sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … 2010 sammanlagt till kommuner och enskilda huvudmän för jämställdhetsprojekt. fick i uppdrag att fördela till kommuner för att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. 9.3.3Fokus på mäns våld mot kvinnor, arbetsmiljö och kvinnors företagande i början När den särskilda jämställdhetssatsningen inleddes fanns ingen tydlig plan för hur medlen skulle användas.8 Enligt vad som fram- kommer i granskning fanns ingen beredskap eller plan på hur de nya medlen skulle användas, vilket enligt Riksrevision- ens granskning förklarar varför inte hela anslaget kom att förbrukas under de första åren.9 Detta stöds också av våra intervjuer med företrädare för dåvarande regeringen och . Att anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder på en gång tiodubblades var resultatet av den tillträdande regeringens ambitioner att öka ansträngningarna på området. Regeringen angav att den ville göra satsningar på forskning om kvinnors hälsa och insatser för att minska mäns våld mot kvinnor.10 Enligt uppgifter till utredningen var det också viktigt att stärka kopplingen till integrationspolitiken, vilket bl.a. innebar att insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck kom att ingå i jämställdhets- politiken. Även insatser för jämställdhet i arbetslivet skulle priori- teras. Det fanns också en stark ambition att prioritera insatser för att öka kvinnors företagande, vilket också ledde till den särskilda satsningen om som finansierades inom utgifts- området.11 8Se bl.a. granskning (2015). 9Riksrevisionen (2015). 2006/07:1, utgiftsområde 13. 11Intervjuer med företrädare för samt Ramböll (2015a). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … 9.3.4Handlingsplaner har tagits fram för insatser mot mäns våld mot kvinnor För insatser som rörande mäns våld mot kvinnor tog regeringen fram handlingsplanerna Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade rela- tioner (skr.2007/08:39), Handlingsplan mot prostitution och människo- handel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) samt Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Några motsvarande handlingsplaner för övriga delmål har inte tagits fram, även om en strategi för jämställdhet på arbetsmark- naden och i näringslivet utarbetades och redovisades till 2009. Denna handlingsplan fokuserade i hög grad på generella in- satser inom respektive utgiftsområde och innehöll, jämfört med hand- lingsplanerna som avsåg delmål 4, betydligt färre riktade insatser och medel.12 Nämnas bör regeringens skrivelse 2011 som avsåg jämställdhets- politikens inriktning (skr. 2011/12:3). I denna redovisar regeringen inriktningen av vilka insatser som har genomförts och vilka åtgär- der som ska genomföras inom ramen för de fyra delmålen. Redo- visningen är mer omfattande i fråga om delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra än övriga delmål. 9.3.5Verksamhetsutveckling och utbildningsinsatser över Den särskilda jämställdhetssatsningen har bestått både av uppdrag som har avsett och uppdrag som har sträckt sig . Fleråriga uppdrag har främst återfunnits i kategorierna verksamhets- utveckling och utbilningsinsatser och avsett delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Räknat i ekonomisk omslutning har av insatserna –2014 som har rört delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra sträckt sig eller längre. Det finns också flera uppdrag som har rört delmål 1 Makt och inflytande och delmål 2 Ekonomisk jämställdhet, som har spänt över 2008/09:198. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … bl.a. uppdrag till om jämställdhet inom musiklivet 2011–2014 och om belastningsskador.13 9.4Stöd till myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering Som beskrivs i kapitel 3.2.1 är regeringens huvudsakliga strategi för att nå de jämställdhetspolitiska målen jämställdhetsintegrering. har regeringen på olika sätt verkat för att myndigheterna ska integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter. Regeringens stöd till myndigheterna kan delas in i tre perioder. 