sou · H3B356 · 2015-06-08 00:00:00 — Därmed kommer, utom de 2 000 tkr som föreslås anslås till det medverkande forskningsinstitutet, ett anslag av den storlek som ges till ULF-SILC (25 000 tkr) att väl täcka de kostnader som förslaget kommer att medföra ett. Forskningsinstitutionen bedöms behöva ett ytterligare anslag om 2 000 tkr ett. Sammantaget ger denna översiktliga kostnadsuppskattning ökade kostnader om 5 000 tkr år noll, och om 2 000 tkr ett. Initialkostnaden om 5 000 tkr kan förslagsvis finansieras av de statistikansvariga myndigheterna då den föreslagna livskvalitetsmätningen även kommer dessa till del. I praktiken innebär det att 1/27 av beloppet av respektive statistikansvarig myndighets anslag i budgetprocessen överförs till SCB:s ramanslag, dvs. ett belopp om 185 tkr per myndighet år noll. Även den årliga kostnadsökningen ett, om 2 000 tkr i ökade anslag till forskningsinstitutet, kan förslagsvis finansieras kollektivt av de statistikansvariga myndigheterna, vilket då blir 75 tkr per myndighet och år ett. 7.3Konsekvenser enligt 15 § Enligt 15 § Kommittéförordningen gäller följande: ”Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen”. Vi bedömer att de förslag som har lämnats i betänkandet inte har någon direkt effekt i dessa avseenden. 7.4Konsekvenser enligt 15 a § I 15 a § Kommittéförordningen anges följande: ”Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning”. Vi bedömer att de förslag som har lämnats i betänkandet inte direkt innebär några nya eller ändrade regler. 7.5Konsekvenser för personlig integritet Frågan om eventuella konsekvenser för den personliga integriteten aktualiseras dels i anslutning till förslaget om intervjuundersökningar och dels i anslutning till förslaget om registerbaserade översiktliga rapporter. Intervjuundersökningarna genomförs med informerat samtycke från de deltagande intervjupersonerna, varvid de får fullständig information om syftet med undersökningen och om hur de uppgifter de lämnar kommer att användas. utan något personnummer eller annan uppgift som är direkt informerande om intervjupersonens identitet. Uppgifter som underlättar eventuell bakvägsidentifiering ingår inte i det datamaterial som används för analys. En nyckelfil som kopplar ett slumpmässigt valt löpnummer till personnumret bevaras av SCB separat, för att möjliggöra uppföljning av panelintervjuer och för att kunna koppla intervjuuppgifterna till registerbaserad information som avser uppgifter efter det att intervjuerna genomförts, som inkomst och vidareutbildning. I alla dessa avseenden innebär inte våra förslag någon förändring i förhållande till hur dessa frågor behandlas för ULF-SILC. De bevarade uppgifterna tillhandahålls utomstående användare på samma villkor som gäller användningen av uppgifter från ULF-SILC. Inga uppgifter om enskilda individer publiceras. Vad gäller bevarandet av de uppgifter som ingår i de översiktliga registerbaserade redovisningarna, som vi förslagit ska läggas fram de år då ingen fullständig livskvalitetsrapport publiceras, ska de bevaras av den myndighet som har ansvar för dem. I detta avseende innebär inte förslagen någon förändring av den situation som råder. Enligt förslaget ska uppgifter från olika myndigheter sammanföras för att bilda underlag till tabeller i en samlad registerbaserad livskvalitetsredovisning. SCB får i uppgift att pröva om detta är förenligt med lagstiftningen och, om det eventuellt inte är fallet, föreslå hur det ska kunna göras. , Michaelson J, , Stoll L, (2012): The Happy Planet : 2012 Report. A global index of sustainable well-being. Allardt, E. (1975): Att ha, att älska, att vara. H., P. , och S. Lollivier, (2012): “Low Income City-Dwellers Accumulate the Most Difficulties in Terms of Quality of Life, Portrait Social, INSEE Références. (red.) (1966): Social Indicators. Blanchflower, D. (2009): International