sou · H2B388 · 2015-01-01 00:00:00 — Alternativet lämnar bidrag till Försvarsmaktens strategiska lägesbild, som även inbegriper rymdbaserade system (ingår ej i luftstridskrafterna) och har tillgång till Försvarsmaktens lägesbild, inkl. mark, sjö, luft och rymdläge. Alternativet ställer krav på skydd mot markhotet vid flygbaser från övriga Försvarsmakten. Krav på logistikstöd från Försvarsmakten. Värdnationen står för lägesbild, basresurser och ledning av insats, ev. med stöd av de andra staterna. Luftstridskrafternas funktion och uthållighet i och den lilla staten, påverkas av samhällets robusthet och skydd av samhällsviktiga funktioner. +Hög teknisk nivå på flygsystemen underlättar samverkan med andra länder, samt taktikanpassning mot en avancerad motståndare +God förmåga till avvisning –Förmodat relativt färre antal flygplan innebär ett mindre svenska bidrag till insatsen och lösa andra nationella uppgifter. –Beroende av andra stater för lägesbild i området. –Begränsade möjligheter att skydda objekt- och områden/ter- rängavsnitt i . B(1D) Tyngdpunkt Sensorsystem – TI – med flera stater Ett alternativ för att lösa uppgiften territoriell integritet tillsam- mans med flera stater, med en uppdatering av befintligt bemannat flygsystem, med begränsad förmåga bortom 2040. Ett enklare flygsystem troligtvis innebär fler flygplan och möjligheter till ett större svenskt bidrag, eller en annan tyngdpunkt i strukturen, som omvärldsuppfattning. Ett flexibel sensorsystem med ett antal fasta och rörliga system (hög- och låghöjdstäckning) samt ett antal upphöjda system av typ aerostater, samt flygande sensorer, med täckning i och kring . Någon huvudbas, med begränsat egenskydd mot mark och lufthot. Ett fåtal militära sidobaser på operativt relevanta platser, med vid behov tillförda basförband. Enstaka fortifierade, fasta, ledningsplatser. Ett begränsat luftvärn för skydd av prioriterade objekt, områden/terrängavsnitt samt andra av Försvarsmaktens och samhällets viktiga funktioner. Alternativet lämnar goda bidrag till Försvarsmaktens strategiska lägesbild, som även inbegriper rymdbaserade system (ingår ej i luftstridskrafterna) och har tillgång till Försvarsmaktens lägesbild, inkl. mark, sjö, luft och rymdläge. Krav på logistikstöd från Försvarsmakten. Värdnationen står för lägesbild, basresurser och ledning av insats, eventuellt med stöd av de andra staterna. Luftstridskrafternas funktion och uthållighet i och den lilla staten, påverkas av samhällets robusthet och skydd av sam- hällsviktiga funktioner. +En god egen omvärldsuppfattning med möjlighet till för- varning. Kan bidra till gemensam lägesbild. –Ett stridflygsystem som inte är förmågemässigt i nivå med en högteknologisk motståndare –Begränsade möjligheter att skydda objekt, områden och terräng- avsnitt i . Värdering av altenativ i scenario 1D – med flera stater under kris Egen strategisk underrättelseinhämtning (bidra till) Hantera TI på eget territorium, se scenario 1A Ett enklare flygsystem kan innebära fler flygplan eller en annan tyngdpunkt avseende systembalans (t.ex. flygomvärlds- uppfattning). Det enklare flygplanet bedöms kunna lösa upp- giften territoriell integritet/airpolicing. Tillgång på system för att skapa omvärldsuppfattning bör vara en eftertraktad resurs. Begränsad uthållighet i flygburen spaningsradar. Hur bör man värdera indirekta effekter, som till exempel tröskel- effekt, av kvalificerat respektive icke-kvalificerat stridsflyg och luftvärn? 