9.4.1Stöd till myndigheterna 2005–2007 – JämStöd tillsattes utredningen i den statliga verksamheten, med uppgift att vara ett stöd för de statliga myndig- heternas, inklusive , arbete med jämställdhetsinte- grering (SOU 2007:15). Utredningen, som tog namnet JämStöd, hade bl.a. i uppdrag att informera om och ta fram metoder och utbild- ningar i jämställdhetsintegrering. Utredningen samlade sammanlagt 1 600 personer från den statliga förvaltningen till olika aktiviteter. I sitt slutbetänkande pekade utredningen på behovet av fortsatt stöd och stimulans av jämställdhetsintegrering i offentlig verksam- het. JämStöd föreslog att särskilda stödfunktioner skulle inrättas både centralt och regionalt under en femårsperiod.14 Enligt JämStöd:s förslag skulle den centrala stödfunktionen bestå av ett råd med uppgift att stödja myndigheternas, inklusive , arbete med jämställdhetsintegrering. Den regio- nala stödfunktionen skulle ligga på länsstyrelserna i samverkan med aktörer i regionen, med hjälp av en organisationskommitté vad gäller bl.a. ansvarsfördelning. Länsstyrelserna skulle tillsammans med dessa regionala aktörer ta fram regionala strategier för hur stöd- insatser för jämställdhetsintegrering skulle organiseras och genom- föras. 13Kulturdepartementet (2011). (2011b). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … JämStöd föreslog vidare att arbetet för jämställda verksamheter skulle utvärderas kontinuerligt för att såväl den centrala och de regionala stödfunktionerna som andra deltagande organisationer skulle få möjlighet att reflektera över och förbättra sina insatser. Vad gäller styrning av jämställdhetspolitiken föreslog Jämstöd att regeringens styrning via regleringsbrev skulle innehålla tydligare mål och återrapporteringskrav. Utredningen menade även att upp- drag i regleringsbrev borde kompletteras med krav på mer lång- siktigt arbete, exempelvis i myndigheternas instruktioner, och att en särskild kraftsamling skulle göras på jämställdhetsarbetet inom vissa prioriterade politikområden. 9.4.2Stöd till myndigheterna 2008–2010 – Program för jämställdhetsintegrering i staten (Jämi) (Nationella sekretariatet för genusforskning) fick 2008 i uppdrag att bygga upp ett stöd för statliga myndigheters arbete med jämställdhetsintegrering. Det kom att benämnas program för jämställdhetsintegrering i staten (Jämi). I uppdraget ingick bl.a. att skulle vidareutveckla metoder för jämställdhets- integrering och etablera ett forum för erfarenhetsutbyte om jäm- ställdhetsintegering. skulle även samråda med berörda parter, såsom statliga myndigheter, länsstyrelser, universitet och högskolor och Kommuner och Landsting.15 I uppdraget beskriver regeringen det stöd som myndigheter kan vara i behov av i sitt arbete med jämställdhetsintegrering. Enligt regeringen krävs ett systematiskt förändringsarbete om en organi- sation mer långsiktigt ska kunna jämställdhetsintegrera sin kärn- verksamhet. Ett sådant arbete kräver såväl utbildning, kunskap om metoder och tydliga mål som en engagerad ledning. I regeringens uppdrag refereras till en intervjuundersökning inom JämStöd, i vilken konstaterades att personer som har deltagit i utbildningar avseende jämställdhetsintegrering ser ett behov av fortsatt stöd på myndig- heterna, bl.a. med att fortsätta utveckla och verksamhetsanpassa de metoder som utbildningarna har gett, och att följa upp och mäta effekter av arbetet. 15 Integrations- och jämställdhetsdepartementet (2008a). Se även skr. 2011/12:174. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Mot bakgrund av ovanstående såg regeringen ett behov av att inrätta en stödfunktion som skulle ges möjlighet att verka för lång- siktighet och kontinuitet i myndigheternas arbete med jämställd- hetsintegrering. menade regeringen att det efterfrågade stödet skulle kunna tillgodoses på en fristående konsult- marknad, varför de inte bedömde det som nödvändigt att etablera en permanent statlig stödstruktur för jämställdhetsintegering. Enligt slutrapporten för Jämi har det övergripande målet med arbetet varit att skapa förutsättningar för ett långsiktigt stöd för jämställdhetsintegrering. för fram vikten av ett tydligt politiskt ägarskap och att arbetet med jämställdhetsintegre- ring behöver bygga på samverkan.16 Konsultföretaget genomförde 2010 en utvärdering av Jämi. Enligt Kontigo hade regeringens uppdragsbeskrivning varit otydlig, vilket hade lett till oklarheter om Jämi:s uppdrag. Kontigo fann vidare att valet av Nationella sekretariatet för genusforskning som utförare gav programmet en akademisk utgångspunkt, vilket försämrade möjligheterna att nå målgruppen statliga myndigheter, eftersom upparbetade kanaler saknades. Kontigo ifrågasatte i rappor- ten om det är inom akademin som den främsta kompetensen finns när det gäller jämställdhetsintegrering av statliga verksamheter. Kontigo fann också att regeringens styrning av programmet hade varit otyd- lig. Enligt Kontigo behövs det tydligare uppdrag, konsekvensana- lyser av val av huvudman för stöd till myndigheterna och en kom- bination av teoretiker och praktiker i genomförandet av stödet.17 Även företrädare för och för Nationella sekre- tariatet för genusforskning anser att planeringen av Jämi var otydlig och inte gav tillräckliga förutsättningar för framgång. Nationella sekretariatet för genusforskning hade inte rätt kontaktnät eller aukto- ritet bland myndighetsföreträdarna. De myndigheter som sekreta- riatet skulle samverka med hade inte heller egna, motsvarande uppdrag att jämställdhetsintegrera sin verksamhet, vilket försvårade uppdraget och gjorde att det huvudsakligen kom att handla om kunskapsproduktion.18 16Göteborgs universitet (2010). 17Kontigo (2010). 18Intervju med Nationella sekretariatet för genusforskning , samt S/JÄM, . Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … 9.4.3Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM), 2012–2015 Uppdrag 2013–2014 (JiM 1) beslutade regeringen att sammanlagt 18 myndigheter skulle få ett särskilt uppdrag att ta fram en plan för hur respektive myn- dighet skulle kunna nå de jämställdhetspolitiska målen.19 Uppdra- get avsåg 2013–2014. Dessa myndigheter var , , (), Försvarsmakten, , , Kriminalvården, Livsmedels- verket, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor, , , , , , , , och . Valet av just dessa myndigheter föregicks av en intern beredning inom som tog fasta på vilka myndigheter som bäst passade för uppdraget. Enligt var det ett medvetet val att endast välja ut ett mindre antal myndigheter. Myndigheterna fick också särskilda medel för att genomföra uppdraget (samman- lagt ).20 Parallellt med att dessa myndigheter fick uppdraget att ta fram en plan för sitt jämställdhetsarbete, fick (Natio- nella sekretariatet för genusforskning) i uppdrag att ge stöd till myndigheterna. I uppdraget ingick bl.a. att ge stöd i planering och genomförande av myndigheternas uppdrag och anordna forum för erfarenhetsutbyte mellan myndigheter. skulle också identifiera och sprida lärande exempel samt sammanställa resultatet av myndigheternas arbete. I beslutet betonade regeringen att det är varje myndighet som ansvarar för jämställdhetsintegrering inom sitt verksamhetsområde. Enligt regeringens bedömning borde dock myndigheternas arbete stödjas av en utomstående aktör för att ge förutsättningar för resultat.21 19Uppdraget gavs i myndigheternas regleringsbrev för enligt följande (exempel ): ska ta fram en plan för hur myndigheten ska bedriva ett utvecklingsarbete för att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspoli- tiska målen. Planen ska innehålla identifierade utvecklingsbehov, mål, aktiviteter och budget och ska genomföras . Vidare ska planen beskriva på vilket sätt lärdomarna från utvecklingsarbetet kan tas tillvara i myndighetens processer efter 2014. 