sou · H3B335 · 2015-03-31 00:00:00 — Det är också viktigt att utveckla arbetssätt över nivågränserna; lokalsamhälle, kommun, region och stat. En iakttagelse under arbetet med programmet är att den lokala och regionala nivån ofta saknat tillräckliga resurser för att arbeta med frågorna och för att hantera själva ansökningsförfarandet. En av erfarenheter är att det krävs ett utåtriktat och uppsökande arbetssätt för att få de lokala projekten till stånd. Det har behövts uppmuntran, stimulans och inspiration utifrån för att komma igång. En viktig roll under programmets gång har därför varit kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Inom ramen för programmet har olika typer av projekt genomförts. Många av dem har omfattat både kommersiell och offentlig service, medan andra varit inriktade på endera kommersiell eller offentlig service. I det större landsövergripande projektet ”Lokala hållbara servicelösningar” som har drivits av ”Hela ska Leva” har 15 orter i åtta län ingått. Projektet har syftat till att utveckla service- 13 Uppdrag att stimulera framtanget av lokala lösningar och initiativ på serviceområdet, Dnr N2009/465/RT. Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service punkter i främst dagligvarubutiker. På orterna har utvecklingsgrupper utarbetat program och åtgärdsförslag för vad servicepunkten kan innehålla utifrån en behovsanalys som har gjorts på orten. Sedan har utvecklingsgrupperna med stöd av Hela Ska Leva, kommunen och och/eller det organ som har det regionala tillväxtansvaret haft kontakt med föreslagna servicegivare för att se vilka insatser som kan genomföras. En viktig del av genomförandefasen av projektet har varit att finna servicelösningar som kan bli tekniskt, organisatoriskt och finansiellt hållbara på lång sikt. Ett annat exempel är från i . Syftet med projektet var att skapa förutsättningar för en ny samlingsplats i i anslutning till befintlig ICA-affär. Till affären skulle kopplas bibliotek, kafé, samhälls- och turistinformation. Målet har förverkligats och den fysiska platsen har blivit både en samlingsplats med bibliotek och en servicepunkt med allmän information från kommunen och andra myndigheter samt turistinformation. Ytterligare ett exempel från är projektet ”Landsbygdshandeln som ökat turistmål” som drivits av i samverkan med Destination , , och . Syftet har varit att stärka landsbygdshandeln i som turistmål och servicepunkt för turister. Slutresultatet är ett turismkoncept som helt eller i valda delar är applicerbart på andra butiker. Projektet har gett en plattform att bygga vidare på vad gäller enklare turistinformation i butik. fick 2012 i uppdrag av regeringen att genomföra insatser för att stärka den lokala nivåns arbete med offentlig och kommersiell service.14 För projektet avsattes totalt fördelade . Satsningen genomförs 2012–2015 och innebär att ett antal kommuner med serviceglesa områden i gles- och landsbygder får möj- 14 Regeringsbeslut Dnr N2011/6952/RT (delvis). Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service lighet att arbeta konkret med samordnade servicelösningar. De utvalda kommunerna arbetar aktivt på hemmaplan, men fungerar även som ambassadörer och sprider erfarenheter och goda exempel till andra kommuner, till berörda myndigheter och till regeringen. Femton pilotkommuner deltar; (), , , //(tre kommuner i samverkan), , , , , , , , , och . Som ambassadörer medverkar , , , och . är en av pilotkommunerna som arbetar för att hitta nya samverkanslösningar och skapa och utveckla servicepunkter på landsbygden. För handlar det också om att skapa modeller för samverkan mellan kommersiell, ideell och offentlig verksamhet och om att utveckla besöksnäringen och företagandet i bygden. Fem butiker har identifierats som de mest sårbara och geografiskt ligger de strategiskt som ”utposter” i kommunen. Kommunen erbjuder dem ett samarbete under förutsättning att handlaren eller föreningen är intresserad. Hemsändning är också ett villkor. Det innebär att butiken kör ut matkassar till kunder som inte själva kan ta sig till butiken. Servicepunkten ska bl. a. tillhandahålla hemsändning, boklåda för återlämning av böcker till , turistinformation och dator med möjlighet till uppkoppling på nätet. Kommunens ersättning utgår med per servicepunkt. 