7.3.6Norska havet 2A – med liten stat under kris Utgångspunkten är att samverkar med en liten stat i hävdandet av statens suveränitet, vilket övergår till att kunna hantera incidenter och begränsade hot om angrepp från en stat. Det militära samarbetet mellan och den andra staten bygger på att förbanden har en högt utvecklad interoperabilitet och att de har utvecklats med en gemensam arbetsfördelning som grund. Incidenterna och hoten syftar till att skapa en långvarig kris- situation, där den lilla statens försvarsansträngningar utmattas och motståndaren får möjlighet att tillskansa sig fördelar. Det senare i form av eftergifter inom territoriell suveränitet eller andra natio- nella intressen (ekonomi, mellanstatliga tvister etc). Angreppshotet är avgränsat när det gäller styrkeinsats och rum. Motståndaren använder samma typer av förband som 1A, enskilt under kris, och är begränsad avseende numerär och uppträder i små taktiska enheter (enskilt flygplan, rote, fyrgrupp). Tidsutdräkten för detta fall är månad(er), med variationer avseende aktiviteter och intensitet inom olika arenor. Konfliktsituation: Den lilla staten och samverkar i hävdandet av statens suveränitet. Incidenterna inleds med kort förvarning, där påverkan på luftförsvarets förmåga är motståndarens prioriterade mål. Viktigare krav på förmåga hos luftstridskrafterna Förutsättning: den lilla staten leder insatsen med visst stöd från . bidrar med eget specifikt underhåll och förnödenheter till sina förband. De relativt långa avstånden försvårar det svenska bidraget. (Förmåga till interoperabilitet är en scenarioförutsättning) Förmåga att kraftsamla resurser till norr Förmåga att etablera bas i område Förmåga att variera beredskapen och skyddet Förmåga att bidra till och få tillgång till strategisk under- rättelseinhämtning Förmåga till utökad omvärldsuppfattning Förmåga att kunna identifiera och avvisa kränkande flygplan, vid större avstånd och sämre infrastruktur än scenario 1A. Förmåga att möta upprepade kränkningar. Förmåga till uthållighet vid långa avstånd (logistik, inklusive flygtransporter) har i scenariot 2A, en militär samverkan med en liten stat, som bygger på att förbanden har en högt utvecklad inter- operabilitet och att de har utvecklats med en gemensam arbets- fördelning som grund. Det torde innebära att inte har full förmågebredd, utan har överenskommit om att kunna ta emot och ge visst militärt stöd. En grund för scenariot bör vara att ger militärt stöd i form av att bidra till att hävda den lilla statens territoriella integritet med luftstridskrafter. Det är inte nödvändigt att de svenska förbanden (inledningsvis) verkar från den lilla statens territorium. Ledning, luftlägesbild, underrättelser och basresurser antas vara värdnationens ansvar, men där ev. kan bidra. Alternativen från 1D med flera stater under kris; A(1D) Tyngdpunkt stridsflyg – TI, med flera stater och B(1D) Tyngd- punkt sensorsystem – TI, med flera stater är rimliga utgångspunkter för detta scenario. I bägge dessa fall har gjort en gemensam arbetsfördelning mellan sig och andra stater. Vi antar att flygstridskrafter och/eller bidrag till omvärldsuppfattning (till exempel flygande sensorer) är svenska bidrag till samarbetet. måste kunna hantera territoriell integritet för eget territorium. Därutöver bidra till att hävda territoriet i det lilla landet, som finns i närhet. A(2A) Stridsflyg – TI – med liten stat Ett alternativ för att lösa uppgiften territoriell integritet, såväl i som tillsammans med en liten stat, med ett kvalificerat, bemannat flygsystem, med god förmåga jämfört med mot- ståndarens flygsystem. Flygsystemet kan till viss del kompensera för ett mindre utbyggt sensorsystem i insatsområdet. Det kan antas finnas i ett relativt litet antal. Vapensystem (begränsad omfattning) för att verka inom ramen för TI. Flygsystemets förmåga kan delvis kompensera för ett mindre utbyggt sensorsystem i som består av fasta sensorer, inklusive eleverade fasta sensorer. Någon huvudbas i , med begränsat egenskydd mot mark och lufthot. En huvudbas kan nyttjas för större underhåll av flygstridskrafterna i insatsområdet och ev. som basering. Ett fåtal militära sidobaser på operativt relevanta platser, med vid behov tillförda basförband Enstaka fasta, fortifierade, ledningsplatser. Ett luftvärn för skydd av prioriterade objekt, områden/terräng- avsnitt samt andra av Försvarsmaktens och samhällets viktiga funktioner. Alternativet lämnar bidrag till Försvarsmaktens strategiska lägesbild, som även inbegriper rymdbaserade