sou · H3B38 · 2015-02-18 00:00:00 — Effekten av att information tas bort ur årsredovisningarna blir enligt att myndigheten i högre grad tvingas till direktinsamling av uppgifter från företagen. Kvaliteten i statis- tiken blir sämre när möjligheten till kvalitetskontroll via administ- rativa källor försvinner. Återkontakterna med företag kommer att öka. Detta kommer att medföra sämre kvalitet på den ekonomiska statistiken, ökad administrativ börda för företagen samt ökade kostnader för . Sämre kvalitet innebär i för- längningen ökade kostnader även för statistikens användare. För- ändringarna påverkar också, enligt , möjlig- heterna att uppfylla de krav som ställs på statistiken på EU-nivå. har också framhållit att med flera kate- gorier av företag blir regelverken flera och därmed också kostnader för underhåll och förvaltning högre. behö- ver veta vilket regelverk ett företag följer för att kunna anpassa frågorna därefter och därmed säkra kvaliteten i uppgifterna och underlätta för företagen. I det följande redovisas uppfattning om de kostnadskonsekvenser som utredningens förslag får. Här redo- visas också de konsekvenser som, enligt , skulle uppkomma om mikroföretagen också befriades från skyldig- heten att lämna uppgift om medelantalet anställda och om moder- företag. har framhållit betydelsen av att det framgår om någon annan valuta än svenska kronor används i års- redovisningen. Noten om anläggningstillgångar används av Statistiska centralby- råns undersökningar Företagens Ekonomi, , Bal- ansstatistik och Direktinvesteringar för att beräkna brutto- och nettoinvesteringar. Om denna not utesluts, kan det få negativa konsekvenser för beräkningarna av bruttonationalprodukt, där investeringar ingår som en viktig komponent. Investeringar ingår också som obligatoriska variabler i olika EU-förordningar om statistik. Om noten om materiella anläggningstillgångar tas bort, kommer det inte att vara möjligt att verifiera kvaliteten på inläm- nade uppgifter via årsredovisningen utan att en återkontakt med företaget tas. undersökningar Balansstatistik och Direktinvesteringar använder noten om värdeförändringar av finan- siella instrument vid kvalitetssäkring av inkomna uppgifter. undersökning Balansstatistik använder noten om långfristiga balansposter för kvalitetssäkring av inkomna uppgifter. undersökning Företagens Ekonomi använder informationen i noten Intäkter och kostnader av excep- tionell storlek eller förekomst vid stora ospecificerade belopp i resul- taträkningen. Om noten tas bort, kan det leda till att fler företag behöver kontaktas för att utreda vad intäkterna och kostnaderna omfattar. Medelantalet anställda är, enligt , en mycket viktig variabel för den ekonomiska statistiken. Statistikverksam- heten i denna del sammanhänger bl.a. med en EU-förordning (SBS- förordningen25) som innebär att måste leverera data om antalet heltidsanställda. Statistiken används för ekonomiska analyser, vid beräkning av nyckeltal och för att verifiera riktigheten i andra uppgifter, såsom lönekostnader och nettoomsättning. köper in en heltäckande uppgift över medelantalet anställda från kreditupplys- ningsföretag, vilka har tagit den från företagens årsredovisningar. Uppgiften kommer inte finnas allmänt tillgänglig om notupplys- ningen i årsredovisningen försvinner. Det skulle, enligt , vara förödande för kvaliteten i den ekonomiska stati- stiken och leda till en betydande utökning av direktinsamlingen från , fler återkontakter med enskilda före- tag, ökade kostnader för och ändå en sämre kvalitet i de slutliga uppgifterna. Det är dessutom svårare för före- tagen att lämna uppgiften om den inte redan finns framtagen. Att helt utesluta mikroföretagen ur statistiken är därför inte möjligt; skulle då inte kunna fullgöra sina åtaganden gentemot EU och skulle inte kunna förse beslutsfattare och forskare i med ett fullständigt