6.3.2Att stödja kommunernas arbete med tillgänglighet till service I flera regionala serviceprogram diskuteras hur kommunerna kan uppmuntras att medverka i arbetet med servicefrågor. I det regionala serviceprogrammet för län15 ges en stödjande roll gentemot kommuner. Här finns en frustration över hur kommunerna ska klara serviceförsörjningen till de glest befolkade kommundelarna och krasst handlar det om ekonomiska realiteter. Samarbetet mellan kommunerna är begränsat och flera efterlyser mera utbyte av 15 regionala serviceprogram 2014–2018, . Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service erfarenheter och flera kommunöverskridande projekt i syfte att hitta lösningar. är ett län med många olikheter i flera avseenden – demografiskt, geografiskt och kulturellt. Det ställer höga krav på analys och lyhördhet i arbetet för en god och rimlig servicenivå på landsbygden. Lokala förutsättningar måste i hög grad styra utformningen av servicelösningar. I programmet ses kommunernas engagemang som förutsättning för ett framgångsrikt arbete liksom samarbete med byalag, föreningar och andra aktörer på landsbygden. I det arbetet ska vara en samarbetspartner och ett praktiskt stöd för kunskapsutbyte, plattformar för möten, information och omvärldsbevakning. Ett av målen i programmet är att samtliga kommuner ska ha en aktuell varuförsörjningsplan års utgång. I möten med länets kommunledningar under remissomgången av regionala serviceprogram har frågan om varuförsörjningsplaner diskuterats. Syftet med varuförsörjningsplanerna är att utifrån en nulägesbeskrivning göra en bedömning av hur boende i glesbygd har, och kommer att ha, tillgång till dagligvaror och drivmedel inom rimligt avstånd. En viktig uppgift för blir att i kommande serviceprogram vara ett stöd för kommunerna i det arbetet. I det regionala serviceprogrammet för konstateras också att kommunerna är viktiga aktörer i servicefrågor. Dels har de många viktiga offentliga servicefunktioner inom skola, omsorg och vård, dels har de ett omfattande planeringsansvar för sin kommun där kommunernas tillväxtfrågor också hanteras. Kommunerna har en viktig roll i partnerskapet men kan också ha roller i att utveckla pilotinsatser inom serviceområdet, organisera sin verksamhet tillsammans med andra servicegivare för bättre tillgänglighet, samarbeta med ideella krafter och investera i strategiska mötesplatser för att skapa attraktiva bygder. Alla kommuner bör ha en aktuell plan för varuförsörjning och service. bör underlätta kommunernas arbete med att ta fram dessa planer genom att bistå med underlag och metodstöd och ge möjligheter till erfarenhetsutbyte och samordning.16 16 Regionalt serviceprogram –2018, . Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service 6.3.3Kommunernas roll för stöd till kommersiell service Enligt den nuvarande förordningen om stöd till kommersiell service får stöd lämnas endast om den berörda kommunen har planerat varuförsörjningen på ett sådant sätt att behovet av stöd kan bedömas (6 § i förordningen). Kommunerna har följaktligen en roll när det gäller stödgivningen inom kommersiell service. Det framgick redan av den första förordningen som reglerade stöd till kommersiell service, . Maj:ts kungörelse (1973:608) om statligt stöd till kommersiell service i glesbygd, att investeringsstöd endast fick avse försäljningsställen som var lokaliserade i överensstämmelse med serviceplanering (8 § i förordningen). Av förarbetena till förordning framgår tydligt att man ansåg att det ankom på kommunerna att svara för att en tillfredsställande service upprätthölls i olika kommundelar. Enligt förarbetena skulle till grund för beslut rörande statliga stödåtgärder därför finnas översiktliga planer