sou · H3B394 · 2015-11-05 00:00:00 — Teknik och makt hänger ihop, den som har bäst teknik har också mest makt och inflytande. –Journalistikens roll: Mediebranschen spelar inte längre någon avgörande roll, men det gör däremot talangfulla indivi- duella journalister. Allmänheten ser inte journalistik som en yrkesroll och ingen skillnad görs mellan ”professionella” journalister, medborgarjournalister/bloggare eller experter. Det finns dock en redaktörsroll kvar för högkvalitativ information och tolkningar av komplicerade händelser. S.k. servicejournalistik har uppstått för att underlätta för konsumenters vardag. Oberoende journalistik som når ut till många existerar inte längre. Det finns dock kvalitets- journalistik på marknaden, men den är endast tillgänglig för ett fåtal. Ett undantag kan vara de offentligt finansierade medierna, om staten väljer att behålla dessa. Möjliga scenarier för framtiden Scenario 2: Några få vinnare Google, Facebook och kontrollerar både distribution och nyhetsinnehåll. Här handlar det om en värld och mediemarknad som domineras av några få globala jättebolag som sätter dagordningen för det ekonomiska, politiska och sociala livet. Apples, Googles, och Rosnefts chefer har mer makt än många politiska ledare. I det här scenariot har de amerikanska internetjättarna fått konkurrens från , och . Många småföretag har tagits över av de stora eller har tvingats lämna branschen. Detta är ett ”gratis- samhälle” där konsumenten betalar genom att göra avkall på sin integritet enligt principen ”om det är gratis är det du som är produkten”. Allt, oavsett om det är mjukvara, hårdvara, fysiska produkter eller innehåll, marknadsförs och säljs via integrerade fysiska eller digitala butikskedjor. Detsamma gäller nyheter som är automati- serade så att de alltid tycks nå sin målgrupp vid rätt tillfälle. De flesta traditionella medieföretag har inte lyckats överleva denna utveckling. De som, trots allt, gjort det har svårt att behålla sitt oberoende. Men detta berör inte konsumenterna så länge de blir serverade det de upplever sig vilja ha. –Distributionen: Nyheter kommer främst från internet och en stor del av innehållet sänds ut (push) till nyhetsanvändaren personligen. Internetjättar som Google, Facebook och kontrollerar både distribution och nyhetsinnehåll. Informa- tion personaliseras genom icke-transparenta algoritmer. Avsändare av nyheter är starka varumärken inklusive de stora internetjättarna och internationella nyhetsbyråer. Finan- siering kan ske genom innehållsmarknadsföring i artikel- liknande format (”native advertising”). Medieborgarnas inne- håll är mycket begränsat, men om det finns lyfts det fram av algoritmer på de stora sociala plattformarna. Sökords- optimering är fortfarande ett nyckelord. Möjliga scenarier för framtiden –Intäktsmodellen: Nyheter är ofta gratis för konsumenten, bakom finansieringen står sponsorer och annonsörer. Digital annonsförsäljning är en enorm intäktskälla, men intäkterna går till några få, stora, globala företag. För lokala aktörer i ett litet land innebär detta problem. Men de har hittat några små, alternativa intäktskällor. –Teknikanvändningen: Internetjättarna står för tekniken som upplevs som lätt att använda och är i det närmaste osynlig. De stora bolagen värnar om sin egen teknik. Vad gäller nyhetsförmedling medger den tekniska utvecklingen att lägga ut rapportering på många utanför huvud- redaktionen. –Journalistikens roll: Journalistiken i ett litet land som existerar inte såsom vi känner den , men vissa nischmarknader har överlevt. En sådan skulle kunna vara granskning av lokala myndigheter i väldigt liten skala. De stora internetjättarna ser inget behov av journalistiska produkter i ett litet land som och därför finns ingen oberoende journalistik på nationell nivå kvar. Det internationella nyhetserbjudandet från de stora plattformarna är mer inriktat på underhållning. Några globala nyhetskällor finns dock kvar för internationella nyheter. Scenario 3: Skyddad lokal