i högre grad användas i den offentliga sektorn.