sou · H3B379 · 2015-10-07 00:00:00 — Tillsyn av egen- kontroll innebär att tillsynsmyndigheten granskar en verksamhets kunskap, organisation, rutiner och teknik för att dra slutsatser om hur egenkontrollen fungerar. Egenkontrollen ska omfatta såväl den verksamhet verksamhetsutövaren ägnar sig åt som utrustning, lokal och inredning. Hur egenkontrollen utformas och bedrivs är verk- samhetsutövarens ansvar och utgör grunden för en rättssäker verk- samhet. Egenkontrollen ska nå målen och tillsynsmyndigheten be- dömmer om den egenkontroll som finns eller genomförs uppfyller kraven i regelverken i samband med den offentliga kontrollen/till- synen. 7.4.5Närmare om tillsynen över miljö- och hälsoskyddet Nio miljö- och hälsoskyddsinspektörer har avdelats för tillsynen över att bl.a. , förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd inklusive följdförfattningar samt avfalls- förordningen (2011:927) följs. Tillsyn görs bl.a. på skjut- och övningsfält, sprängplatser (på land och i vatten), motorbanor, ombord på fartyg, örlogshamnar, flottiljflygplatser, helikopterlandningsplatser samt den verksamhet som bedrivs inom anläggningarna. Vidare omfattar tillsynen garni- sonsområden med fordonstvättar, verkstäder, drivmedelsanlägg- ningar, gymlokaler, undervisningslokaler, förläggningar, panncentra- ler, miljöstationer m.m. Skyddad natur, vattenverksamhet, för- orenade områden och avloppsanläggningar ingår även i general- läkarens miljö- och hälsoskyddstillsyn. De vanligaste tillsynsobjekten i antal är övningsfält, skjutfält och skjutbanor. Inom försvaret finns ett 100-tal sådana objekt. Stora delar av Försvarsmaktens verksamhet liksom provverksamhet är tillstånds- eller anmälningspliktigt enligt miljöprövningsförordningen (2013:251). Som exempel kan nämnas flygplats- och hamnverksamhet samt skarpskjutning på övnings- och skjutfält. anger i tillståndet de villkor som ska gälla för verksamheten. Generalläkaren tillsynar att dessa villkor följs. Vissa tillstånd innehåller villkor som är generella och långsiktiga, t.ex. avsteg från terrängköringslagen (1975:1313). I andra tillstånd har villkoren annan karaktär t.ex. tillstånd att skjuta skarp ammunition från specificerad plats. Förfarandet vid tillståndsprövning regleras i bl.a. 16 kap. miljö- balken. Militär verksamhet prövas av länsstyrelsernas miljöprövnings- delegation i första instans (9 kap. 8 § andra stycket ). Den som söker tillstånd ska vara verksamhetsutövare. I de fall flera verksamheter är knuta till samma plats, är en av verksamhets- utövarna ansvarig för den samlade verksamheten. Ett eventuellt överklagande sker till mark- och miljödomstolen som med ett eget yttrande överlämnar ärendet till regeringen för prövning (21 kap. 7 § andra stycket). Enligt ska miljöfarlig verksamhet i vissa fall anmälas till generalläkaren (se bl.a. 9 kap. 8 §). gällande en skjutbana besluta om olika försiktighetsmått som måste vidtas för att verksamheten inte ska medföra risk för människors hälsa eller miljö. Om verksamhetsutövaren bryter mot ett villkor kan general- läkaren utfärda föreläggande och förbud, med eller utan vite, enligt 26 kap. 9 och 14 §§ . Härutöver kan tillsynsmyndig- heten även uppmana en verksamhetsutövare för en icke tillstånds- pliktig verksamhet att söka tillstånd, om generalläkaren bedömer att verksamhetens negativa påverkan på miljön är stor (se 27 § förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd). 