underlag. Om upplysning om moderföretag utesluts för de små företagen, kommer denna information inte finnas tillgänglig, vilket skapar 25 och Rådets förordning(EG) NR 295/2008 av om statistik över företagsstrukturer. stora problem för kvaliteten i koncern- register. har här också hänvisat till att myn- digheten enligt EU-förordningen om företagsregister26 är ansvarig för att hålla ett företagsregister inklusive ett koncernregister med samtliga moder- och dotterrelationer som de svenska företagen har. Minst halva koncernregistret består av koncerner som omfattas av de storlekskriterier som lättnaderna avser. Även information om moderföretaget i den största koncern som företaget tillhör har högt informationsvärde i hållandet av ett koncernregister. Det var positivt att utredningen i sitt delbetänkande föreslog att små före- tag ska krävas på att lämna upplysning om moderföretaget i den minsta koncern som företaget ingår i. Att nu föreslå att denna notupplysning inte ska gälla mikroföretag, som är den största andelen av de små företagen, skulle vara mycket negativt för kvali- teten i koncernregistret. Om notupplysningen om moderföretag i den minsta koncern som företaget ingår i undantas för mikroföre- tag, behöver denna uppgift istället att insamlas direkt för räkning. Ett borttagande av kraven på notupplysningar om medeltalet anställda och koncerntillhörighet skulle enligt Statistiska central- byrån leda till en ökad årlig kostnad på samt en engångskostnad om totalt för statistik- verksamheten. Dessutom skulle företagens kostnader för statistik- inlämning öka med cirka 66 miljoner kronor.27 Då har hänsyn inte tagits till den upplevda bördan för de enskilda företagen, alla extra återkontakter och inte heller den väsentligt försämrade kvaliteten i statistiken. 26Regulation (EC) No 177/2008 of Parliament and ary 2008 establishing a common framework for business registers for statistical purposes and repealing Council Regulation (EEC) No0 2186/93. 27Av det sistnämnda beloppet avser kostnader för besvarande av Statis- tiska centralbyråns statistikförfrågningar avseende antal anställda. Beloppet har beräknats utifrån antagandet att tidsåtgången för detta kan beräknas och att upp- gifter samlas in från samtliga mikroföretag vilket enligt är en förut- sättning för att uppnå samma kvalitet som . har dock uppgett att man av bl.a. kostnadsskäl troligen skulle tvingas begränsa antalet enkäter till företagen och att kostnaden därför är högt räknad. Ytterligare avser företagens kostnader för att besvara förfrågningar från om koncern- tillhörighet. Det beloppet baseras på antagandet att besvarandet tar . 10.4Undertecknande och offentliggörande av redovisningshandlingar Det införs en möjlighet att färdigställa årsredovisningen genom ett protokollfört beslut vid ett styrelsemöte där samtliga styrelseleda- möter och den verkställande direktören deltar. Utredningen har kunnat konstatera att lagens krav på att en års- redovisning ska skrivas under av samtliga styrelseledamöter och den verkställande direktören i vissa fall kan leda till problem för företagen. Detta har utvecklats närmare i avsnitt 4.2.1. Utredningen har övervägt flera alternativ såsom att det ska räcka att minst hälften av styrelseledamöter skriver under årsredovisningen, att styrelsens ordförande eller annan styrelseleda- mot skriver under å hela styrelsens vägnar eller att undertecknande ska kunna ske genom ombud. Av skäl som utredningen har redo- visat i avsnitt 4.2.4 har utredningen dock förkastat alla dessa alter- nativ. Vilka berörs av förslaget? Kravet på att årsredovisningen ska undertecknas av samtliga styr- elseledamöter gäller samtliga aktiebolag, ekonomiska föreningar och andra företag, som företräds av en styrelse. fanns det 476 128 aktiebolag i aktiebolagsre- gister. Antalet företag som berörs av förslaget kan antas ligga på ungefär denna nivå. Utredningen