Evidence on Well-being. I A. Krueger (red) Measuring the Subjective Well-Being of Nations. Boelhouwer, J. (2010): Wellbeing in the . The SCP life situation index since 1974. SCP-publicatie 2010/17. (1963/1940): Kallocain. Svenska bokförlaget , . Bremberg, S. (2014): Mental hälsa – förslag till metod för att följa hälsoläget i befolkningen. Brickman, P., Coates, D. och Janoff-Bulman, R. (1978): Lottery winners and accident victims: Is happiness relative? Psychology, 36, 8, 917–927. , B. och , F. (2014): Vad gör ett liv meningsfullt? i A. och H. (red) Mittfåra och marginal. Central Statistical Office (1970): Social Trends. : Her Majesty's Stationary Office. E., Frijters, P. och Shields, M. (2008): Relative Income, Happiness, and Utility: An Explanation for the Easterlin Paradox and Other Puzzles. 2008, 46:1, 95– 144. , (1971): Resources for Social Change. Coyle, D. (2014): GDP- A brief but affectionate history. (2010): Subjective Wellbeing, Homeostatically Protected Mood and Depression: A Synthesis. 11:1–17. (2002): Normative life satisfaction: Measurement issues and a homeostatic model. Social indicators research, 64: 225–256. Delhey, J. och Kroll, C. (2012): A “happiness test” for the new measurement of national well-being: How much better than GDP are they. Discussion paper, WZB. DeNeve, K.M. (1999): Happy as an Extraverted Clam? The Role of Personality for Subjective Well-Being. Current directions in psychological science. 8:141–144. Diener, E., Suh, E.M., , R.E., & , H.L. (1999): Subjective well-being: Three decades of progress. 125: 276–302. Diener, E., Inglehart, I. och , L. (2013): Theory and validity of life satisfaction scales. , 112: 497–527. Diener, E. och Kuh, E. (1997): Measuring Quality of Life: Economic, social and Subjective Indicators. , 40: 189–216. Diener, E., Emmons, R. A., , och R. J., , S. (1985): The satisfaction with life scale. , 49: 71–75. (1973): Does money buy happiness? Public Interest 30:3–10. Easterlin, R. (2001) Income and happiness: Towards a unified theory. 111: 465–484. Easterlin, R. (2005a): a better theory of well-being, i L. Bruni och P. L. Porta (red): Economics and Happiness: Framing the Analysis. Easterlin, R. (2005b): Diminishing marginal utility of income? 70: 243–255. Easterlin, R.A., McVey, L.A., Switek, M., Sawangfa, O. och , J. (2010): The happiness–income paradox revisited. 107: 22463–22468. ESS (2011): on Measuring Progress, Wellbeing and Sustainable Development. Final Report adopted by . (1991): Den svenska levnadsnivåforskningen, i , A. och K.-G. Mäler, (red.) (1991): Välfärd och välfärdsmätning. Ekonomiska Rådet, . (1993): Descriptions of Inequality: The Swedish Ap- proach to , i M.C. Sen (red. ): The Quality of Life. : Clarendon Press. (2003): Svensk välfärdsforskning, Socialvetenskaplig tidskrift, 10:214–236. , R. och , M. (1984): Samgång mellan välfärdsproblem. sid 350-375 i och 1984. , R. och , R. (red.) (1984): Välfärd i förändring: Levnadsvillkor i –1981. Eurofound (2013): Third European Quality of Life Survey – Quality of life in Europe: Trends 2003–2012, Publications Office of Union, . Europeiska Kommissionen (2009): Communication from the Commission to the Council and Parliament. GDP and Beyond Measuring Progress in a Changing World, COM/2009/0433 final (). Europeiska kommissionen (2010a): Communication from the Commission Europe 2020. A Strategy for Smart, Sustainable and Inclusive Growth, COM(2010) 2020 (). Europeiska Kommissionen (2010b): Statistical Portraits of the Social Situation 2010. Europeiska Kommissionen (2010c): Employment in Europe 2010. : Publications Office of Union, 2010 Fleurbaey, M och Blanchet, D. (2013): Beyond GDP – Measuring Welfare and Assessing Sustainability. , F. (2012): Lycklig?. , F. (2012): Nya mått på välfärd och livskvalitet i samhället: underlagsrapport 4 till . (1987) Massive IQ gains in 14 nations: What IQ tests really measure. Psychological Bulletin 101: 171–191. FN (1997): Report on the twenty-ninth session of the Statistical Commission, E/1997/24-E/CN.3/1997/29 (11–). FN (1996): Report of the on the Statistical Implications, E/CN.3/AC.1/1996/R.4 (). (2011): Resolution adopted by the General . Happiness: towards a holistic approach to development, A/RES/65/309 (). och Stutzer, A. (2002): The Economics of Happiness, World Economics. 