20Intervju S/JÄM . 21Utbildningsdepartementet (2013b). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Uppdrag 2015–2018 (JiM 2) Ytterligare 23 myndigheter gavs ett liknande uppdrag 2014. Även föregicks valet av en bedömning av vilka myndigheter som hade bäst förutsättningar att genomföra uppdraget.22 En skill- nad var att uppdraget avser , 2015–2018, och att myndigheternas planer ska redovisa på vilket sätt arbetet med jäm- ställdhet integreras i myndighetens ordinarie verksamhet.23 Följande myndigheter gavs detta uppdrag: Arbetsförmedlingen, Brottsföre- byggande rådet, , Diskrimineringsombuds- mannen, , , Folkhälso- myndigheten, för hälsa, arbetsliv och välfärd, Inspektionen för vård och omsorg, , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Myndigheten för , Riksutställningar, Rådet för Europeiska socialfonden i , , , , , Universitets- och högskolerådet, Universitets- kanslersämbetet, Verket för innovationssystem och Åklagarmyn- digheten. De tidigare 18 myndigheterna gavs ett liknande uppdrag som de nya myndigheterna i regleringsbrevet . Antalet myndigheter som har ett regeringsuppdrag att ta fram en plan på hur de ska arbeta för att integrera ett jämställdhetsperspektiv sina verksamheter upp- går till 41 stycken. I samband med att antalet myndigheter ökade gavs också ett fortsatt uppdrag att stödja arbetet med jäm- ställdhetsintegrering. I uppdraget betonar regeringen att stödet till myndigheterna ska vara verksamhetsanpassat och att ska samråda med länsstyrelsernas särskilt sakkunniga för frågor om 22Intervju S/JÄM . 23Uppdragen gavs i regleringsbreven . : ”Arbetsför- medlingen ska redovisa en plan för hur myndigheten avser att utveckla arbetet med jäm- ställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Planen ska innehålla identi- fierade utvecklingsbehov samt mål och aktiviteter som myndigheten avser att vidta och genomföras –2018. Vidare ska planen beskriva på vilket sätt jämställdhet kan inte- greras och bli en del av myndighetens ordinarie verksamhet, exempelvis i myndighetens styrprocesser. Planen ska slutredovisas till (med kopia till ) . Myndigheten ska lämna en delredovisning i särskild ordning , och beskriva och analysera resultatet av genomfört arbete 2015–2017. Redovisning av åtgärder och resultat ska även ske i myndighetens årsredovisning.” Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … jämställdhet och andra relevanta aktörer. Vidare ska löpande utvärdera uppdraget.24 9.4.4Erfarenheter av JiM-uppdraget 2013–2014 Utredningens enkät- och intervjuundersökning I vår enkätundersökning ingick frågor om hur myndigheterna upp- levde stödet från . Det har också varit en fråga som belysts i vår intervjuundersökning av myndigheter. Vi kan konstatera att merparten av myndigheterna som har fått stöd av har varit nöjda med detta. Endast en mindre andel finner att stödet har varit otillräckligt, se figur 9.4. Detta resultat bekräftas också i våra intervjuer med myndigheterna. Figur 9.4 Enkätresultat: Stödfunktion JiM I vilken utsträckning anser du att stödet från Nationella sekretariatet för genusforskning i myndighetens genomförande har varit tillräckligt? Källa: Utredningens enkätundersökning (2015). *Enbart svar från de myndigheter som deltagit i den särskilda JiM-satsningen, 35 myndigheter i urvalet. 24 (2014a). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Det som framhålls som positivt av myndigheterna är möjligheterna till erfarenhetsutbyte med andra myndigheter. De framhåller också att har bidragit positivt genom introduktionen i jäm- ställdhetsarbetet och stödet till myndighetens ledning. Flera myndig- heter för dock fram ett ökat behov av verksamhetsanpassat stöd och ökad förståelse för verksamhetens förutsättningar. Ett par större myndigheter menar att myndigheterna själva måste bygga upp en egen kompetens och interna stödfunktioner som inte är beroende av en extern aktör. Några myndigheter uppger att de inte har efter- frågat