verkstad Det journalistiska uppdraget tolkas ofta som värnande av konsument- intressen. Medielandskapet kännetecknas av många små titlar ofta med regionalt eller lokalt fokus. Många tidningar och magasin har gått under och nyheter sprids och delas via vertikala eller lokala webbplatser där både journalister och medieborgare bidrar med innehåll. Inte sällan tjänar dessa webbplatser som mötesplatser för läsare som söker bekräftelse av sina egna åsikter. I denna världen i övrigt är det småskalighet och självförsörjning som gäller. Den engelska benämningen ”the Shire” har hämtats från där människor bor i medeltida självförsörjande byar utan att bry sig mycket om omvärlden. Möjliga scenarier för framtiden statsmakten har så gott som försvunnit efter att, i medborgarnas ögon, inte hängt med sin tid. Människor litar kanske inte på internet, men utövar ändå sin konsumentmakt via nätbaserade omröstningssystem. Solidaritet är dock viktigt och då är det förankring i närmiljön och regionen som gäller. Dessutom har människors ohämmade marknadsföring av sig själva lett till ett ständigt pågående jakt efter likasinnade. Nätbrottslighet, hat, maktmissbruk och övergrepp på integriteten har lett till att tekniken måste tämjas och utnyttjas med största varsamhet. –Distributionen: Internet är främsta nyhetskälla. Många lokala nyhetssajter har tillkommit och bara få människor betalar för att använda traditionella medier. Nyheter kan komma från PR-byråer, talespersoner, intresseorganisationer, frivilligorganisationer, lokala föreningar eller bolag. Några s.k. nischade medier finns kvar på lokal nivå. –Intäktsmodellen: Lokala annonsörer och medlemskap. En omfattande delning av nyheter förekommer. Digital annon- sering är stor, men fragmenterad p.g.a. ett stort antal platt- formar. Många aktörer har svårt att täcka kostnaderna. –Teknikanvändningen: Motvilligt accepteras nya medie- produkter eftersom förbättring av existerande teknik har tagit överhanden. Användarna fokuserar på säkerhet och öppenhet. Teknik används dock av ett antal enkla lokala, interaktiva webbplatser. –Journalistikens roll: Traditionell journalistik har en ytterst tillbakadragen roll. Det journalistiska uppdraget tolkas ofta som värnande av konsumentintressen. Icke desto mindre finns ett litet antal oberoende medieaktörer, även om var och en har få läsare/lyssnare/tittare. Därför är den journalistiska kvaliteten högst varierande. Många nyhetssajter fokuserar mest på interaktivitet och diskussioner. Möjliga scenarier för framtiden Scenario 4: Starkast överlever Förutom sin granskande roll är medierna konstruktiva och synliggör problem såväl som föreslår lösningar. De traditionella medieföretagen har lyckats med sin förändrings- process. De är effektiva, samarbetsvilliga och vågar ständigt experimentera med affärsmodeller. Läsarna ställer höga krav och är inte varumärkestrogna, men journalistiken har i många fall lyckats bevisa sitt höga värde. De företag som lyckas bromsar nedgången i antalet användare och antingen förvärvar eller samarbetar med nystartade företag. Nyheter presenteras på en rad olika sätt under stor öppenhet. Läsarna förväntar sig tillgång till journalistens källmaterial eller bruttomaterialet bakom en publicering/sändning. Facebook finns kvar, men har tappat position. Människor har mist förtroende för nyhetsförmedling och annan information via sociala medier. Detta sker i en värld där institutioner, företag och medier lyckats hänga med och förvåna alla genom sin anpassningsförmåga. Nyckelorden för framgången är transparens och tillgänglighet. Dialogen med medborgarna eller läsaren känns i detta scenario helt naturlig. –Distributionen: Nyhetskonsumtion är mycket ålders- beroende; den äldre generationen använder fortfarande traditionella nyhetskällor. Dessa är främst digitala, men som komplement finns tryckta utgåvor, linjär tv och radio. För den yngre åldersgruppen tjänar traditionella nyhetskällor som komplement till sociala medier, sökmotorer och stora internationella