3: 1–17. (Ed.) (2002): Advances in Sociological Knowledge over Half a Century. Granovetter, M. (1973): The Strength of Weak Ties. 78 (6): 1360–1380. 1980: Fordelingen av levekårene, : Socialforskningsinstituttet. Hellevik, O. (2003): Economy, values and happiness in . 4: 243–283. Helliwell, , , and , eds. (2015): World Happiness Report 2015. HEW (1969): Toward a social report. , Education and Welfare. Huppert, F.A. och So, T.T.C. (2013): Flourishing Across Europe: Application of a New Conceptual Framework for Defining Well-Being. 110: 837–861. Huxley, T. (1932): Du sköna nya värld. Inglehart, R. och Rabier, J.-R. (1986): Aspirations Adapt to Situations – But Why Are the Belgians So Much Happier Than the French i F. M. (red.) Research on the Quality of Life. Inglehart, R., R. Foa, C. , och C. Welzel (2008): Development, Freedom, and Rising Happiness A Global Perspective (1981–2007): Perspectives on psychological science 3: 264–285. Inglehart, R. (2008): Changing values among western publics from 1970 to 2006. West European Politics 31(1–2): 130–146. Jahoda, M. Lazarsfeld, P. F. och , H. (1933): . Ein soziographischer Versuch über die Wirkungen langandauernder Arbeitslosigkeit. Hirzel, 1933. (1970): Om Levnadsnivåundersökningen. : Allmänna Förlaget. (1979): Mot en teori för social rapportering. (1976): : The En- thronement of Basic Needs. A9 (2): 31–44. , H. och P. Ormerud (2007): Happiness, Economics and Public Policy. Kahneman, D. (2011/2013): Tänka, snabbt och långsamt. Krueger, A. B., D. Kahneman, C. , D. Schkade, N. , och A. (2009a): National Time Accounting: The Currency of Life i Measuring the Subjective Well-Being of Nations. : : 9–86. Krueger, A. B., D. Kahneman, C. , D. Schkade, N. , and A. (2009b): Comparing time use and subjective wellbeing in and the U.S. Landefeld, J. S., Seskin, E. P. och Fraumeni, B. (2008): Taking the Pulse of the Economy: Measuring GDP. , 22: 193–216. Layard, R. (2005/2011): Happiness: Lessons from a New Science (Second Edition) : Penguin. Layard, R. och (2006): The Depression Report, A New for Depression and Anxiety Disorders. Layard, R. och . (2014): Thrive. Levekårsundersökelsen (1976): Slutrapport. : NOU 1976:28. Lyubomirski, S. (2008): Lyckans verktyg En vetenskaplig guide till lycka, : . (2006): Statussyndromet. (1957): Social Theory and Social Structure. de gröna (2013) Nya mått på välfärd: förslag till nationella indikatorer för välfärd och hållbarhet. , J.S. (1859/1910): Utilarianism, : Everyman’s Library. Noll, H-H. (2002): Social Indicators and Quality of : Background, Achievements and Current Trends. i , N. (2002) Advances in Sociological Knowledge over Half a Century. (2011): Compendium of Well-Being Indicators. (2011): How's Life? : Measuring well-being, . (2013): How’s Life? 2013: Measuring Well-being, . (2014a): Society at a Glance 2014: Social Indicators, . (2014b): Factbook 2014: Economic, Environmental and Social Statistics, . van Praag, B.M.S. and Ferrer-i-Carbonell, A. (2004): Happiness Quantified: A Satisfaction Calculus Approach. Proto E., . (2014): National Happiness and Genetic Distance: A Cautious Exploration . Rawls (1971/1972): A theory of . Region (2014): Kontur – Kommunale nøgletal for udvikling i Region . (2015): Den officiella statistiken – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen? Robeyns, I. och van der Veen, R. (2007): Sustainable quality of life: Conceptual analysis for a policy-relevant empirical specification. Bilthoven and : and . M. och , E. L (2001): On happiness and human potentials. 