sou · H3B332 · 2015-03-27 00:00:00 — Uppgifter om patienters läkemedel är utspridda på olika informa- tionskällor i olika delar av hälso- och sjukvården samt på de register över recept och uthämtade läkemedel som förs av eHälsomyndigheten. Därtill kommer att de legala förutsättningarna för att dokumentera och ta del av uppgifter är olika för samtliga dessa informationskällor. Det medför bl.a. svårigheter att utveckla it-stöd som ger en samlad bild av patientens aktuella läkemedelsbehandling. Rätt information i vård och omsorg (SOU 2014:23) lämnas ett antal förslag för att förbättra dessa förutsättningar. Det finns ytterligare krav som måste uppfyllas för att säkerställa förutsättningarna för en gemensam informationskälla för ordinerade läkemedel. Det kan exem- pelvis handla om obligatorisk elektronisk förskrivning och obligatorisk förskrivning i den gemensamma informationskällan. För hälso- och sjukvårdspersonal som står i begrepp att på olika sätt ta ställning till en patients läkemedelsordinationer är korrekt och aktuell information om de läkemedel patienten tar en nödvändig förutsättning för att kunna ge en god och säker vård. Utan ett ända- målsenligt beslutsunderlag i form av läkemedelslista, uppgifter om ordinationsorsaker m.m. kan hälso- och sjukvårdspersonalen svår- ligen arbeta fullt ut i enlighet med de etiska grundprinciperna samt vetenskap och beprövad erfarenhet. Vi menar att det inte är möjligt att ordinera läkemedel på bästa tänkbara sätt utan att ordinatören känner till och kan värdera om läkemedlet är lämpligt i förhållande till andra läkemedel och andra behandlingar som patienten eller brukaren får. Utredningen om rätt information i vård och omsorg har lämnat ett antal generella förslag avseende informationshantering inom hälso- och sjukvården som i sig också innebär förbättrade möjligheter till nästa fas i e-hälsoarbetet 27 utbyte av information när det gäller ordinerade läkemedel. Utred- ningen föreslår t.ex. förbättrade möjligheter till informationsöver- föring inom en huvudmans ansvarsområde. Detta förslag innebär bl.a. att tillämpningsområdet för sammanhållen journalföring blir mindre, men utredningen föreslår också ett antal förenklingar av reglerna om sammanhållen journalföring, t.ex. så föreslås att det inte ska behövas något särskilt samtycke för informationshanteringen. För att t.ex. få ta del av information om ordinerade läkemedel hos en annan vårdgivare ska det räcka med att patienten samtycker till den aktuella vårdinsatsen. Utöverdegenerellaförslagsomunderlättarinformationshanteringen lämnar utredningen även ett par förslag med särskild bäring på hantering av information om ordinerade läkemedel. Utredningen föreslår att uppgifter om ordinerade läkemedel och varningsinfor- mation alltid får finnas tillgängliga för den som ska förskriva ett läkemedel. Det innebär att en patient inte får motsätta sig att denna informationsmängd finns tillgänglig. Utredningen föreslår också att uppgifter om läkemedel som förskrivits i men som tagits ut utomlands också får finnas med i läkemedelsförteckningen. Enligt utredningens förslag ska även farmaceuter som arbetar i hälso- och sjukvården få ha åtkomst till uppgifter om den enskilde i läkeme- delsförteckningen. Om dessa förslag genomförs innebär det ett steg framåt för att möjliggöra en gemensam informationskälla för ordi- nation av läkemedel. Men det finns behov av ytterligare åtgärder. 