för serviceförsörjningen i kommunerna.17 En ny förordning, förordning (1979:638) om statligt stöd till glesbygd, infördes . Stöd enligt den förordningen kunde ges till kommuner i form av hemsändningsbidrag och till näringsidkare i form av avskrivnings- och investeringslån, kreditgaranti eller driftsstöd. I stället för att försäljningsstället skulle vara lokaliserat i överensstämmelse med serviceplanering kom man att anta den formulering som gäller än , dvs. att stöd endast kunde utgå om berörd kommun planerat varuförsörjningen på sådant sätt att behovet av stöd kunde bedömas (32 § i förordningen). Det framgår inte av den proposition som föregick förordningen 1979 varför formuleringen ”i överensstämmelse med serviceplanering” ändrades till ”om berörd kommun planerat varuförsörjningen”. I propositionen talas uteslutande om ”serviceplanering” och hur värdefull en sådan är som beslutsunderlag för servicestödet.18 Detta talar för att ändringen inte var tänkt att innebära någon förändring i sak i fråga om vad kommunerna skulle prestera som underlag för stödbeslutet. Mot ovanstående bakgrund framgår det tydligt att kommunernas roll att planera service- och varuförsörjning är – och har under 1973:1 s. 58. 1978/79:112 s. 120 ff. Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service flera decennier varit – av stor betydelse när det gäller förutsättningarna för stödgivning inom kommersiell service. Enligt (2010:900) ska varje kommun ha en aktuell översiktsplan som omfattar hela kommunen. Översiktsplanen anger inriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön och ger vägledning för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas och hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras. Av översiktsplanen ska framgå bl.a. hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med relevanta och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling inom kommunen (se 3 kap. 1–2 och 5 §§ ). Översiktsplanen fick delvis en ny roll i den nya . Enligt förarbetena till den nya lagen behövde översiktsplanens roll och betydelse stärkas genom att översiktsplanens funktion, både som underlag för beslut enligt och som ett strategiskt, politiskt instrument, skulle förtydligas i lagstiftningen.19 Av skälen för regeringens förslag till en mer strategisk översiktsplan framgår följande. ”Lagstiftningen bör ge stöd för en mer visionär och strategisk översiktsplan som tar hänsyn till och samordnar överordnade, för kommunen relevanta, nationella, regionala och mellankommunala mål, planer, program och strategier. Sambanden mellan översiktsplanen och t.ex. regional tillväxt och utvecklingsprogram, länsplaner för transportinfrastruktur, miljökvalitetsmålen och regionala klimat- och energistrategier bör tydliggöras. Det kan också finnas mål, planer och program som avser elektronisk infrastruktur, avfallshantering, kollektivtrafikförsörjning eller jämställdhet och integration som har betydelse för kommunens hållbara utveckling. Därigenom kan översiktsplanen utvecklas till ett sektorsövergripande och strategiskt instrument för kommunens långsiktiga utveckling av den fysiska planeringen och även fungera som en plattform för kommunens medverkan i bl.a. den regionala utvecklingsplaneringen.”20 2009/10:170 s. 176. 20Ibid s. 177. Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service Två kommuner som uppdaterat sina översiktplaner är och . De har också tagit upp servicefrågorna i den gemensamma planen.21 Nedan återges ett avsnitt i planen. ”Samhällsinsatser som stärker förutsättningarna för boende och verksamheter i stadsregionens omland ska prioriteras till vissa serviceorter. Det stärker i sin tur tillgången till service för de som bor och verkar i omgivningen till serviceorterna. De serviceorter som har identifierats är , , (Rönndalen), (Borgärdet), och i kommun, och , Torsång och Halvarsgårdarna/Sellnäs i kommun. Men även i en del av de andra mindre tätorterna finns service, bland annat dagligvaruhandel och skola/förskola eller andra mötesplatser som bidrar till att göra dessa delar av kommunerna till attraktiva boendemiljöer. Bidrag för kommersiell service ska kunna komma även dessa orter till del. Nya och alternativa utvecklingssatsningar kan ge ytterligare möjligheter. Skolorna i dessa delar av kommunerna kan nyttjas mer effektivt även för andra verksamheter. Genom samspel mellan generationer kan utvecklingen stödjas ytterligare.” 