2001, 52:141-66. Ryff, C. D. och , C. (1995): The Structure of Psychological Well-Being Revisited. Psychology 1995, 4, 719–727. Sacks, D.W., , B. och Wolfers J. (2010): Subjective Well- Being, Income, Economic Development and Growth. NBER Working Paper No. SBU (2012): Diagnostik och uppföljning av förstämningssyndrom. SCB (2010): Bakgrundsfakta, Befolknings- och välfärdsstatistik 2010:4, Förändringar i Undersökningarna av levnadsförhållandena –2008. En studie av jämförbarheten för välfärdsindikatorerna. SCB (2014): Privatpersoners användning av datorer och internet 2014. Sen, A. (1984): Well-being, Agency and Freedom, The 1984, , vol 84:2. Sen, A. (1985): Commodities and Capabilities. Sen, A. (1992): Inequality Reexamined. Sen, A. (1993): Capability and well-being, i M. och A. Sen (red.) The Quality of Life. : Clarendon Press. Sen, A. (1999): Development as freedom. Senik, C. (2014): The French unhappiness puzzle: The cultural dimension of happiness. PSE working papers n2011-34. (2007): Ett uppföljningssystem för barnpolitiken. (1973): . , 87 (3): 355–374. Springer, K. W., T, Pudrovska och Hauser, R. (2011): Does psychological well-being change with age? Longitudinal tests of age variations and further exploration of the multidimensionality of Ryff’s model of psychological well-being. 40: 392–398. Statistisk Sentralbyrå (2014): Livet vi lever: Sosiale indikatorer 2014. Samfunnsspeilet 5/2014. , B. och Wolfers, J. (2008): Economic Growth and Subjective Well-Being: Reassessing the Easterlin Paradox. NBER Working Paper No. , F., “Basic Needs, Capabilities and Human Development, in A. Offer (ed. ): Pursuit of the Quality of Life, , , 1996. Stiglitz, J. E., A. Sen och J-P. Fitoussi (2009): Report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress. Stiglitz, J. E., A. Sen och J-P. Fitoussi (2010): Mismeasuring Our Lives: Why GDP Doesn't Add Up : The New Press. Tavernier, J.-L., Cuneo, P. och Plateau, C. (2015): Measurement of Quality of Life and Well-Being in : The Drivers of Subjective Well-Being. Review of Income and Wealth, 61: 25–33. , J. och , J. (2010): There is more to life than GDP but how can we measure it? Economic and Labour Market Re- view. 4:29–36. Uchida, Y., Y. Takahashi och Kawahara, K (2014): Changes in He- donic and Eudaimonic Well-Being after a severe Nationwide Disaster: The Case of the Great East Earthquake. 15:207–221. Uglanova, E. A. och Staudinger, U. (2013): Zooming in on Life Events: Is Hedonic Adaptation Sensitive to the Temporal Distance from the Event? 111: 265– 286. UNDP (1999): 1999. , : United Nations Development Programme. UNDESA (1993): : Earth Summit – The United Nations Programme of Action from , Division for Sustainable Development, United Nations Publications, . (2014): Indikatorer för uppföljning av ungdomars levnadsvillkor: Förslag till ett utvecklat uppföljningssystem. Ura, K. Alkire, S. Zangmo, T. och Wangdi, K. (2012): A Short Guide to Happiness Index. Uusitalo, H. (1975): Income and welfare. , S. och Gödderz, K. (2014): 2014. Measuring Prosperity in and Other . Denkwerk – renewal. Walzer (1983): Spheres of . : Basic Books. S. m.fl. (2010): The Questionnaire for Eudaimonic Well-Being: Psychometric properties, demographic comparisons, and evidence of validity. 5: 41–61. WCED (UN World Commission on Environment and Development) (1987): Our Common Future: Report of the World Commission on Environment and Development, WCED, . , T. och U, . (2014): Förstudie: Breddat mått på regional utveckling. WHO (1997): WHOQOL: Measuring Quality of Life. , J. och de-Shalit, A. (2007): Disadvantage. (1978): Humanismen som livshållning. En särskild utredare ska kartlägga och analysera samt föreslå mått på utvecklingen av livskvaliteten i det svenska samhället. Måtten ska användas som komplement till traditionella välfärdsmått, som t.ex. BNP per capita, för att på ett bredare sätt kunna följa utvecklingen av livskvalitet, genom att bl.a. ekonomiska, sociala, miljömässiga och subjektiva perspektiv beaktas. Utredaren ska föreslå hur befintliga och eventuella nya mått på livskvalitet kan sammanställas för att belysa och mäta utvecklingen av livskvalitet i . Måtten ska även möjliggöra analyser av fördelningen av livskvalitet mellan olika grupper i befolkningen. Förslagen ska vara väl förankrade i aktuell forskning på området och hänsyn ska i möjligaste mån tas till relevanta rekommendationer i svenska och internationella rapporter om hur livskvalitet börmätas. Utredaren ska bl.a.: göra en kartläggning av befintliga mått på livskvalitet och av data på området, analysera i vilken omfattning som befintliga mått för att mäta utvecklingen av livskvalitet i det svenska samhället är ändamålsenliga och tillförlitliga, med utgångspunkt i den genomförda analysen, och eventuella uppmärksammade brister, föreslå vilka indikatorer som bör ligga till grund för måtten på utvecklingen av livskvaliteten, identifiera vilken ytterligare datainsamling som eventuellt kan krävas för att skapa de relevanta indikatorerna, föreslå hur de olika indikatorerna ska presenteras, samt föreslå hur ofta indikatorerna ska mätas, samt i vilken form och med vilken regelbundenhet resultat ska publiceras. Uppdraget ska redovisas . Behovet av komplementära mått till BNP per capita Människors livskvalitet har länge mätts huvudsakligen med hjälp av olika ekonomiska indikatorer. Inte minst vid internationella jämförelser har BNP per capita varit det ledande välfärdsmåttet. Huvudsyftet med de befintliga ekonomiska indikatorerna är att mäta ekonomisk aktivitet. Även om förändringar i BNP per capita kan visa i vilken riktning samhällets övergripande välstånd utvecklas har detta mått sina begränsningar. Regeringen ser därför ett behov av att säkerställa att det finns data och indikatorer som möjliggör en bredare belysning av människors livskvalitet. Detta kan vara såväl objektiva ekonomiska, sociala och miljömässiga mått som subjektiva mått på t.ex. människors livstillfredsställelse och välbefinnande. Genom att få mer kunskap om människors livskvalitet och koppla denna information till underliggande faktorer och bakgrundsvariabler förbättras möjligheterna att analysera och utvärdera hur olika politiska åtgärder kan påverka människors livskvalitet. Det finns en mängd av mer eller mindre etablerade mått på individuell och social välfärd. En vanlig indelning är att skilja mellan ekonomiska, miljömässiga, sociala och subjektiva indikatorer. Det mest etablerade sättet att mäta ett samhälles välstånd är att använda sig av ekonomiska indikatorer. Till dessa räknas t.ex. BNP per capita, realinkomster, olika mått på konsumtion, mått på inkomstspridningen samt mått på graden av arbetslöshet och fattigdom. Ekonomisk välfärd antas ofta fungera som medel för att tillfredsställa de behov och önskningar som människor har. Fördelen med ekonomiska indikatorer som mått på livskvalitet är att dessa är enklare att mäta än icke-ekonomiska indikatorer, som de lämpar sig för en internationell jämförelse. Dessutom finns det välutvecklade system för att mäta och följa upp olika ekonomiska indikatorer. Ekonomisk teori bygger i första hand på att maximera människors välfärd eller ”nytta”, där BNP per capita ofta används som en indikator på välfärdsnivån. Ökad tillväxt är i denna bemärkelse ett medel för att nå högre välfärd, snarare än ett mål i sig. Ur ett välfärdsteoretiskt perspektiv framförs ofta kritiken att ekonomiska indikatorer i allmänhet, och BNP per capita i synnerhet, är bristfälliga mått på välfärd. Bland annat anförs att alla mänskliga behov inte kan tillgodoses med hjälp av ekonomiska resurser. BNP-måttet ignorerar