sou · H3B3106 · 2015-12-18 00:00:00 — inom branschen hushållstjänster som det beräknas ske en stor ökning av andelen arbetade timmar. Hushållens inköp av tjänster ökar mer än inköpen av varor. En orsak är att efterfrågan på varor inte ökar ett till ett med inkomsten. Högre BNP innebär normalt sett högre inkomster för hushållen. Om inkomsten ökar med en procent ökar inköpen av varor med mindre än en procent. Hushållen lägger då en allt större del av inkomsten på olika tjänster. En annan orsak till ökad tjänstekonsumtion är att hushållen kompenserar för utebliven tillgång på offentligt tillhandahållna tjänster. Om den offentliga konsumtionen utvecklas svagt innebär det att hushållen kompen- serarar genom privata inköp av de tjänster man saknar. Utgångs- punkten i denna rapport är att de offentliga konsumtionsutgifterna växer i takt med den demografiska utvecklingen. Historiskt har dock den offentliga konsumtionen vuxit snabbare. Det finns därför skäl att fråga sig vad en högre privat tjänstekonsumtion får för effekter på ekonomin. En högre tjänstekonsumtion tränger undan annan konsumtion. Produktionen i tjänstebranscherna ökar där- med än mer på bekostnad av varuproduktionen genom att syssel- sättningen omfördelas. När varuproduktionen minskar så minskar också exporten relativt basscenariot, samt får till följd att investe- ringarna blir lägre. Förändringar i näringslivets sammansättning innebär ett lägre förädlingsvärde och en lägre BNP. Lägre BNP innebär lägre inkomster för hushållen vilket i sig dämpar konsumtionsutrymmet, som konsumtionsutrymmet ökar då investeringsbehovet minskar. För vissa branscher är den framtida utvecklingen i hög grad beroende av utvecklingen av energipriserna. Elpriset i är i sin tur beroende av priserna på olja, kol och gas, även om elproduktionen i sker utan användning av fossila bränslen. Skulle det ske en förändring mot en mer ambitiös klimatpolitik i innebär det ett högre pris på användningen av fossila bränslen, vilket höjer marginalkostnaden för kolbaserad el- produktion. Genomslaget på svenska elpriser beror på hur elmarknaden fungerar, i vilken grad den framtida europeiska elmarknaden är integrerad och i vilken grad det är kolbaserad elproduktion som styr priset. Simuleringar visar att ju större genomslaget blir på elpriset, desto större blir den negativa effekten på svensk BNP. Den fossilfria elproduktionen i gynnas Bilaga 1 till LU15 dock, under förutsättning att det inte finns några flaskhalsar i exporten. Om de högre vinsterna från elproduktionen stannar i ger det ökat utrymme för konsumtion och svenska hushållens nytta kan komma att öka. Men eftersom en del av elproduktionen ägs av utländska intressen kan scenarierna över- skatta möjligheterna för ökad konsumtion i . Att BNP blir lägre beror framför allt på att produktionen i den energiintensiva industrin fördyras vilket leder till minskad efterfrågan på dess produkter. Sysselsättningen omfördelas därmed från branscher med förhållandevis hög produktivitet till andra branscher. Hur mycket en elprishöjning beräknas påverka den energiintensiva industrin i beror dessutom på vilka antaganden som görs om responsen i omvärlden. Simuleringarna visar att under antagandet att elpriserna stiger i hela världen, och att det sker en prisanpassning på industriproduktionen så att världsmarknads- priserna korrigeras, blir effekterna för den energiintensiva industrin mindre. blir den negativa påverkan på andra branscher större som en följd av att även världsmarknadspriserna på andra varor än el påverkas. Den långsiktiga analysen visar positiva effekter för hushållen. På kort och medellång sikt kan dock en så pass stor strukturomvandling som följer av en kraftig elprishöjning ge betydande negativa effekter. Det kan innebära en anpassnings- period med högre arbetslöshet och lägre konsumtionsutrymme, något som inte fångas i simuleringarna. (2013), Långsiktsprognos 2012, ER 2013:03. Europeiska kommissionen (2011), “Impact Assessment”, Accompanying document to A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050, SEC(2011) 288 final. IEA (2013), Perspectives, , . (2014), ”Är ett bibehållet offentligt åtagande ett hållbart åtagande? – Utvärdering av den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna”, Specialstudie nr 39, . , O., P.-A. , C. , A.-M. , B. och D. (2011), ”El från nya och framtida anläggningar 2011”, Elforsk rapport 11:26. 