nyhetskanaler. och tv i etablerade bolag har flera nystartade mediebolag tagit upp konkurrensen. –Intäktsmodellen: Läsarna betalar genom prenumerationer eller medlemskap samt annonser. Den så kallade freemium- modellen är förhärskande, dvs. en del av innehållet är gratis medan en del kräver betalning. Framför allt finns betalnings- villighet för lokala nyheter och specialiserad information. Möjliga scenarier för framtiden –Teknikanvändningen: Teknikutvecklingen sker i en lång- sammare takt, eller kanske snarare introduktionen av ny teknik. I den mån det är möjligt förbättras existerande teknik under beaktande av människors krav på säkerhet och öppen- het. –Journalistikens roll: Journalistiken har en tydlig position i samhället. Förutom sin granskande roll är medierna konstruktiva och synliggör sociala problem och föreslår lösningar. Medierna utgör också en arena för diskussion och debatt samt erbjuder journalistik som stöd i vardagslivet under namnet ”servicejournalistik”. Oberoende journalistik finns i en multimediemiljö, men det är fortsatt svårt att nå unga människor. Konsekvenser: Journalistiken är hotad och tydliga lösningar saknas I ett avslutande möte gick fyra mindre arbetsgrupper i Neder- länderna igenom vilka konsekvenser som kan förväntas för journalistiken om respektive scenario skulle infalla. I diskussionen antogs allmänt att deltagarna tror på en framtid där inslag från samtliga scenarier kommer att finnas , enligt principen trender och mottrender eller med regionala skillnader. I övrigt konstaterades: –Journalistikens roll i samhället är både hotad och sårbar och det finns inget tydligt svar på hur denna roll i en fungerande demokrati ska kunna säkerställas. Detta kan leda till att maktbalansen i samhället rubbas. –Samstämmighet råder om att inaktivitet från politikernas sida inte kan accepteras mot bakgrund av journalistikens vitala position i en hälsosam demokrati. –Om ett samhälle med högkvalitativ journalistik eftersträvas måste ställning tas till hur efterfrågan stimuleras och hur förut- sättningar för journalistisk utveckling kan skapas. Men rap- porten besvarar inte frågan på vilket sätt allt detta ska ske. Möjliga scenarier för framtiden Konsekvenser av respektive scenario De fyra grupperna redovisade också en kort konsekvensbeskriv- ning per scenario: Scenario 1: Stora massans insikt Mångfalden som beskrivs i detta scenario applåderas. En rad småskaliga initiativ resulterar i att många röster släpps fram och bör hålla medborgarna informerade även i lokalsamhället. Här saknas dock ekonomiska förutsättningar för fast anställda journalister och i gruppen skissades på en möjlighet att medieföretag upplåter sina plattformar till ett antal ”nyhetsmakare”. Enligt detta scenario förutsätts journalister jobba sida vid sida med utvecklare och dataspecialister. Här krävs också närmande mellan journalister och läsare/tittare/lyssnare, även om var gränsen går mellan dessa kategorier ter sig oklar. Scenario 2: Några få vinnare Deltagarna i denna grupp trodde att detta scenario var det mest troliga, men betraktade utvecklingen som oönskad. Bolag som Facebook och Google har redan en dominerande marknadsposition vilket slagit hårt mot den nationella och regionala journalistiken. Enda fördelen som gruppen såg är att läget pressar fram en nödvändig förändring både bland journalister och bland medie- företag. Det förutsätter att journalistutbildningen tar höjd för de nya möjligheterna, vare sig det gäller t.ex. datainsamling eller bildteknik. Scenario 3: Lokalt skyddad verkstad Här noterade arbetsgruppen att en utveckling mot detta scenario redan är på gång eller existerar på sina håll. I takt med att traditionella varumärken inom media tappar i auktoritet har ett antal regionala initiativ växt fram med varierande journalistisk kvalitet. Branschens problem kan vara bekymmersamma för Möjliga scenarier för framtiden journalisterna själva, men, enligt detta scenario, inte nödvändigtvis för journalistiken i sig, i dess