dessutom fördelningen av resurserna, förändringar i förmögenhet, hushållens produktion av tjänster i hemmet, internationella inkomstflöden etc. Det exkluderar även flera av de faktorer som enligt forskningen är avgörande för individers välbefinnande, såsom sociala relationer, personlig säkerhet, trygghet, hälsa, livsmiljö, livslängd och demokrati, även om det kan finnas en stark samvariation mellan dessa faktorer och BNP per capita. Måttet tar heller inte hänsyn till de bakomliggande anledningarna till en ökad produktion. Utöver detta kritiseras ofta BNP-måttet för att det inte tar hänsyn till vilka konsekvenser den ekonomiska utvecklingen får för miljön och därmed för framtida generationers välfärd. Arbete pågår internationellt med att utveckla mått som försöker fånga miljömässiga aspekter i bedömningen av länders välstånd, t.ex. en utvidgad nettonationalprodukt som tar hänsyn till icke marknadsprissatta nyttigheter, som miljökvalitet och naturkapital. Stora metodologiska problem återstår dock att lösa. Sociala indikatorer på välstånd togs huvudsakligen fram , då de etablerade måtten på samhällsutveckling alltför ensidigt ansågs fokusera på ekonomiska aspekter. Sociala indikatorer kännetecknas av att de mäter människors objektiva livsvillkor, snarare än subjektiva upplevelser. Indikatorerna omfattar exempelvis hälsa, utbildning, vardagsaktiviteter, kulturvanor, deltagande i den politiska processen, miljö och sociala nätverk m.m. De syftar till att mäta ickeekonomiska aspekter av människors liv, även om gränsen till vad som är ekonomiska respektive sociala indikatorer kan anses vara flytande. Kännetecknande för de sociala indikatorerna är att de oftast bygger på befintlig och kvalitetssäkrad data. Indikatorerna kan dock vara svåra att överblicka. Ett sätt att göra indikatorerna mer överblickbara är att kondensera dem till ett index. Detta förutsätter dock att viktningen av indikatorerna inte sker på ett godtyckligt sätt och att samvariationen mellan olika indikatorer beaktas. Till skillnad från ekonomiska och sociala indikatorer mäter de subjektiva indikatorerna hur individen själv värderar olika aspekter av livet, oftast med hjälp av olika slags självskattningsformulär. Det finns flera olika uppfattningar om hur man bäst mäter subjektiv livskvalitet. Individer kan t.ex. skatta hur tillfredsställda de är med livet i dess helhet eller med olika områden i livet, t.ex. hälsa, familj, arbete och fritid. Alternativt kan individers känslomässiga välbefinnande mätas genom att de skattar sin övergripande sinnesstämning, eller hur ofta de upplevt olika positiva eller negativa känslor. Ytterligare ett sätt att mäta subjektiv livskvalitet fokuserar på individers upplevelse av självförverkligande, meningsfullhet och engagemang. Även om subjektiva indikatorer kan utgöra viktiga mått på livskvalitet har även denna typ av mått sina begränsningar. Det finns t.ex. endast begränsad kunskap om i vilken utsträckning de etablerade måtten fångar upp mindre förändringar i subjektiv livskvalitet. Forskningen om subjektiv livskvalitet utvecklas snabbt och frågor om självskattad livstillfredsställelse inkluderas i allt fler undersökningar. Det är viktigt att offentliga redovisningar av subjektiv livskvalitet är förankrade i den framväxande kunskapen och vetenskapliga diskussionen om vad olika mått och undersökningar egentligen visar och hur de kan tolkas på ett rättvisande sätt. Riktlinjer och rekommendationer i nationella och internationella rapporter har arbete pågått inom olika internationella organisationer (FN, EU, , ) och i enskilda länder (t.ex. , , ) med att ta fram nya mått på livskvalitet. De rapporter som finns på området utgör en grund för den framtida utvecklingen av nya och förfinade välfärdsindikatorer. I flera av rapporterna har riktlinjer och rekommendationer presenterats om hur livskvalitet bör mätas.