6.3.5Lokalt och ideellt engagemang I många bygder finns ett aktivt föreningsliv i idrottsföreningar, , skoterklubbar, politiska lokalföreningar, pensionärsorganisationer och i många andra former. Många föreningar är också engagerade i arbete med lokal utveckling. Människor driver lanthandel i föreningsregi, etablerar drivmedelsstationer eller bistår andra människor när tillgängligheten till service brister. Det ideella engagemanget spelar stor roll på landsbygden och i glesbygd. En av de ideella organisationerna är Hela ska leva, som har 24 länsbygderåd, drygt 100 kommunbygderåd och cirka 5 000 lokala utvecklingsgrupper spridda över hela landet. Många av de lokala grupperna arbetar med att ta fram lokala utvecklingsplaner. Organsationens ambition är att dessa tydligare ska kopplas samman med den kommunala planeringen och vidare till 21 Översiktsplan FalunBorlänge Antagen av kommunfullmäktige i och i . Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service arbetet med regionala serviceprogram. Modellen ska stärka planeringsprocesserna utifrån ett underifrånperspektiv. i konstaterar i länets regionala serviceprogram att lokalt engagemang är viktigt för det lokala utbudet av kommersiell service. Det finns ett samband mellan etablerade och drivande byalag/utvecklingsgrupper och en välmående lanthandel, drivmedelstation eller servicepunkt. Det finns exempel i där det lokala engagemanget övergått i att ideella organisationer till och med själva driver butiken, drivmedelstationen eller servicepunkten på orten. En lika betydande faktor är förstås de lokala handlarnas engagemang, hårda arbete och initiativrikedom. har för avsikt att ta tillvara detta lokala engagemang och stötta den kompentensutveckling som krävs för att det ska kunna vidmakthållas och frodas. skriver också att detta engagemang inte kan tas för givet. Det finns orter där kontakten mellan ortsbor och lanthandlare är begränsad, vilket inte gagnar utvecklingen. Erfarenheten visar att lanthandel och den omkringliggande bygden bör ingå en slags symbios där man noga lyssnar på och agerar efter varandras önskemål och behov. För att en ambitiös lanthandlare, som prövar alla sätt att få omsättningen att räcka till, ska lyckas krävs att ortsborna bjuder till och också begagnar sig av de tjänster (och handlar de varor) som erbjuds. Det krävs också att lanthandeln så långt möjligt försöker hålla det sortiment som ortsborna efterfrågar. 6.3.6Samordnade servicelösningar – exempel och andra kommuner som har avtal med handlare Allt fler kommuner sluter avtal med handlare om att tillhandahålla olika kommunala tjänster. Det innebär att kommunen tar till vara butiken som en samlingsplats för service som butiken blir mer attraktiv och får fler ben att stå på. är ett exempel på en kommun som har slutit uppdragsavtal med nio handlare om att de i butiken ska erbjuda viss service. Uppdragsavtalen innebär att handlaren åtar sig att vara lokal servicepunkt inom . Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service Att vara lokal servicepunkt innebär att man åtar sig vissa uppdrag för kommunens räkning och för det erhålls en uppdragsersättning. Servicepunkten förbinder sig alltid att delta i minst tre av kommunen anvisade korta utbildningar samt att se till att butiken är tillgänglig för funktionshindrade. Avtalet tecknas med möjlighet till förlängning årsvis. Ersättning utbetalas kvartalsvis då öppet- tiderna är minst och . Ersättning för respektive åtagande uppgår till per Kommunens utbetalning kan uppgå till högst . Åtagandena är bl.a. följande. Information om sevärdheter, turistiska