roll som granskare av makten. Men antalet lokala initiativ är fortfarande litet. Scenario 4: Starkast överlever Detta scenario kräver mer öppenhet kring journalisternas arbets- metoder för att återta människors förtroende. Det medför också krav på höjd kvalitetsnivå i journalistutbildningen. Man förutsätter ett förbättrat samarbete mellan medierna och samhället för att åstadkomma starkare journalistik även om gruppen inte riktigt kunde definiera statens roll. Företrädare för mediebranschen efter- lyser större flexibilitet på arbetsmarknaden så att fler unga kan anställas medan journalisternas fackförbund ansåg att erfarna journalisters kompetens är avgörande. Alla scenarierna innebär en kraftig för ändring av mediemarknaden och ställer krav på stor omställningsförmåga för samtliga aktörer. Den mest iögonenfallande slutsatsen i rapporten är att alla fyra scenarier innebär en kraftig förändring av mediemarknaden och ställer krav på stor omställningsförmåga för samtliga aktörer. Detta tycktes inte vara kontroversiellt i sig. Men med viss förvåning reflekterar i ett särskilt kapitel rapportförfattarna i över hur gruppdiskussionerna lett till stor samsyn kring både säkra och osäkra trender och att enighet råder om de fyra alternativa scenarierna. Sammanfattningen blir pessimistisk för den som förväntar sig stabilitet och säkra arbetstillfällen inom traditionell media. Rapportförfattarna drar dramatiska slutsatser. Framför allt varnar man för att medieföretag som inbillar sig att man endast kan reagera på den faktiska utvecklingen kommer enligt de flesta scenariobeskrivningarna inte att existera . Här gäller innovation och entreprenörskap. Konsekvenserna är i tre av scenarierna drastisk och i ett (scenario 4: Starkast överlever) blir stor förändringsbenägenhet en nödvändighet. I alla scenarier är s.k. linjärt tv-tittande ett passerat Möjliga scenarier för framtiden stadium med undantag för sport och underhållning. är alla dagspressaktörer hårt pressade eller försvunna och mest illa ute anses landsortstidningar vara. Efter att ha noterat journalistikens viktiga uppdrag som granskare och agendasättare i en ”hälsosam demokrati” skriver författarna att i ett samhälle som blir mer och mer transparent kommer nya vägar att utvecklas för att fullfölja detta uppdrag. Man spår att i alla scenarierna kommer den redaktionella organisations- strukturen att förändras i de företag som överlever. Fast anställda kan inta en redaktörsroll medan innehållet levereras av en växande grupp frilansjournalister. Journalistiken har förändrats, men kommer förändrings- takten att öka och, enligt rapportförfattarna, innebära en verklig revolution. De flesta journalisterna kommer att arbeta som oberoende i gränssnittet mellan journalistik, affärer och entre- prenörskap. Nya typer av journalistik utvecklas. En del journalister kommer att jobba med egna hyperlokala sajter, andra blir redaktörer för olika digitala debattfora. I samtliga fall krävs journa- lister som kan länka journalistiken med tekniken. Det sistnämnda leder till stora förändringar av journalist- utbildningen som i stigande grad måste inkludera teknisk utbild- ning och entreprenörskap. Förtroendet för journalistiken minskar, skriver författarna. Detta beror dock mindre på misstro mot medierna utan mer på att alltfler, särskilt yngre, tror att de inte behöver journalistik för att vara informerade. Det noteras att nyheter som sprids på sociala medier ofta har en journalistisk källa, men att det inte alltid är tydligt för användarna. Det stora informationsutbudet på internet med sociala nätverk, bloggar och nyhetssajter som är gratis gör det svårare för journalistiken att profilera sig i den yngre målgruppen. Här är tron på internets självkorrigerande förmåga betydligt större. Men när människor efterfrågar trovärdig information och önskar skilja ”internettrollen” och dold reklam från professionella nyhetskällor kan journalistiken återta sin forna roll, enligt författarna som, vilket är värt att