2008/09:1, Budgetpropositionen 2009. SOU 2014:37, De svenska energimarknaderna – en samhälls- ekonomisk analys, Bilaga 2 till av L. , , . ), -sakerhetsarbete/vi-granskar-effekthojningar/. Geological Survey (2014), Commodity Summaries, February 2014, tillgänglig på minerals.usgs.gov//pubs/commodity/iron_ore/mcs- 2014-feore.pdf. Huvudscenariot i del 1 kompletteras här med ett antal antaganden om utrikeshandelns utveckling och prisutvecklingen (deflatorerna) för att få en komplett försörjningsbalans för . Exporten var i genomsnitt av total efterfrågan (BNP plus import) . steg sedan exporten kraftigt och var av total efterfrågan 2008. Därefter har exportandelen fallit till följd av den internationella lågkonjunkturen. I takt med att konjunkturläget stabiliseras förväntas exportandelen stiga. Exportandelen antas bli 2040. Det innebär en svagare framtida utveckling av exportandelen än , men ungefär samma förändring 2014– 2040 som 1981–2013. Importen som andel av total efterfrågan beräknas vara 2040. Bilaga 1 till LU15 Figur A.1 Export- och importandel Procent av total efterfrågan, löpande priser Källor: SCB och . I scenariot växer exporten långsammare än exportmarknaden. Exportmarknaden mäts som en sammanvägning av importen i de länder som exporterar till. Den svenska exportmarknaden förväntas att växa snabbt när den globala ekonomin återhämtar sig från den rådande lågkonjunkturen. Utvecklingen bedöms kunna nå upp till samma nivåer som den genomsnittliga utvecklingen på . Att den svenska exporten inte antas växa fullt lika snabbt som exportmarknaden beror bland annat på att handeln mellan snabbväxande länder utanför OECD-området väntas stå för en oproportionerligt stor del av den globala handelsalstringen, eftersom det finns ett större utrymme för ökande specialisering i dessa länder. Dessutom växer BNP betydligt snabbare i dessa länder. Svenska exportföretag väntas därmed förlora marknads- andelar på världsmarknaden. har i utgångsläget ett högt finansiellt sparande gentemot omvärlden, vilket tar sig uttryck i att nettoexporten är hög som andel av BNP. Den demografiska utvecklingen bidrar till att det finansiella sparandet och nettoexporten gradvis minskar framöver. Kronan stärks då och exportföretagens konkurrenskraft urholkas något av detta. Detta bidrar till ytterligare förluster av marknads- andelar. Sammantaget växer den svenska exporten i genomsnitt Bilaga 1 till LU15 , vilket är svagare än den genomsnittliga tillväxten på . Exportpriserna antas öka , importpriserna något mer. Bytesförhållandet, det vill säga exportpris dividerat med importpris, försvagas därför något . Anledningen är att skillnader i sammansättningen mellan vad som exporteras från och vad som importeras till gör att importpriserna trendmässigt ökar något snabbare än exportpriserna uttryckt i gemensam valuta. I löpande pris växer exporten i genomsnitt . Detta är högre än tillväxten i nominell BNP. Exporten stiger därmed från motsvarande av BNP till . Importen i löpande priser stiger något snabbare än exporten. Detta innebär att importen som andel av BNP stiger från år , och att netto-exporten som andel av BNP faller tillbaka något. Importinnehållet i slutlig användning fortsätter därmed att stiga. Scenariot är därmed konsistent med en fortsatt snabb ökning av specialiseringsgraden i både den svenska ekonomin och världen som helhet. Utgångspunkten för bedömningen av deflatorerna är att KPI på ökar , det vill säga i linje med inflationsmål. Inflationen ligger dock under mål om när ekono- min återhämtar sig, varefter KPI stiger . Priset på olika produkter ökar dock olika snabbt. Eftersom olika komponenter i försörjningsbalansen har olika produktsamman- sättning stiger deflatorerna olika snabbt. Bedömning av hur defla- torerna utvecklas på lång sikt baseras bland annat på modell- beräkningar av strukturella priser och arbetskostnader. Deflatorn för hushållens konsumtion ökar . Skälet till att deflatorn stiger långsammare än KPI är att KPI innehåller en del poster som inte avspeglar produktion i näringslivet (eller import) och därför inte ingår i deflatorn. Den mest betydelsefulla posten är den så kallade egnahemsposten, som Bilaga 1 till LU15 avser att mäta det implicita priset på att bo i egnahem. Priset på denna post beräknas framöver öka snabbare än genomsnittet för övriga produkter, vilket bidrar till att deflatorn för hushållens konsumtion stiger långsammare än KPI. Deflatorerna för utrikeshandeln stiger betydligt långsammare än deflatorn för hushållens konsumtion. Förädlingsvärdet