system (ingår ej i luftstridskrafterna) och har tillgång till Försvarsmaktens lägesbild, inkl. mark, sjö, luft och rymdläge. Alternativet ställer stora krav på värdlandsstödet, på grund av avstånden, om basering sker i insatsområdet. Stora krav på logistikstöd från Försvarsmakten. Luftstridskrafternas funktion och uthållighet påverkas av samhällets robusthet och skydd av samhällsviktiga funktioner, både i och i det lilla landet. Basförband för stridsflygförbandet (klargörning och mindre underhåll) Styrkor – i ett scenario där hävdar territoriet tillsammans med en liten stat på dess territorium +Hög teknisk nivå på stridsflygsystemet underlättar samverkan med andra och taktikanpassning mot en avancerad motståndare +Huvudbas i kan nyttjas för större underhåll och basering av svenska flygstridskrafter Svagheter – i ett scenario där hävdar territoriet tillsammans med en liten stat på dess territorium –Relativt få flygplan p.g.a. förmodad kostnad, vilket innebär att ett bidrag med stridsflygsystem blir relativt litet, med begränsad uthållighet –Värdlandstöd i tillräcklig omfattning är nödvändigt, ev lufttankning för att öka tiden i insatsområdet –Liten egen förmåga till omvärldsuppfattning i området, bygger på att värdnation står för gemensam lägesbild B(2A) Tyngdpunkt sensorsystem – TI – med liten stat Ett alternativ för att lösa uppgiften territoriell integritet, såväl i som tillsammans med en liten stat, med en uppdatering av befintligt bemannat flygsystem, med begränsad förmåga bortom 2040. Vapensystem (begränsad omfattning) för att verka inom ramen för TI. Ett enklare system kan innebära fler flygplan och/eller möjligheter att satsa på sensorsystem. Ett kvalificerat, flexibelt, sensorsystem, inklusive flygande sensorer, bidrar till en god omvärldsuppfattning, som underlättar insatsbeslut. Någon huvudbas i . En huvudbas kan nyttjas för större underhåll av flygstridskrafterna i insatsområdet. Ett fåtal militära sidobaser på operativt relevanta platser med ett begränsat egenskydd mot mark- och lufthot. Enstaka fasta, fortifierade, ledningsplatser. Ett luftvärn för skydd av prioriterade objekt, områden/terräng- avsnitt samt andra av Försvarsmaktens och samhällets viktiga funktioner. Alternativet lämnar goda bidrag till Försvarsmaktens strategiska lägesbild, som även inbegriper rymdbaserade system (ingår ej i luftstridskrafterna). Tillgång till Försvarsmaktens lägesbild, inkl. mark, sjö, luft och rymdläge. Luftstridskrafternas funktion och uthållighet påverkas av samhällets robusthet och skydd av samhällsviktiga funktioner, både i insatsområdet och i . Flygande bemannat sensorsystem, med flygburen lednings- kapacitet Basförband för de flygande flygförbanden (klargörning och mindre underhåll) Styrkor – i ett scenario där hävdar territoriet tillsammans med en liten stat på dess territorium +En huvudbas i norra kan nyttjas för större underhåll och eventuell basering av svenska flygstridskrafter +Ett relativt större antal flygplan som kan bidra i insatsen +Flygburna sensorsystem kan bidra till egen och till den gemensamma omvärldsuppfattningen i insatsområdet +Flygburna sensorsystem kan, baserade i , bidra till omvärldsuppfattning avseende andra intressanta riktningar. Svagheter – i ett scenario där hävdar territoriet tillsammans med en liten stat på dess territorium –Värdlandstöd i tillräcklig omfattning är nödvändigt, eventuellt lufttankning, för att öka tiden i insatsområdet, och skydd av bas Värdering av altenativ i scenario 2A – med liten stat under kris Förmåga till utökad omvärldsuppfattning Förmåga att kunna identifiera och avvisa kränkande flygplan, vid större avstånd och sämre infrastruktur än scenario 1A. Förmåga till uthållighet vid långa avstånd (logistik, inklusive flygtransporter) De längre avstånden i scenariot, ställer högre krav på logistik från , särskilt om det svenska bidraget är relativt litet. Tillgång på lufttankning i området har betydelse för dimen- sioneringen av insatsen som helhet. Även om det svenska bidraget är relativt litet, kan det innebära ett väsentligt bidrag till uthålligheten som helhet. Ett bidrag med flygburen sensor med ledningskapacitet är ett värdefullt bidrag i scenariot. 7.3.7Sub-Sahara 3A – med flera stater under kris Utgångspunkten är att understödjer en multinationell operation i enlighet med . Insatsstyrkan har bidrag från flera stater och understöds av flera stormakter. I konfliktområdet ska den multinationella operationen hantera våldsamma incidenter och begränsade hot om angrepp från angränsande stater. Incidenterna och hoten syftar till att skapa en långvarig kris- situation, där den multinationella operationens ansträngningar utmattas och de väpnade parterna i konfliktområdet får möjlighet att tillskansa sig fördelar. Det senare i form av eftergifter inom territoriell suveränitet eller andra nationella intressen (ekonomi, inomstatliga tvister etc.). Angreppshotet från grannländerna är begränsat när det gäller insats och rum. De hotande grannländerna har förmågor motsvarande en generation äldre än den multinationella insatsstyrkan, inräknat stridsflygplan. Kvalitativt begränsade, men och rum foku- serade, vapenslagsintegrerade operationer kan också genomföras, till exempel markoperationer med medföljande rörligt luftvärn. Därtill finns en kvalitativt och kvantitativ begränsad förmåga till insats med attackflyg, mark- och sjömålsrobot (kryssning, ballistisk), samt verkan på informationsarenan. De senare systemen kan påverka den multinationella styrkans baser och logistiska knutpunkter i insatsområdet och utanför. Motståndaren från ett grannland till konfliktområdet kan kraft- samla (dygn) inom luftarenan och (veckor) genomföra markoperationer. Tidsutdräkten för detta fall är månader till halvår, med variationer avseende aktiviteter och intensitet inom olika arenor. Konfliktsituation: har en framträdande roll inom luft- arenan i den multinationella insatsen. Incidenterna inleds med kort förvarning, där påverkan på luftförsvarets förmåga är motståndarens prioriterade mål. Viktigare krav på förmåga hos luftstridskrafterna Utgångsläge (före insats) –Behov av strategiska underrättelser Etablering och insats (under insats) –Upprätta APOD (Airport of debarkation12) –Etablera en No-Fly-Zone –Tillgång till lufttankning –Behov av taktiska underrättelser –Tillgång till flygburen stridsledning –Interoperabilitet med övriga deltagande nationer –Skydda SPOD (Sea port of debarkation13) och SLOC (Sea lines of communications14) Avveckling (när insatsen avslutas) har en framträdande roll, dock ej lead nation15 inom luftarenan i den multinationella insatsen. En grund för scenariot bör vara att ger militärt stöd i form av luftstridskrafter till den internationella insatsen. Alternativet B(1D) Tyngdpunkt Sensorsystem – TI från 1D – med andra stater under kris är en rimlig utgångspunkt även för detta scenario. kan bidra till med förband och förmågor som utgår ifrån förmågan till territoriell integritet. 12Flygplats, där avstigning, lossning sker. 13Hamn, där avstigning, lossning sker. 14Förbindelser till sjöss. 15Lead nation är den nation som har ansvaret för att upphandla och tillhandahålla ett brett spektrum av logistikstöd för hela eller en del av en multinationell styrka. Ledning och stridsledning, basering, gemensam logistik, luftlägesbild samt underrättelser antas vara ett lead nation ansvar. A(3A) Tyngdpunkt Sensorsystem – TI – med flera stater långt borta Ett alternativ för att lösa uppgiften territoriell integritet, såväl i som långt borta, med en uppdatering av befintligt bemannat flygsystem, med begränsad förmåga bortom 2040. I finns ett flexibelt sensorsystem med ett antal fasta och rörliga system (hög- och låghöjdstäckning) samt ett antal upphöjda system av typ aerostater, samt flygande sensorer. Någon huvudbas i , med begränsat egenskydd mot mark- och lufthot. Ett fåtal militära sidobaser på operativt relevanta platser, med vid behov tillförda basförband. Enstaka fasta, fortifierade, ledningsplatser. Ett luftvärn för skydd av prioriterade objekt, områden/ter- rängavsnitt, för att upptäcka och bekämpa små mål, samt andra av Försvarsmaktens och samhällets viktiga funktioner. Alternativet lämnar goda bidrag till Försvarsmaktens strategiska lägesbild, som även inbegriper rymdbaserade system (ingår ej i luftstridskrafterna) och har tillgång till Försvarsmaktens lägesbild, inkl. mark, sjö, luft och rymdläge. Krav på logistikstöd från Försvarsmakten. Lead nation står för lägesbild, basresurser och ledning av insats, eventuellt med stöd av de andra staterna. Basförband för flygförbanden (klargörning och mindre under- håll) Flygburna sensorsystem kan bidra till egen och till den gemen- samma omvärldsuppfattningen i insatsområdet Ev korträckviddigt luftvärn för att skydda flygbas och/eller camper inklusive luftvärnssystem för att upptäcka och bekämpa små mål. Styrkor – i ett scenario där löser TI-uppgifter med flera stater långt borta +Eget luftläge i området och bidrag till en gemensam lägesbild +Ett, relativt motståndaren, kvalificerat flygsystem ger god taktikanpassning och överlevnad i luften. +Ett flygförbands rörlighet och relativt lilla logistiska avtryck 1.Ett relativt sett stort antal flygplan ger ett relativt större bidrag med flygstridskrafter 2.Korträckviddigt luftvärn och system mot små mål kan bidra till att skydda flygbas Svagheter – i ett scenario där löser TI-uppgifter med flera stater långt borta –Värdlandstöd i tillräcklig omfattning är nödvändigt –Beroende av skydd mot mark- och lufthotet mot bas och eventuellt lufttankning för ökad tid i insatsområdet –Bygger på att lead nation står för ledning, basering, gemensam logistik, luftlägesbild samt underrättelser Värdering av altenativ i scenario 3A – med flera stater under kris Utgångsläge (före insats) –Behov av strategiska underrättelser Etablering och insats (under insats) –Etablera en No-Fly-Zone –Interoperabilitet med övriga deltagande nationer Avveckling (när insatsen avslutas) kan välja vad man bidrar med. Avseende luftstridskrafter är stridsflyg och flygande sensorer med basförband och luftvärn möjliga alternativ. Det handlar om mycket långa logistikkedjor som kräver en relativt stor logistikorganisation i området. För större underhåll måste flygplanen hem till . Flygande sensor bedöms vara nödvändigt, bland de deltagande nationerna. De längre avstånden ställer högre krav på logistik från , särskilt om det svenska bidraget är relativt litet. Behov av lufttankning i området. 7.3.8Sub-Sahara 3B – med flera stater under krig Utgångspunkten är att understödjer en multinationell operation i enlighet med . Insatsstyrkan har bidrag från flera stater och understöds av flera stormakter. I konfliktområdet ska den multinationella operationen hantera våldsamma incidenter och hantera ett angrepp från en angränsande stat. I övrigt samma utgångspunkter som i 3A, med flera stater under kris. Konfliktsituation: har en framträdande roll inom luft- arenan i den multinationella insatsen. Incidenterna pågår med hög intensitet, där påverkan på luftförsvarets förmåga är angriparens prioriterade mål. utsätts den multinationella insatsen för ett angrepp där insatsstyrkan är på efterhand. Det innebär defensiva uppgifter för att skydda den multinationella insatsen parallellt med offensiva insatser mot angriparens mark- och luftstridskrafter. Viktigare krav på förmåga hos luftstridskrafterna Utgångsläge (före insats) –Behov av strategiska underrättelser Etablering och insats (under insats) –Upprätta APOD (Airport of debarkation) –Etablera flygförbudszon (No-Fly-Zone) –Tillgång till lufttankning –Taktisk underrättelseinhämtning med hjälp av flyg –Tillgång till flygburen stridsledning –Kompatibilitet med övriga deltagande nationer –Skydda SPOD (Sea port of debarkation) och SLOC (Sea lines of communications) –Förmåga till bekämpning Avveckling (när insatsen avslutas) har en framträdande roll inom luftarenan i den multinationella insatsen. En grund för scenariot bör vara att ger militärt stöd i form av luftstridskrafter till den internationella operationen. Man kan ifrågasätta sannolikheten att skulle bidra i ett krig långt borta, men scenariot målar upp en händelsekedja, där den internationella insatsen utvecklas från en kris till ett krig, ett angrepp från en näraliggande stat. Alternativen från 1D – med flera stater under kris är en rimlig utgångs- punkt, även för detta scenario. kan bidra till med förband och förmågor som utgår ifrån förmågan till territoriell integritet. Ledning och stridsledning, basering, gemensam logistik, luftlägesbild samt underrättelser antas vara lead nation ansvar, på samma sätt som i 3A, med flera stater i kris. A(3B) Tyngdpunkt flyg/sensorsystem – VA – med flera stater långt borta Ett alternativ för att lösa uppgiften VA, med flera stater långt borta, med ett kvalificerat bemannat flygsystem. Flygsystemet kan till viss del kompensera för ett mindre utbyggt sensorsystem i insatsområdet. I finns ett flexibelt sensorsystem med ett antal fasta och rörliga system (hög- och låghöjdstäckning) samt ett antal upphöjda system av typ aerostater, samt flygande sensorer. Någon huvudbas, med begränsat egenskydd mot mark och lufthot. Ett fåtal militära sidobaser på operativt relevanta platser, med vid behov tillförda basförband. Enstaka fortifierade, fasta, ledningsplatser. Ett luftvärn för skydd av prioriterade objekt, områden/terräng- avsnitt samt andra av Försvarsmaktens och samhällets viktiga funktioner. Alternativet lämnar goda bidrag till Försvarsmaktens strategiska lägesbild, som även inbegriper rymdbaserade system (ingår ej i luftstridskrafterna) och har tillgång till Försvarsmaktens lägesbild, inkl. mark, sjö, luft och rymdläge. Krav på logistikstöd från Försvarsmakten. Lead nation står för lägesbild, basresurser och ledning av insats, ev. med stöd av de andra staterna. Flygburna sensorsystem kan bidra till egen och till den gemen- samma omvärldsuppfattningen i insatsområdet Basförband för flygförbanden (klargörning och mindre under- håll) Korträckviddigt luftvärn kan bidra till att skydda flygbas och /eller camper, även mot små mål. Styrkor – i ett scenario där löser VA-uppgifter med flera stater långt borta +Hög teknisk nivå på flygsystemen underlättar samverkan med andra och taktikanpassning mot en avancerad motståndare. Relativt motståndaren mycket kvalificerat system. +Egen lägesbild i området och bidrag till gemensam omvärldsuppfattning +Ett flygförbands rörlighet och ett litet logistiskt fotavtryck +Korträckviddigt luftvärn med förmåga mot små mål bidrar till att skydda flygbas Svagheter – i ett scenario där löser VA-uppgifter med flera stater långt borta –Det svenska bidragets storlek, p.g.a. relativt få flygplan i strukturen –Värdlandstöd i tillräcklig omfattning är nödvändigt –Beroende av skydd mot mark- och lufthot, främst vid bas och ev. av lufttankning för ökan tid i insatsområdet. –Bygger på att lead nation står för ledning, basering, gemensam logistik, luftlägesbild samt underrättelser B(3B) Tyngdpunkt flygmix – VA – med flera stater långt borta Ett alternativ lika A(3B), men som istället bygger på en mix av kvalificerade bemannade och obemannade stridsflygsystem, där en andel av flygplanen är möjliga att styra från annat flygplan eller från marken. Det kan vara ett sätt att öka uthålligheten under enskilt uppdrag, risktagning vid till exempel insats på djupet. Styrkor (förutom de i grundalternativet A(3B) Större uthållighet under enskilt uppdrag Svagheter(förutom de i grundalternativet A(3B) –Möjligen obeprövad teknik med risker för utstörning av styr- länkar till och från de obemannade flygplanen. –Bekämpas den styrande enheten (i luften eller på marken) påverkas uppdraget genom att systemets obemannade del inte längre styrs aktivt, men kan till exempel återvända till bas. Värdering av altenativ i scenario 3B – med liten stat under krig Utgångsläge (före insats) –Behov av strategiska underrättelser Etablering och insats (under insats) –Behov av taktiska underrättelser