räknar dock inte med att det före- slagna alternativa sättet för färdigställande av årsredovisningen kommer att utnyttjas av mer än en mindre andel av de berörda företagen. De kostnadsmässiga och andra konsekvenser som regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen Ett förenklat förfarande vid färdigställandet av årsredovisningen skulle innebära en besparing i både tid och pengar för de företag som annars måste skicka runt årsredovisningen mellan styrelseleda- möterna för att få den påskriven och därmed färdigställd. Enligt databas kostade undertecknandet av årsredo- visningen landets företag totalt i arbets- kostnad . Enligt en undersökning av som gjordes år 200828 kostade försändelser av årsredovisningen 1 290–per bolag och år (i timkostnad x 3–= cirka 1 290–1 700 kro- nor per bolag). Några nyare siffror än de nu presenterade har inte gått att få fram genom de myndigheter som tillhandahåller statistiska upp- gifter. Bland annat mot den bakgrunden är det enligt utredningens bedömning svårt att närmare uppskatta de besparingar för före- tagen som förslaget kan antas innebära. Utifrån ett antagande att ett tusental företag kan komma att utnyttja den nya bestämmelsen kan den antas leda till en sammanlagd årlig besparing på . En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU Såsom utredningen närmare har utvecklat i avsnitt 4.2.3 får den föreslagna lösningen anses stå i överensstämmelse med . 28 ÅF:s slutrapport samhällsnytta med XBRL-anpassad årsredovisning för svenska aktiebolag s. 41 (). Ett s.k. fastställelseintyg ska kunna undertecknas av någon annan än en styrelseledamot eller den verkställande direktören. Ett aktiebolag ska enligt 8 kap. 3 § ÅRL alltid offentliggöra års- redovisningen genom att ge in den i bestyrkt kopia till Bolagsver- ket. På kopian av årsredovisningen ska en styrelseledamot eller den verkställande direktören skriva ett s.k. fastställelseintyg om att balansräkningen och resultaträkningen har fastställts på årsstäm- man med uppgift för stämman. Liknande regler gäller för vissa ekonomiska föreningar. I den praktiska tillämpningen har påtalats att det skulle under- lätta för företagen om en redovisningskonsult eller annan hade möjlighet att skriva under fastställelseintyget. Utredningen har övervägt ett avskaffande av fastställelseintygen men har bedömt att det bl.a. skulle öka risken för att inlämnade årsredovisningar inte överensstämmer med vad stämman har beslu- tat (se vidare avsnitt 4.3). Vem berörs av förslaget? fanns det knappt det 476 130 aktiebolag. Samtliga berörs av förslaget. Hur många av dessa som kommer att använda sig av den föreslagna möjligheten är dock oklart. De kostnadsmässiga och andra konsekvenser som regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen Tidsåtgången för företagen att upprätta ett fastställelseintyg är försumbar, eftersom denna funktion finns inlagd i de flesta bok- föringsprogram och tas fram med ”en knapptryckning”.29 Fördelen med förslaget handlar därför knappast om tidsvinster, förknippade med framtagandet av intyget. Förslaget innebär emellertid att åtgärden på ett effektivare sätt kan integreras i det arbete som en redovisningsbyrå biträder företaget med; indirekt kan detta leda till tidsvinster och besparingar som dock är svåra att precisera till beloppet. En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU Varken de tidigare bolagsrättsliga direktiven eller det nya redovis- ningsdirektivet innehåller några bestämmelser om fastställelseintyg. Utredningen bedömer att förslaget står i överensstämmelse med . 