7:2 Samma informationskälla är nödvändigt Information om läkemedel är, som vi tidigare beskrivit, en kritisk informationsmängd som motiverar ett statligt ansvar. Vi menar att en grundläggande förutsättning för en samlad, nationell läkeme- delslista med komplett och korrekt information är att samtliga som ordinerar läkemedel arbetar mot samma informationskälla. Så länge den samlade läkemedelslistan inte kompletteras med uppgifter från samtliga som ordinerar läkemedel kommer det att finnas inbyggda osäkerheter om vilken som är den korrekta och aktuella bilden av patientens läkemedelsbehandling. Det finns därför anledning att överväga om inte alla förskrivare, vare sig de arbetar i offentlig eller privat verksamhet, borde ha en skyldighet att uppdatera informa- tionen om ordinerade läkemedel i den gemensamma informations- källan (läkemedelslistan, ordinationsdatabasen). 28 nästa fas i e-hälsoarbetet Vidare måste samtliga vårdgivare integrera den nationella listan mot sina journalsystem. För att en gemensam ordinationsdatabas ska få avsedd effekt på kvalitet och säkerhet vid förskrivningar ser vi att det måste vara obligatoriskt att arbeta mot denna informationskälla. All information om ordinerade läkemedel måste finnas där och den måste vara uppdaterad, dvs. komplett och korrekt. Därför är det också nödvändigt att alla ordinationer är elektroniska, vilket skulle innebära att det inte bör vara tillåtet att använda pappersrecept. nästa fas i e-hälsoarbetet 29 8Det behövs en ny nationell eHälsostrategi och en handlingsplan Det är dags för en ny nationell samling kring e-hälsofrågor och nya gemensamma åtaganden för att ta nästa steg som också kräver ett större mått av struktur och styrning. En reviderad nationell eHälso- strategi som anger den långsiktiga inriktningen kompletterat med en konkret handlingsplan är viktiga komponenter i det framtida arbetet. Det nya kansli som eHälsomyndigheten ska utveckla är en annan viktig komponent för samordning i det framtida nationella e-hälso- arbetet. Staten har på olika sätt stöttat aktörernas e-hälsoarbete. Regeringen har med hjälp av både ekonomiska incitament och i vissa samman- hang även genom en sammankallande roll drivit e-hälsoutveckling- en framåt tillsammans med aktörerna. Detta har gjorts inom ramen för den nuvarande nationella strategin för e-hälsa . Vi ser nu behov av tydligare nationell struktur och styrning i nästa fas i e-hälsoarbetet. Denna tydlighet bör återspeglas i såväl statens reglering och myndighetsstyrning som i det faktiska samarbetet mellan berörda aktörer. På den nya arenan för e-hälsoarbetet som vi skisserar ovan ser vi också behov av en nationell nystart i form av en reviderad eHälsostrategi som anger den långsiktiga inriktningen och visionen för det nationella e-hälsoarbetet. En ny strategi bör kompletteras med en handlingsplan där berörda aktörer har sina res- pektive ansvarsområden och uppdrag. En sådan handlingsplan bör ange konkreta mål och synliggöra gemensamma åtaganden. Strate- gin bör vara flerårig medan handlingsplanen bör följas upp och vid behov revideras . Det är också viktigt att en handlingsplanen har en transparent och långsiktig finansiering av de insatser som ingår. 30 nästa fas i e-hälsoarbetet En ny strategi och handlingsplan är viktiga komplement till den nya nationella arenan vi skisserat i föregående kapitel och viktiga instrument för att effektivt kunna prioritera och koordinera det framtida e-hälsoarbetet på nationell nivå. eHälsomyndigheten har under innevarande år ett regeringsuppdrag att skapa en ny funktion vid myndigheten i form av ett nationellt kansli för e-hälsofrågor. Vi anser att eHälsomyndigheten och kansliet bör spela en tydlig roll i det framtida arbetet med strategin och med att koordinera de olika insatser som ingår i handlingsplanen. Det är viktigt mot bakgrund av att e-hälsoområdet präglas av en stark innovationskraft. Denna innovationskraft måste tas tillvara, men vi menar att det också är avgörande för utvecklingen att på nationell nivå. nästa fas i e-hälsoarbetet 31 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I [13] MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknik programmet. Gränser i havet.