7.4.6Närmare om tillsynen över hälso- och sjukvården samt smittskyddet Hälso- och sjukvårdstillsynen samt smittskyddet utgör en mindre del av generalläkarens tillsynsarbete. Hos generalläkaren arbetar två personer med denna tillsyn. Generalläkaren kontrollerar att vårdgivaren och verksamhets- utövaren följer gällande lagstiftning på området, främst hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), patientsäkerhetslagen (2010:659) och smittskyddslagen (2004:168). Tillsynen utövas över all Försvars- maktens verksamhet där det bedrivs hälso- och sjukvård, bl.a. ombord på fartyg, vid övningar- och internationella insatser utom- lands, vid Dykeri- och navalmedicinskt centrum i (DNC) och över försvarshälsorna. Försvarshälsorna, som är 24 stycken, utgör Försvarsmaktens interna företagshälsovård. De är placerade vid förband eller garni- soner. De är samlade i fyra regioner i (, Syd, Mitt och Norr). Från början så fokuserades mycket av generalläka- rens tillsyn på dessa eftersom det inte fanns verksamhetschefer ut- sedda och inte heller något ledningssystem för kvalitet och patient- säkerhet eller någon internkontroll. Tyngdpunkten i tillsynen har dock, allteftersom förbättringar skett, successivt kommit att för- flyttats från försvarshälsorna till den hälso- och sjukvårdsverksam- het som bedrivs av Försvarsmakten i andra sammanhang. Generalläkarens tillsyn omfattar även hemvärnets 40 bataljoner med drygt 20 000 personer över hela riket. Varje bataljon har en läkare och flera sjuksköterskor. Tillsynsbehovet är omfattande eftersom verksamheten befinner sig i ett utvecklingsskede. 7.4.7Närmare om kontrollen av livsmedelssäkerheten Två och en halv tjänst som livsmedelsinspektör har avdelats för kontrollen av livsmedelssäkerheten.4 Kontrollen utövas huvudsak- ligen mot livsmedelslagen (2006:804) och livsmedelsförordningen (2006:813) samt relevanta EG-förordningar.5 De livsmedelsverk- samheter som generalläkaren har kontrollansvar över är framförallt militärrestauranger, mässar och mindre serveringar, fartygskök, mobila kokanläggningar och fältförplägnad (dvs. mottagning och hantering av mat och vatten i fält). De dricksvattenanläggningar (cirka 100 stycken) som generalläkaren kontrollerar utgörs av vatten- verk, inklusive mobila enheter, dricksvattenbrunnar och distribu- tionsnät. Kontrollområden som bl.a. omfattas är infrastruktur, utrust- ning, underhåll, personlig hygien, förvaring och skadedjurskontroll. Generalläkaren har inte kontrollansvar över animaliska biproduk- ter (se avsnitt 12.2.2 gällande utredningens övervägande om ett så- dant ansvar borde föreligga). Generalläkaren kontrollerar dock inom livsmedelsområdet bl.a. att livsmedel som ska konsumeras inte förorenas av eventuellt animaliskt biproduktavfall. Vid ham- nar/flygplatser/på fartyg som hanterar matavfall från tredje land dvs. utanför EU informerar generalläkaren även om gällande krav utifrån förordningen om animaliska biprodukter.6 7.4.8Närmare om kontrollen av djurskyddet En halv tjänst är avsatt för denna kontroll. Kontrollen utövas huvud- sakligen mot djurskyddslagen (1988:534), djurskyddsförordningen (1988:539) och gemensamma EU-bestämmelser bl.a. förordningen (EG) nr 1099/2009 av om skydd av djur för avlivning. 4Generalläkaren har en livsmedelsinspektör och två veterinärer. Livsmedelsinspektören och en och en halv veterinärtjänst är avsatt för att sköta livsmedelskontrollen. 5Bland annat förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livs- medelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet och förordning (EG) nr 852/2004 av om livsmedelshygienförordning (EG). 6Förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och där- vid framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel. Verksamheter med djur som generalläkaren har kontrollansvar över omfattar Försvarsmaktens häst- och hundhållning (bl.a. min- hundar) samt försöksdjursverksamhet och slakt under överlevnads- utbildningar. Hundverksamheten omfattar cirka 25 hundgårdar. Generalläkaren kontrollerar själva hållandet av hund (uppstallning, övningar och insatser), transporter, avelsverksamhet, träning och nyttjande (bevakning/sök m.m.). Kontrollen av häst omfattar ett stall och avser huvudsaklingen själva uppstallningen, transporter, träning och nyttjande. Generalläkaren kontrollerar dock inte att hästarna har hästpass (se avsnitt 12.2.2 angående utredningens överväganden om ett sådant kontrollansvar borde föreligga).7 Kontrollen över försöksdjursverksamheten avser en verk- samhet. Försöken görs på grisar (maximalt 200/år) och avser krigs- kirurgiska övningar/traumakirurgi. En veterinär från verksamhets- utövaren är alltid närvarande när försök på djur utförs. Generalläkaren har inte tillsyn över foder, utan denna tillsyn åligger . Försvarsmaktens hästar är "utkryssade" i passen dvs. de ingår inte i livsmedelskedjan. Försvarsmakten är där- för inte är att betrakta som foderföretagare.8 Däremot behövs det tillstånd från för själva foderhanteringen (se vidare avsnitt 12.2.2 och utredningens övervägande om foderkontrollen). Inom försöksdjurhanteringen och i förekommande fall i sam- band med fältmässig slakt hanteras animaliska biprodukter i form av djurkroppar. Dessa samlas in och transporteras av transport- företag registrerade för ändamålet. Förbränning sker på godkänd anläggning. Även gödsel, hovmaterial etc som genereras av hästar klassas som animaliskt avfall. 7Hästpass är obligatoriskt enligt Kommissionens förordning 504/2008 av om tillämpning av rådets direktiv /426/EEG och 90/427/EEG avseende metoder för iden- tifiering av hästdjur (hästpassförordningen). Hästpassen är ett verktyg för att minska sprid- ning av sjukdomar och säkerställa att inte läkemedelsrester finns i hästkött från de djur som går till slakt. 8Utfodring av icke livsmedelsproducerande djur är undantagen kraven om foderföretagare enligt foderhygienförordningen (EG) nr 183/2005. All tillsyn och kontroll (både planerad och uppkommen) doku- menteras i ärenden som registreras i generalläkarens dokument- och ärendehanteringssystem, som i den senaste versionen benämns Vision. Dokument- och ärendehanteringssystemet infördes och har bidragit till en bättre överblick över kontrollobjekten och ärendeflöden samt möjlighet till bättre uppföljning. Även servicen mot enskilda och verksamhetsutövare har förbättrats. Vision har även inneburit att vidarerapporteringen av uppgifter till de centrala tillsyns- och kontrollmyndigheterna har blivit enklare. En förvaltningsgrupp för Vision finns och består av fem perso- ner, varav en är förvaltningsansvarig. De övriga är kontaktpersoner för respektive tillsyns- och kontrollområde. Försvarsmakten införde ärendehanteringssystemet . Eftersom inte innehåller något objektsregister har Försvarsmakten beslutat att generalläkaren får fortsätta att använda det egna systemet Vision. Försvarsmakten har dock avslagit general- läkarens hemställan om att få vara en egen arkivbildande enhet. Det innebär att för vissa av generalläkarens ärenden kommer att användas. Funktionaliteten i medför dock att handlingar som skickas inom Försvarsmakten och som rör operativ tillsyn manuellt måste överföras till Vision. Vilka typer av ärenden handlägger generalläkaren? registrerar generalläkaren drygt 1 000 ärenden som kräver någon form av handläggning. Volymen är störst inom områden. De vanligaste ärendena är anmälningsärenden enligt miljö- balken med förordningar bl.a. så kallade 12:6-ärenden (se nedan). En del ärenden avser remissvar och och granskade miljörapporter. Samråd enligt 12 kap. 6 § innebär att verksamheter och åtgärder som inte omfattas av anmälnings- och tillståndsplikt enligt ska anmälas till samråd om verksamheten eller åtgärden kommer att väsentligt ändra naturmiljön. Generalläkaren får då meddela försiktighetsmått eller begränsa verksamheten om verksamheten eller åtgärden medför skada på naturmiljön. Ett an- mälningsärende kan även avse avveckling av anläggningar, föro- reningsskador eller undervattenssprängningar. Nya verksamheter blir kända för tillståndsmyndigheten i sam- band med att de tillståndsprövas eller anmäler sig. När det gäller tillståndsgivning hanterar generalläkaren endast tillstånd för avlopps- anläggning. Även enskilda personers klagomål utgör en betydande del av generalläkarens ärendetillströmning. Klagomålsärendena handlar ofta om missnöje över buller i samband med Försvarsmaktens flyg- och skjutövningar. Klagomålsärendena är prioriterade och hand- läggs skyndsamt. Alla klagomålsärenden registreras och om de är relevanta kommuniceras de med verksamhetsutövaren. Svar och beslut översänds för kännedom till klaganden. Generalläkaren har som mål att handlägga klagomålsärenden efter det att ärendet har kommit in. Beslut i ärendena fattas av generalläkaren eller av annan som utpekas i arbetsordningen eller genom särskilt förordnande. När handläggare fattar beslut i enlighet med generalläkarens delega- tionsordning ska beslutet kontrasigneras av en annan handläggare. Vid avvikande mening ska ärendet överlämnas till generalläkaren för beslut. Beslut förenade med vite fattas av generalläkaren. Av 21 § förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvars- makten framgår att generalläkaren får meddela interna föreskrifter för Försvarsmakten för efterlevnaden av gällande bestämmelser inom sakområdena. Generalläkaren har även möjlighet att föreskriva om undantag från bestämmelser gällande avfall och i vissa fall gällande smitt- skydd (72 § avfallsförordningen [2011:927] respektive 10 § smitt- skyddsförordningen [2005:255]). Generalläkaren har vidare, när det gäller miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd bemyndigande att meddela föreskrifter som kompletterar gällande bestämmelser (41 § förordningen [1998:899] om miljöfarlig verksamhet och hälso- skydd). Generalläkaren har även i ett antal ytterligare specialför- fattningar givits bemyndigande att meddela föreskrifter. Eftersom generalläkarens föreskrifter ges ut i Försvarets för- fattningssamling (FFS) kan inte generalläkaren självständigt utfärda dessa. Försvarsmaktens chefsjurist är ansvarig utgivare av FFS, Försvarsmaktens interna bestämmelser (FIB) och Försvarsmaktens allmänna råd (FAR) och chefsjuristen ska kontrasignera Försvars- maktens föreskrifter. (Se vidare avsnitt 14.3.5 gällande utredning- ens överväganden angående tillsynsfunktionens föreskriftsrätt.) Enligt förvaltningslagen (1986:223) har myndigheter en allmän skyldighet att samverka. Varje myndighet ska lämna andra myndig- heter hjälp inom ramen för den egna verksamheten (6 §). Det fram- går även av bl.a. miljötillsynsförordningen (2011:13) att tillsyns- myndigheter är skyldiga att samarbeta med varandra om arbetet kräver det. Generalläkaren samverkar fortlöpande med centrala tillsyns- myndigheter, bl.a. Inspektionen för vård och omsorg, Livsmedels- verket, , Kemikalieinspektionen och Läkemedels- verket. Samverkan sker också med länsstyrelser och aktuella kom- munala nämnder i olika tillsyns- och kontrollfrågor. Det kan även särskilt nämnas att generalläkaren i samverkan med Naturvårds- verket och länsstyrelserna arbetar med att förtydliga gränserna mellan de olika miljöbalksmyndigheternas tillsynsområden samt att generalläkaren ingår i en samrådsgrupp för revision inom livs- medelskedjan. Enligt generalläkaren kan samarbete med andra myndigheter ibland försvåras då det finns kommuner och ibland vissa delar av länsstyrelserna som inte vet att generalläkaren har egna inspektörer och egna ansvarsområden. Generalläkaren ingår i Tillsyns- och föreskriftrådet (se nedan). I detta forum finns möjlighet att påverka miljötillsynsarbetet. Rådet har bl.a. arbetat med att skapa ett gemensamt system för utvärde- ring och uppföljning inom tillsynsområden. Generalläkaren deltar också regelmässigt i samrådsorgan för bl.a. flyget och skjutfältsråd för övnings- och skjutfält samt i För- svarsmaktens . är den högsta instansen för att diskutera arbetsmiljö och verksamhets- säkerhet inom marinen. Generalläkaren får inom ramen för sin tillsynsverksamhet och inom ramen för regeringsbeslut samverka med andra stater och mellanfolkliga organisationer. nationellt bl.a. genom deltagande vid de årliga nordiska general- läkarkonferenserna och vid Nato:s COMEDS-möten (in NATO) i . Vid dessa möten bevakar generalläkaren tillsynsfrågor, medicinsk nor- mering och andra föreskriftsfrågor. Tillsyns- och föreskriftsrådet (ToFR) Rådet inrättades i samband med att