10.4.3Meddelande om brister i redovisningshandlingar ska kunna skicka underrättelse om brister i redovis- ningshandlingar till ett aktiebolag med e-post, med tjänsten Mina meddelanden eller på annat lämpligt sätt. Om ett bolag har gett in redovisningshandlingar till Bolags- verket men handlingarna är förenade med någon avhjälpbar brist, t.ex. genom att handlingarna inte är bestyrkta, får förseningsavgift beslutas först om bolaget har underrättats om bristen och fått till- 29 Uppgifter kommer från tillfrågade redovisningskonsulter. fälle att avhjälpa den men inte har gjort det inom tid som har angetts i underrättelsen.30 En sådan underrättelse måste skickas med vanlig post. En lösning där även e-post och olika elekt- roniska meddelandetjänster används skulle förenkla handläggning, eftersom översändandet med t.ex. e-post är enklare och billigare än översändandet med vanlig post. Utredningen har inte kunnat identifiera några andra lösningar som ger den effektiviseringspotential som den valda lösningen har. Vilka berörs av förslaget? Förslaget berör de aktiebolag som har gett in redovisningshand- lingar som är förenade med någon avhjälpbar brist. har angett att verket skickade ut 42 510 förelägg- anden, där man upplyste företagen om att den ingivna årsredovis- ningen var bristfällig. De kostnadsmässiga och andra konsekvenser som regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen Ett pappersutskick kostar enligt att skicka ut. I detta ingår papper, tryck, kuvert och portokostnad. har uppgett att, under förutsättning att hälften av alla aktiebolag antingen har en e-postadress registrerad eller är anslutna till Mina Meddelanden, besparingen initialt kan antas bli, med en mycket försiktig beräkning, . 30 Se 8 kap. 8 § ÅRL. En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU Varken de tidigare bolagsrättsliga direktiven eller det nya redovis- ningsdirektivet innehåller några bestämmelser som berör det aktu- ella förfarandet. Förslaget bedöms inte komma i konflikt med EU- rätten. 10.4.4Möjlighet för företag att begränsa offentliggörandet av redovisningshandlingar bör inte utnyttja den möjlighet som redovisningsdirektivet ger att i vissa delar undanta små och medelstora företag från kraven på offentliggörande av årsredovisningen. Redovisningsdirektivet ger medlemsstaterna möjlighet att undanta små företag från skyldigheten att offentliggöra resultaträkningen och förvaltningsberättelsen. Medlemsstaterna har också möjlighet att tillåta att medelstora företag under vissa förutsättningar offent- liggör balansräkningen och noterna i förkortad form. Utredningen har bedömt att förenklingseffekten av ett utnyttjande av de aktuella direktivbestämmelserna skulle bli mycket begränsad, eftersom företagen ändå alltid måste offentliggöra en del av års- redovisningen, dvs. balansräkningen eller en förkortad variant av denna. Till detta kommer att det offentliggjorda materialet skulle ha ett avsevärt sämre informationsvärde, särskilt som resul- taträkningen från ett intressentperspektiv kan vara lika viktig som balansräkningen. Små och medelstora företag skulle beröras direkt om möjligheten att begränsa offentliggörandet utnyttjades. Detta innebär samman- lagt cirka 370 000 företag.31 De kostnadsmässiga och andra konsekvenser som regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen Kostnaden för de små och medelstora företagen för att skicka in årsredovisningen till beräknas uppgå till mellan 1,8 och . Beräkningen har skett med hjälp av Regel- räknaren32. Regelräknaren skiljer här på K2-företag med en omsätt- ning respektive . Utredningen har inte haft tillgång till statistik om hur många av de här aktuella företagen som tillhör respektive kategori och har där- för beräknat kostnaderna med båda beräkningssätten. Detta ger följande resultat: K2-företag med omsättning : popula- tion 370 000 x frekvens 1 x (1,x i timlön/60) = . K2-företag med en omsättning : popula- tion 370 000 x frekvens 1 x (0,x i timlön/60) = . Eftersom, vid ett utnyttjande av de aktuella optionerna i direktivet, visst material fortfarande måste offentliggöras, skulle dock besparingen stanna på en avsevärt lägre nivå. 31Siffran utgörs av 364 900 små företag och 5 100 medelstora företag. Siffror från undersökning Företagens Ekonomi 2012. 