något särskilt stöd från sida.25 Nationella sekretariatet för genusforskning vid univer- sitet har följt upp och analyserat det stöd som har lämnats till myn- digheterna. Som grund för sin redovisning har genom- fört en enkätundersökning som vände sig till de myndigheter som ingick i första omgången av uppdrag om jämställdhetsintegrering.26 Enligt Sekretariatets rapport har myndigheterna haft olika förut- sättningar beroende på storlek och sakområden och tidigare er- farenhet av att arbeta med jämställdhetsintegrering. finns enligt sekretariatet flera likheter mellan myndigheterna och skäl att dra gemensamma slutsatser. Sekretariatet menar att det positiva med JiM-satsningen har varit kombinationen av egna uppdrag till myndigheterna, en extern stöd- funktion och en nära koppling till . Ett resultat av detta är att ledningsansvaret för jämställdhetsintegrering på myndig- heterna har stärkts. En annan positiv aspekt som sekretariatet för fram är stödfunktionens nära koppling till forskning och kunskaps- utveckling, vilket har bidragit till att satsningen har genomsyrats av en syn på jämställdhetsarbete som kunskapsbaserat snarare än en åsiktsfråga. Sekretariatet ser att även en framtida stödfunktion be- höver ha en nära koppling mellan forskningsbaserad kunskap och praktiknära erfarenhet. 25Utredningens intervjuundersökning och frisvar till enkätundersökningen. 26Nationella sekretariatet för genusforskning, (2015). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Å andra sidan har satsningen haft ett kort tidsperspektiv, vilket enligt sekretariatet har gjort att myndigheterna i viss mån har satsat på sådant som är möjligt att genomföra , snarare än det som har varit mest angeläget. Enligt sekretariatet har stödet också varit underdimensionerat. En konsekvens av kortsiktigheten och det underdimensionerade stödet är, enligt rapporten, att stödet har blivit mer generellt och mindre myndighetsanpassat än vad som hade varit önskvärt. Sekretariatets bedömning av myndigheternas återrapportering är att myndigheterna är nöjda med det stöd de har fått från sekretaria- tet. Det som har varit mest uppskattat är den enskilda konsulta- tionen. Vissa har dock ifrågasatt sekretariatets kunskap om myndig- heter och deras arbete. Sekretariatet menar att alla erfarenheter från satsningen tyder på vikten av ett grundligt och rikt initialt stöd i planeringsarbetet. En annan uppskattad del av stödfunktionen har enligt sekreta- riatet varit de nätverksträffar och övriga informationsutbyten som har anordnats, vilka har lyfts fram som givande och värdefulla i myndigheternas återrapporteringar. Myndigheterna efterfrågar dock träffar med mer tematisk indelning för framtiden samt mer kunskap om hur teori ska omsättas i praktik. Vad gäller resultat av satsningen, menar sekretariatet att de myndigheter som har flyttat fram positionerna vad gäller sitt jäm- ställdhetsarbete i stor utsträckning är de myndigheter där ledningen har varit engagerad och prioriterat arbetet. I de fall som ledningen inte prioriterar arbetet tenderar det att sidoordnas och fokus läggs på andra insatser. Sekretariatet ser samverkan mellan myndigheterna som en av de stora vinsterna med satsningen. De menar att myndigheterna har tagit tillfället i akt att samverka och samarbeta med varandra. Sekretariatet ifrågasätter dock frivilligheten i stödfunktionen, vilket har inneburit att myndigheterna har använt stödet på olika sätt och i olika omfattning. För att kunna dra nytta av olika erfarenheter och göra systematiska analyser och uppföljningar hade det varit bättre om stödfunktionen hade skrivits in i myndigheternas uppdrag, t.ex. vad gäller återrapportering. Sekretariatet lyfter även fram vikten av att arbetar med jämställdhetsintegrering och att framtida uppdrag om jämställdhet i högre grad preciserar uppdragens utformning och Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … återrapportering i relation till de jämställdhetspolitiska målen. Sekre- tariatet för också fram vikten av att uppdragen medföljs av en syste- matisk och kvalificerad uppföljning och påföljande spridningsarbete. 9.5Hur myndigheterna arbetar med jämställdhet 9.5.1Både som projekt och som del i ordinarie styrning Enligt vår enkätundersökning tycks det vara lika vanligt att myndig- heter arbetar med jämställdhet som en del i den ordinarie ledningen och styrningen av myndigheten som att arbetet organiseras i separata projekt, se tabell 9.3. Sex av tio myndigheter svarar att arbetet orga- niseras som en del i den ordinarie ledningen och fem av tio uppger att arbetet organiseras som projekt. Tabell 9.3 Enkätresultat: Hur arbetar din myndighet med jämställdhet? Antal respondenter och andel i procent Genom vår roll som arbetsgivare gentemot våra anställda Som en del i ordinarie ledning och styrning, t.ex. genom särskilda mål eller indikatorer för jämställdhet Vi har en särskild organisation/styrgrupp av tjänstemän som erbjuder Särskilda projekt med finansiering av regeringen inom avgränsade Vi genomför inget arbete med jämställdhet Källa: Utredningens enkätundersökning (2015). I utredningens enkätundersökning är det möjligt att urskilja vissa skillnader mellan myndigheterna. Myndigheter som 2013 fick i upp- drag att ta fram en plan på arbetet med att integrera ett jämställd- hetsperspektiv (JiM 1)uppger i betydligt högre grad än övriga myn- digheter att de organiserar arbetet som en del i ordinarie styrning och Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … att de har en styrgrupp eller särskilda tjänstemän som stöd i arbetet. framkommer det i utredningens intervjuundersökning att flera myndigheter ännu inte har funnit formerna för sitt jäm- ställdhetsarbete. Det är fråga om större myndigheter eller myndig- heter där arbetet pågår med att ta fram en plan för hur arbetet ska bedrivas och anpassas till verksamhetens uppdrag i övrigt. 9.5.2Myndigheterna ser det interna jämställdhetsarbetet som en del i arbetet med jämställdhet Som framgår ovan av tabell 9.3 om hur myndigheterna arbetar med jämställdhet svarar sju av tio att de ser arbetet med jämställdhet som en del i rollen som arbetsgivare. Att myndigheterna ser en sådan koppling mellan det arbetsgivar- politiska ansvaret, det interna jämställdhetsarbetet, och hur jäm- ställdhet integreras i verksamheten, det externa jämställdhetsarbetet, är förklarligt av flera skäl. Dels finns diskrimineringslagstiftningen som, utöver förbudet mot diskriminering, också föreskriver att arbets- givarna ska arbeta med aktiva åtgärder för att främja jämställdhet, dels har flera av myndigheterna medborgarnära kontakter. Hur myndigheten då förhåller sig i frågor om bemötande handlar i hög grad om hur myndigheten arbetar med frågor som rör värderingar och personalrelaterade frågor. Detta framhålls av flera myndigheter både i samband med utredningens intervjuer och i vår enkätunder- sökning. En förklaring till att flera myndigheter uppmärksammar hur arbetsgivarpolitiska frågor samspelar med uppdrag om att främja jämställdhet i det utåtriktade arbetet är att tonvikten i regeringens särskilda jämställdhetssatsning har varit inriktad på kunskaps- och kompetensutveckling. Uppdragen om jämställdhetsintegrering har också inneburit att frågor om ledning och styrning har kommit att uppmärksammas. 27 Utredningens enkätundersökning. Sju av tio JiM-myndigheter uppger att arbetet är en del i ordinarie ledning och styrning jämfört med fyra av tio övriga myndigheter. Åtta av tio JiM- myndigheter uppger att de har en särskild organisation som stöd i arbetet jämfört med fem av tio övriga myndigheter. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … 9.5.3Inte bara jämställdhet utan även andra perspektiv Flera myndigheter inom olika utgiftsområden ser kopplingar mellan arbetet med jämställdhet och uppdrag som rör andra tvärsektoriella frågor. Det framhålls i såväl vår intervjuundersökning som frisvaren på våra enkätfrågor.28