trädde 1999. Rådets uppgifter och vilka myndigheter som ingår i rådet framgår av förordningen (2012:989) med instruktion för Natur- vårdsverket. Generalläkaren är en av de myndigheter som ingår i rådet. Ledamöterna utses av regeringen. Det är ett samråds- och samverkansorgan för myndigheternas arbete i frågor som rör till- syn och föreskrifter enligt och EU:s rättsakter inom område. Motivet till att rådet inrättades var att det fanns behov av att skapa en arena för samråd och samverkan i frågor rörande tillsyn enligt den nya samlade lagstiftningen som balken innebar. Rådet är organisatoriskt placerat som ett särskilt organ inom och består av myndigheter med ansvar för tillsynsvägledning och operativ tillsyn. Statskontoret, som har utvärderat tillsynsvägledningen inom miljöområdet, föreslår i rapporten att Tillsyns- och föreskriftsrådet ska avvecklas och att Miljösamverkan ska överta delar av rådets uppgifter.9 Miljösamverkan är också ett samverkans- organ kring tillsyn och tillsynsvägledning inom miljöbalksområdet. I Miljösamverkan ingår inte generalläkaren. Målet för samverkan är att öka samsynen och att åstadkomma en mer enhetlig hantering av tillsynsfrågor. 9 Statskontoret 2014:17, Vägledning till en bättre tillsyn. En utvärdering av tillsynsvägled- ningen på miljöområdet. Det har inte uttryckligen angetts i utredningsuppdraget att under- söka och beskriva andra länders motsvarande tillsyns- och kontroll- funktion. Utredningen har ändå funnit det angeläget att undersöka hur våra geografiskt närmaste länder har organiserat sin tillsyn och kontroll på hälso- och sjukvårdsområdet, miljöområdet, livsmedels- området och djurskyddet inom försvaret. Undersökningen har visat att dessa länder inte har någon ren- odlad tillsynsfunktion liknande den svenska generalläkarfunktionen. För att få en lite bredare bild har utredningen därför även valt att undersöka hur har organiserat sin motsvarande tillsyn och kontroll eftersom den mer liknar den svenska tillsynsfunk- tionen. Det bör framhållas att syftet med undersökningen inte har varit att beskriva ovannämnda länders lagregleringar. Redovisningen ger i stället en övergripande bild av generalläkarens motsvarande funktion i de ovan nämnda länderna. Utredningen har haft skriftliga kontakter med motsvarande för- svarsdepartementet och Försvarsmakten i , , och . Skrivelserna har varit ställda direkt till berörda tjänstemän och de svar som lämnats representerar således inte någon formell ståndpunkt från de berörda ländernas sida. Det material och svar som utredningen har fått har huvudsakligen bestått i svar på konkreta frågor från utredningen, i vissa fall av en beskrivning av lagstiftningen på området. Materialet har funnits tillgängligt på originalspråk och i något fall på engelska. Det kan inte uteslutas att det i någon enskild detalj har uppstått en miss- uppfattning om innehållet. Generalläkaren motsvaras av chefen för sanitet (hälso- och sjukvården). I är saniteten ett eget truppslag. Chefen för sanitet är direkt underställd forsvarssjefen (mot- svarande överbefälhavaren) och ingår i Försvarsmaktens ledning. Generalläkaren har graden generalmajor/kontraamiral. General- läkaren synes ha ett nära samarbete med och förtroende hos för- svarsmaktsledningen. Generalläkaren har såväl en tillsynsfunktion som ett övergrip- ande operativt ansvar för Forsvarets sanitet. I saniteten ingår också djurskydd och fälthygien. Generalläkaren har inte ansvar för miljö- tillsynen, denna åvilar Forsvarets Kompetansesenter Logistikk. Generalläkarens tillsyn liknar mest internkontroll. Generalläkaren har emellertid föreskriftsrätt inom sitt ansvarsområde. Även (motsvarande Inspektionen för vård och omsorg) utövar tillsyn över det norska försvarets sanitet. Såväl chefen för sanitet som Statens helsetilsyn utövar även tillsyn (systemrevision) vid militära operationer utomlands. Då lagen om statlig tillsyn inte gäller i utlandet har avtal om tillsynen träffats mellan Statens