attraktioner, föreningsinformation och kommuninformation. För allmänheten tillhandahållande av internetuppkopplad lättillgänglig dator med vissa mjukvarukrav samt skrivare. Packning och iordningsställande av matvarupaket inkl. resor. I använder samtliga kommuner den modell som utvecklats i eller avtal som liknar denna modell. har tre servicepunkter och åtagandena är ungefär desamma som i . har fyra servicepunkter och har tre. och har liknande uppdragsavtal med vardera en servicepunkt. Den modell som används i finns också i och i . , , , , och kommuner har också avtal med butiker om olika typer av service. och är på gång att erbjuda servicepunkter med avtal. I län har en överenskommelse med butiken i på försök. Om försöket faller väl ut vill kommunen upprätta avtal med ytterligare någon eller några butiker alternativt med någon drivmedelsanläggning. kommun har tillämpat en annan typ av samarbete. Servicepunkt är ett samarbetsprojekt mellan , kommun, ICA Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service Servicepunkten finns i ICA Nära och är en samlings- och träffpunkt med enklare café. Här finns en lånedator för betaltjänster med mera, som man kan ta del av information, e-tjänster och turistinformation. Butikens personal bemannar servicepunkten vid behov. Investeringarna i lokalerna har finansierats genom bidrag från i län och Häradssparbanken . En del i kommunens åtagande är att kommunen bekostar 0,2 tjänst hos butiken för att sköta servicepunkten. Servicepunkter av olika slag Organisationen ”Hela ska leva” har försökt definiera och standardisera begreppet ”Servicepunkt”. Syftet har varit att garantera alla medborgare en viss grundservice och likvärdig service liksom service från statliga myndigheter. Det har dock visat sig att de lokala variationerna är så många att denna ambition har fått stå tillbaka till förmån för behovet av lokal anpassning. ”Hela ska leva” uppskattar att det finns ett 100-tal servicepunkter och att det ständigt tillkommer nya. Många är placerade i butik medan andra finns i bygdegårdar, andra föreningslokaler eller bibliotek. Turistbyrå, vårdcentral, företagshus, kommunägt kontor och skola förekommer också. En del har ingen kommersiell verksamhet alls utan är i första hand en plats för kultur- och föreningsaktiviteter, information samt social samvaro. Nedan följer några exempel på servicepunkter som inte har en butik som bas för verksamheten. Bodens kommun har avtal med ett aktiebolag om servicepunkten i och med en ekonomisk förening om servicepunkten i . I Gunnarsbyområdet bor cirka 600 personer. Servicepunkten drivs på entreprenad av älvdals ekonomiska förening, RÅEK. Bodens kommun och RÅEK har tecknat ett femårigt avtal om service som turistinformation, vägledning, fixartjänster och information. En process pågår för att få avtal med så att medborgarna kan göra enklare läkarbesök på distans via servicepunktens studio, så kallad e-hälsa. Liknande avtal finns i Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service där det finns avtal med och . Ersättningen från kommunen är . har servicepunkter i och . utför tjänster såsom pensionärsservice, handlarbuss, sköter återvinningen och har ett kontor där invånarna kan få hjälp med blanketter m.m. Ett projekt med hållbara sociala servicepunkter i kommun har lett till att åtta servicepunkter har startats. I processen kring de sociala servicepunkterna ute i byarna samverkar kommunens byautvecklingsråd och lokalsamhällets företrädare. Projektet ger inspiration till andra och visar en modell för hur man kan mobilisera i lokalsamhället. Servicepunkt ligger i bygdegården i kommun. På ön finns cirka 300 fastboende och ökar öns befolkning till cirka 2 000 personer. I bygdegården finns hyresgäster som . Skolans gymnastiklektioner bedrivs i och eleverna äter lunch på krog. Här finns också en liten butik. En fibernod installeras i Bygdegården. I kommun i finns fem servicepunkter; i , , , och Finnmark. Den lokala servicepunkten är en mötesplats för kommunmedborgare