återigen notera, utgår från mediesituationen i . Men det är möjligt att enskilda, oberoende journalister kan fullfölja det journalistiska uppdraget på egen hand tack vare effektiva algoritmer och internets möjligheter. Möjliga scenarier för framtiden Föga förvånande noteras att en ökad polarisering i samhället sker, dels mellan unga och gamla, dels mellan människor som kan tillgodogöra sig ny teknik och de som står utanför utvecklingen. Här spelar utbildningsnivå och ekonomisk ställning in. De holländska arbetsgrupperna fäster stor vikt vid integritets- frågorna och medieaktörernas förmåga att hantera användardata. Det är, skriver författarna, en motsättning mellan människors krav på personaliserade tjänster och motvilligheten att lämna efter sig digitala fotspår. På den här punkten pekar man på statens viktiga roll när det gäller att skydda medborgarna, och uttrycker oro över att de digitala giganternas datainsamling leder till en maktställning som kan påverka samhället mer än staten, Det noteras att statsmakten kan ha en roll att spela i detta om man fäster avseende vid att medborgarna ska vara välinformerade. Vilken roll man ska inta borde bli föremål för diskussion och, understryks i rapporten, ju längre den diskussionen dröjer desto färre valmöjligheter kommer att stå till buds. Man varnar för att lagstiftning och reglering alltid riskerar att ligga efter eftersom nya digitala tjänster och affärsmodeller, som har en förmåga att få stort genomslag på ytterst . Det svenska medielandskapets balanspunkter Alla är överens om behovet av ett hållbart, framtida medielandskap, där så många ansvarsfulla röster som möjligt kommer till tals. De digi- tala möjligheterna öppnar dörrar som i historien varit stängda, potentialen att denna utveckling stärker demokratin är enorm. skapar den omvälvande utvecklingen nya ojämlikheter eller disharmonier. Marknaden kommer att analyseras mer i detalj i nästa fas i utredningsarbetet men redan nu har jag, mot bakgrund av vad som framkommit i delbetänkande, identifierat ett antal balanspunkter som är avgörande för medie- landskapets positiva utveckling. Balanspunkterna ska tolkas som en inbjudan till aktiv diskussion om huruvida det är önskvärt att mediepolitiken ska bidra till ökad balans mellan dessa storheter i medielandskapet och demokratin. Balansen mellan granskare och granskade som hundratals journalister har förlorat sina jobb har den offentliga sektorn förstärkt informations- och kommunikations- avdelningar i kommuner, landsting, regioner och statliga verk- samheter, ofta med rekryteringar direkt från medieföretag i ekonomisk kris. Om skattefinansierade verksamheter producerar tillrättalagda bilder av samhället, som den oberoende kritiska granskningen försvagas och – i vissa områden – i det närmaste upphör, har balansen skadats. Insyn i och granskning av den politiska makten är fundamentet för en hälsosam demokrati. Det ligger såväl i det offentligas som i mediernas intresse att återskapa och upprätthålla en sund balans mellan granskad och granskare. Balansen mellan öppenhet och integritet Transparens är en fundamental princip i det svenska samhälls- skicket. Offentlighetsprincipen ger medborgare och medier insyn i den offentliga maktens förehavanden, vilket är grundläggande för att kunna utkräva ansvar. När offentliga handlingar bara fanns i pappersform fanns en tröghet som i viss mån försämrade insyn; gav den trög- heten möjlighet till reflektion och diskussion kring vilka uppgifter som är möjliga att lämna ut, utan att skada enskildas integritet. alltmer data tillgängliggörs digitalt innebär utmaningar och för att skapa en hållbar demokrati behöver en initierad och djupgående diskussion väga möjligheterna med att designa för öppenhet mot de uppenbara riskerna för att enskildas integritet urholkas. Balansen mellan stad och land har det skett en innehållets urbanisering, verklighetsskildringarna vi möter utgår i ökande grad från stor- stadens perspektiv. Det märks i prioriteringar men också