helsetilsyn och Forsvarsdepartementet. I avtalet fram- går att Statens helsetilsyn ska undersöka om norsk personal får till- räcklig och försvarlig hälso- och sjukvård. Eftersom den norska civila helselovgivningen (hälsolagstiftningen) inte omfattar hälso- och sjukvård i utlandet grundar sig inte tillsynen direkt på dessa bestämmelser. Vid tillsynen har dock chefen för sanitet och Statens helsetilsyn att utgå från den civila lagstiftningen som en slags måttstock. I är hälso- och sjukvården ett eget truppslag och en själv- ständig myndighet med Generallægen (generalläkaren) som chef, (FSU). Generallægen har principiellt två huvuduppgifter, att vara rådgivare till försvarschefen i hälso- och sjukvårdsfrågor samt att vara ansvarig för hälso- och sjukvården och djurskyddet inom försvaret. Generallægen har således operativt ansvar men även visst tillsynsansvar inom hälso- och sjukvården Generallægen utövar tillsyn även i samband med militära operationer utomlands. Generallægen utövar tillsyn över att Försvarsmakten följer de lagar och regler som finns inom de respektive tillsynsområdena. Tillsynen liknar emellertid mest internkontroll. Generallægen utövar inte någon miljötillsyn liknade den svenska tillsynen enligt . Miljötillsynen åvilar i stället Forsvars- ministeriets Ejendomsstyrelse. Tillsynsansvaret över hälso- och sjukvårdspersonalen inom för- svaret åvilar den statliga tillsynsmyndigheten (motsvarande ). (motsvarande ) utövar till- syn över livsmedelssäkerheten även inom Försvarsmakten. Vid till- syn utomlands utövar dock Generallægen denna tillsyn. Generallægen har även inom hälso- och sjukvårdsområdet en lagreglerad politisk tillsynsuppgift. Generallægen ska stå till Folke- tingets () förfogande för att kontrollera och utreda den militära hälso- och sjukvårdens förhållanden. Generallægen gör då, på uppdrag, en utredning utan att försvarsmakts- ledningen är inblandad. har bl.a. ställt frågor angående hälso- och sjukvården i samband med insatssen i med anledning av de många stupade, svårt lemlästade och invalidiserade. Generalläkarfunktionen i motsvaras i av Försvars- maktens överläkare. Denne överläkare är medicinalbrigadgeneral och placerad vid Huvudstaben. Vid Huvudstaben finns dessutom två administrativa överläkare som bistår överläkaren. Överläkaren har tillsynsansvaret över hälso- och sjukvården, djurskyddet, livsmedelssäkerheten samt miljö- och hälsoskyddet. Tillsynen är inte renodlad eftersom överläkaren även har det faktiska operativa ansvaret. Tillsynen liknar mest internkontroll. Överläkaren har även föreskriftsrätt. Överläkaren leder försvarsmaktens medicinal- underhåll som en del av försvarsmaktens logistiksektor. Medicinal- ärenden sköts i övrigt av . Centret lyder under Huvudstaben, men blev /2015 en del av den nybildade logistikanstalten. I finns en särskild lag om hälsovården inom försvarsmakten. pågår en utredning gällande Försvarsmaktens hälsovård. Målet är att organisationstillsynen över Försvarsmaktens hälsovård ska likställas med motsvarande tillsyn för samhället i övrigt. Arbetsgruppen kommer att föreslå att tillsynen över För- svarsmaktens hälsovård ska föras över till Tillstånds- och tillsyns- verket för social- och hälsovården (motsvarande ). Utredningen ska lämna sina förslag . Den franska modellen för tillsyn och kontroll uppvisar likheter med den svenska generalläkarfunktionen. Inom försvarsmyndig- heten finns en självständig tillsyns- och kontrollfunktion som leds av Médecin général inspecteur (generalläkare med generalmajors tjänsteställning). Denna funktion är klart skild från produktionen och den operativa verksamheten. Médecin général inspecteur är direkt underställd försvarsministern och rapporterar även till denne. Médecin général inspecteur har tillsynsansvaret över hälso- och sjukvården, djurskyddet, och livsmedelssäkerheten samt i viss mån över miljö- och hälsoskyddet. Tillsynen sker även i samband med internationella militära insatser och övningar utomlands.