och gäster. Här finns service i form av information, hjälp med att boka tider och fylla i blanketter antingen digitalt eller genom personlig service. Servicepunktens digitala hörna lotsar till arbetsförmedlingens, , skattemyndighetens och kommunens hemsidor. Vid servicepunkten finns turistinformation med uppdaterad information från turistmål i området. Bygdegården – mötesplats för lokal service Projektet ”Bygdegården – mötesplats för lokal service” har genomförts inom . Syfte har varit att utveckla olika former av service i bygdegårdar. Bygdegårdarna är oftast belägna på landsbygden och fungerar som mötesplatser och arrangörer av olika aktiviteter. har cirka 100 bygdegårdar olika former av service, till exempel förskoleverksamhet, turistbyrå, biblioteksfilial, kafé med mera. Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service i i är ett exempel på en förening som startade ett bygdecenter 2012 som ett resultat av ett utvecklingsprojekt. I Ljustorp i har bygdegården ett servicecenter med föreningsservice och hjälp till äldre att handla. Bygdegården har också kompletterats med affärslokal och bensinmack. i är sammanbyggd med skolan och här finns matsal/café, förenings-/företagscenter, konferenslokaler, friskvårdsanläggning samt ett rum som kan användas för olika servicefunktioner som frisör och massage. I i erbjuder bygdegården ett tiotal servicefunktioner, däribland pakethantering, systembolags- och apoteksservice. I samma hus ryms även förskola, fritids, restaurang, café, gym och kyrkorum. Hos Bäckegården i kommun, , erbjuds service från två datorer som är länkade till kommunen, arbetsförmedlingen och . Bäckegården har rymliga samlingslokaler, biblioteksfilial, ungdomsgård och café. 6.3.7Kommunernas planering för varuförsörjning och annan kommersiell service Nuvarande förordning om stöd till kommersiell service säger att kommunen ska planera varuförsörjningen så att behovet av stöd kan bedömas. Det finns inga riktlinjer för vad en sådan planering ska innehålla. Hur omfattande planeringen ska vara är en fråga för varje kommun att ta ställning till, utifrån sina resurser och behov. Bestämmelsen i nuvarande förordning och i utredningens förslag till förordning gäller enbart planering av varuförsörjningen och handlar om att behovet av stöd ska kunna bedömas. Det hindrar inte att kommunerna tar ett bredare grepp och också tar upp andra former av kommersiell service i sin planering. Många på lokal och regional nivå arbetar för att få till stånd samordnade servicelösningar. Därför bör det vara naturligt att också beröra tillgängligheten till andra serviceslag, som drivmedel, post- och apoteksservice samt betaltjänster. Alla kommuner är unika vad gäller demografi, tillgång till kommunikationer, offentlig och kommersiell service. Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service varierar också lokalt. En analys av nuläge och förväntad utveckling skapar en bättre handlingsberedskap för servicefrågor i kommunernas framtida planeringsprocesser. En varuförsörjningsplan eller serviceplan bör avse tillgängligheten till grundläggande kommersiell service och servicebehoven i olika kommundelar. En sådan plan kan också vara ett underlag till kommunens översiktsplan. Genom att ta vara på engagemanget i lokala utvecklingsgrupper och föreningar uppstår ofta värdefulla uppslag, nya initiativ och okonventionella samverkanslösningar. I många små orter är det nödvändigt att särskilt beakta servicebehoven bland de äldre som inte själva kan ta sig längre sträckor till servicebutiker och annan service. har också flera små samhällen tagit emot många nyanlända flyktingar vars behov av service också behöver tillgodoses. För lanthandeln innebär detta ytterligare kunder men också en ökad efterfrågan på service. Lanthandeln kan vara den enda på orten som tillhandahåller service och allmän information. Som har beskrivits har utredningen funnit många exempel på hur kommuner agerar för att upprätthålla servicen också i den sårbara glesbygden.