32Timlönen har räknats upp med hänsyn till löneökningar inom yrkes- kategorin ekonomipersonal . 10.5.1Upplysningar om varulagrets nettoförsäljningsvärde Kraven på notupplysningar om väsentliga avvikelser mellan å ena sidan varulagrets anskaffningsvärde och dess nettoförsäljningsvärde utmönstras ur ÅRL. Kravet på att upplysningar vid vissa förhållanden ska lämnas om skillnaden mellan varulagrets bokförda värde och nettoförsäljnings- värdet infördes i svensk rätt uteslutande på grund av att det fanns ett motsvarande, tvingande, krav i det fjärde bolagsrättsliga direk- tivet. Det nya direktivet innehåller inte något motsvarande krav. Alternativet till den föreslagna lösningen är att behålla upplys- ningskravet. Enligt utredningens bedömning finns det dock inte tillräckliga skäl för det. Vilka berörs av förslaget? Förslaget berör stora företag, medelstora företag och företag av allmänt intresse. Enligt uppgick antalet företag som, med den av utredningen föreslagna kategori- indelningen, utgjorde stora företag, medelstora företag och företag av allmänt intresse till 1 600, cirka 5 200 respektive cirka 1 300, dvs. totalt cirka 8 100 företag. De kostnadsmässiga och andra konsekvenser som regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen har inte beräknat de berörda företagens kostnader för att upplysa om lagertillgångar. Som en jämförelse kan dock nämnas att K3-företagens kostnader för att upplysa om materiella tillgångar (som givetvis kan vara annat än lager), vid en beräkning enligt Regelräknaren, uppgår till (enligt följande: population 8 100 x frekvens 1 x (91,x 523 kro- nor i timlön/60+ i extern kostnad). En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU Det nya redovisningsdirektivet innehåller, till skillnad från det tidi- gare direktivet, inget upplysningskrav av detta slag. Den föreslagna ändringen står således inte i konflikt med gällande EU-rätt. 10.5.2Större periodiseringsposter och större avsättningar. Kraven på att större företag ska lämna specificerade upplysningar om större periodiseringsposter och större avsättningar utmönstras ur ÅRL. Enligt 3 kap. 8 § ÅRL ska större företag (medelstora och stora företag samt företag av allmänt intresse) alltid specificera större belopp som ingår i posterna Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter och Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (större periodiseringsposter). Sådana företag ska också alltid specificera större avsättningar som har tagits upp under posten Övriga avsätt- ningar i balansräkningen (3 kap. 10 § ÅRL). Kraven härrör från det fjärde bolagsrättsliga direktivet men saknar motsvarighet i det nya direktivet. Utredningen har övervägt ett bibehållande av upplysningskravet men har, av skäl som redovisas närmare i avsnitt 6.5, inte funnit till- räckliga skäl för detta. Vilka berörs av förslaget? Förslagen berör stora företag, medelstora företag och företag av allmänt intresse. Enligt uppgick antalet företag som, med den av utredningen i SOU 2014:22 före- slagna kategoriindelningen, utgjorde stora företag, medelstora före- tag och företag av allmänt intresse till 1 600, cirka 5 200 respektive cirka 1 300, dvs. totalt cirka 8 100 företag. De kostnadsmässiga och andra konsekvenser som regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen har inte beräknat kostnaderna för kraven på speci- fikation av större periodiseringsposter och avsättningar. En rimlig uppskattning kan dock vara att kostnaderna motsvarar kostnaden för att upplysa om materiella tillgångar. I så fall kan kostnaderna med hjälp av Regelräknaren beräknas enligt följande. Population 8 100 x frekvens 1 x (91,x i timlön/60+ i extern kostnad)= . En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU Det nya redovisningsdirektivet innehåller inte något krav på speci- fikation av större periodiseringsposter och avsättningar som fanns i det fjärde bolagsrättsliga direktivet. Den föreslagna regleringen överensstämmer således med . 10.6Vissa frågor om finansiella företags redovisning och värdepappersföretag som drivs i aktiebolagsform ska, vid upprättande av koncernredovisning, inte behöva göra den uppdelning av eget kapital som ska göras vid upprättande av års- redovisning. Försäkringsbolag som drivs i aktiebolagsform och som får dela ut vinst ska, vid upprättande av koncernredovisning, inte behöva upplysa om fördelningen av koncernens eget kapital på bundet och fritt. Detta ska gälla även när koncernredovisningen upprättas med tillämpning av internationella redovisningsstandar- der som Kommissionen har antagit med stöd av IAS-förordningen. Bestämmelserna i om krav på upplysningar om utdel- ningsbart kapital och om de överväganden som har gjorts vad gäller utdelningsbart kapital justeras så att det klart framgår att samtliga bestämmelser om kapitalskydd ska beaktas. I samtliga kreditinstitut och värdepappersbolag ska uppskriv- ning av anläggningstillgångar kräva medgiv- ande. Vilka berörs av förslagen? Antalet företag som berörs av ändringarna i ÅRKL är cirka 300 och antalet företag som berörs av ändringarna i ÅRFL 281.33 De kostnadsmässiga och andra konsekvenser som regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen Kostnaden för företagen att upplysa om eget kapital som helhet framgår av databas . Kostnaden uppgick till för de företag som omfattas av ÅRKL och ÅRFL. Vid en uppräkning av lönekostnaden (den genomsnittliga ökning av lön för ekonomipersonal som skett ) blir denna kostnad istället 250 871 33 Siffror från (2014). Beräkningen bygger på att tidsåtgången för upplysningen är . Huvuddelen av torde avse uppdelningen mellan fritt och bundet kapital. Den föreslagna ändringen torde därmed leda till en sammanlagd besparing, motsvarande huvud- delen av det angivna beloppet. En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU De föreslagna förändringarna står inte i strid med . Den nuvarande årsredovisningslagen (ÅRL) ersätts med en ny lag med ny redaktionell utformning. Dessutom ersätts de nuvarande årsredovisningslagarna för kreditinstitut och värdepappersbolag respektive försäkringsföretag (ÅRKL och ÅRFL) av nya lagar. Det införs också en särskild lag om delårsrapporter. Bakgrund och alternativa lösningar Skälen för utredningens förslag har behandlats i avsnitt 8. Där har också fördelarna och nackdelarna med att behålla nuvarande lagar diskuterats. Vilka berörs av förslagen? Samtliga företag som upprättar årsredovisning berörs, framför allt genom att de som å företagens vägnar sköter redovisningen måste orientera sig i det nya regelverket. Antalet årsredovisningar från aktiebolag som inkom till var 428 622. Gällande övriga företagsformer inkom 7 819 årsredovisningar. Till detta kommer ytterligare ett antal företag som är skyldiga att upprätta årsredovisning men inte behöver ge in den till . Antalet företag som berörs av ändringar i ÅRKL är cirka 300 och av ändringar i ÅRFL 281. Antalet företag som lämnade in delårsrapporter till uppgick till 578. Även landets revisorer, f.n. cirka 3 660, måste på liknande sätt orientera sig i det nya regelverket. De kostnadsmässiga och andra konsekvenser som regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen Det kommer att bli nödvändigt för företagen att se över sin doku- mentation, sina riktlinjer m.m. i anledning av de nya redovisnings- lagar som utredningen föreslår. Det kommer vidare att krävas vissa utbilningsinsatser för redovisningskonsulter och revisorer. En upp- skattning av dessa kostnader har gjorts av utredningens expertis. Kostnaderna har därvid uppskattats motsvara en halvdags- eller en heldagskurs per redovisningskonsult, varvid kostnaden för en hel- dagskurs kan beräknas till i snitt .