i mediala stereotyper. tvingas de ekonomiskt pressade lokal- och regional- medierna att fokusera på unikt innehåll: det lokala. Denna abdikation från andra perspektiv på nationella och internationella skeenden bidrar till en likriktning av våra gemensamma berättelser. Alla röster är värdefulla, men i dessa tider är rösterna som inte kommer från storstadsregioner extra värdefulla, för balansens skull. När fler medier går över till digital distribution är det därför av yttersta vikt att bredbandstäckningen kan säkerställas i hela landet så att inte infrastrukturen hindrar dessa medieborgare från att berika demokratin i allmänhet och det demokratiska samtalet i synnerhet. Balansen mellan offentligt finansierade medieföretag och fria, kommersiella medieföretag Svenska, kommersiella medieföretag tappar annons- och prenume- rationsintäkter i accelererande takt. har de offentligt finansierade medierna stabila, svagt ökande intäkter från radio- och tv-avgifterna. Trots dessa och andra ytterst disparata grund- förutsättningar konkurrerar aktörerna om människors tid och engagemang. Dagens situation har likheter med den upplagespiral som delade in tidningsbranschen i två kategorier, dels de framgångsrika förstatidningarna, dels de svagare andratidningarna. Även har en del av det svenska medie- landskapet stabil ekonomi, med möjlighet att utveckla allt bättre innehåll och användarupplevelser, vilket i sin tur ger fler användare, som stärker dessa medieföretags position ytterligare. För andra medieföretag, med vacklande ekonomi, råder det motsatta för- hållandet. Försvagat innehåll och sämre användarupplevelser leder till färre användare som i sin tur leder till nya nedskärningar och därmed ännu svagare erbjudande. Denna utveckling, leder till att de offentligt finansierade medierna riskerar att få allt mer dominanta roller. Ett par medier kan aldrig leverera på medborgarnas behov i hela landet, ett litet antal medier kan aldrig hävda monopol på att arbeta i allmänhetens tjänst. Det löftet kan bara uppfyllas av ett brett, pluralistiskt medielandskap av fria, oberoende medier. Balansen mellan dominanta aktörer och övriga Ett medielandskap med ett fåtal, dominanta aktörer är riskabelt ur medborgarsynvinkel. Dessa kan utveckla praktiker som inte gynnar det breda, öppna medielandskapet. Den initiala investeringen för att uppnå denna position må vara mindre än – men det har ändå inte inneburit att det nya medielandskapet präglas av sund konkurrens i alla delar. Det är särskilt tydligt inom distribution- och infrastrukturområdet. Mediemarknaden av kan närmast beskrivas som två olika marknader: en för de dominanta (med viss hållbarhet i sikte) och en för övriga. Balansen mellan produktion och distribution Produktion av kvalitativ journalistik är kostsam. Marknaden – som är betalningsvillig inom det svenska språkområdet – begränsad. Detta har fått flera resultat: –Arbetsmarknaden för journalister som skapar samhällsviktig journalistik har krympt. –Journalister lämnar branschen. –Få aktörer satsar på innehållsproduktion, de som gör det satsar på ett mer lättviktigt material, inriktat på en så bred målgrupp som möjligt. –Fler aktörer satsar på distribution, de söker sig uppåt i eko- systemet, för en position där makten och därmed lönsamheten finns. Slutresultatet blir att fler vill förflytta det allt färre skapar – en situation som i förlängningen inte leder till ett hållbart, pluralistiskt medielandskap som tillgodoser medborgarnas rättigheter. Balansen mellan nationella och globala media som traditionella lokala, regionala och riksmedier tappar prenumeranter och annonsintäkter växer de globala medie- aktörernas intäkter exponentiellt. De svenska medierna – som med egenskapat, kvalitativt innehåll bidrar till att stärka demokratin – beskattas i flera led. De digitala giganterna – som inte bekostar produktion av något eget innehåll – lyder inte under svensk skatte- lagstiftning och åderlåter därmed och svenskt medie- landskap via flera kanaler.