i de varor och tjänster som konsumeras av hushållen skapas i branscher där produktivitetstillväxten är relativt låg. Produktpriset och för- ädlingsvärdepriset stiger därför relativt snabbt i dessa branscher, medan det omvända gäller i de branscher som väger tungt i utrikeshandeln. Av motsvarande skäl stiger också investerings- deflatorn långsammare än deflatorn för hushållens konsumtion. Deflatorn för offentlig konsumtion, som i ännu högre grad än hushållens produktion produceras med svag produktivitetstillväxt, stiger –2040. Det är något högre jämfört med exempelvis perioden –2013, då deflatorn för offentlig konsumtion steg med i genomsnitt . var dock inflationen lägre än i genomsnitt. 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän- nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situa- tioner – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. 78.Upphandling och villkor enligt kol- lektivavtal. 79.Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Stöd och hjälp till vuxna vid ställnings- taganden till vård, omsorg och forsk- ning. 81.Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. 82.Ökad insyn i fristående skolor. 83.Översyn av lex . En livsviktig verksamhet. 85.Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boende- miljöer. Mål och myndighet. En effektiv styr- ning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets utredningen. 87.Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. 88.Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. 91.Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 92.Utvecklad ledning av universitet och högskolor. 93.Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdes- skatt. 94.Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldig- heter – möjligheter och ansvar. 95.Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser. Låt fler forma framtiden! Bilaga till betänkande. 98.Träning ger färdighet. Koncentrera vården för patientens bästa. 99.Planering och beslut för hållbar utveckling. Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd. 101.Demografins regionala utmaningar. Nya perspektiv i klagomål och tillsyn. 103.Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. Ku. 105.Plats för fler som bygger mer. 106.Sveriges ekonomi – scenarier fram . Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. Översyn av lex . MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt. Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser. Demografins regionala utmaningar. ekonomi – scenarier fram . Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Tillsyn och kontroll på hälso- och miljö- området inom försvaret. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . Europeisk kvarstad på bankmedel. Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. För att brott inte ska löna sig. Personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet. Skydd för vuxna i internationella situationer – . Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. [88] Ny museipolitik. Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar. Låt fler forma framtiden! Bilaga till betänkande. Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. [103] Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Planering och beslut för hållbar utveckling. [99]. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. EU och kommunernas bostadspolitik. En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. En fondstruktur för innovation och tillväxt. Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. För lärande i staten. Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. Upphandling och villkor enligt kollektiv- avtal. Stöd och hjälp till vuxna vid ställningsta- ganden till vård, omsorg och forskning. En livsviktig verksamhet. Träning ger färdighet. Koncentrera vården för patientens bästa. Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd. Nya perspektiv i klagomål och tillsyn. Plats för fler som bygger mer. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknik programmet. SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. [45] Högre utbildning . En rymdstrategi för nytta och tillväxt. Mer tid för kunskap – förskoleklass, för- längd skolplikt och lovskola. Ökad insyn i fristående skolor. Mål och myndighet. En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets- utredningen. Utvecklad ledning av universitet och högskolor. Gränser i havet. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor.