sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — Beijmo, J (2014) Resultatexempel: Stärka kvinnors företagande genom satsning på IT, SIDA Publikationer, /Svenska/Har-arbetar-vi/Globala- utvecklingsinsatser/resultatexempel/Kvinnliga- entreprenorer/(). Bilbao-Osoro et al (eds) Report 2014. Rewards and Risks of . Bottioci, C och S Challand, B., (2006), ”Rethinking political myth: The clash of civilizations as a selffullfilling propecy”, European , vol 9, p. Cairncross, F (2001), The Death of Distance: How the Communi- cations Revolution Is Changing Our Lives, , MA, . Davies-Boren, Z (2014) ”Outnumber Humans for the First Time”, , UK (2015 03 25) /there-are-more-gadgets-there- are-people-world-1468947 Dutta, S. , , T., Lanvin, B. (2015) Index, /docs/WEF_Global_IT_Report_2015.pdf , A (2015), Scandinavian Traveller, No 5. Ekmekcioglu, E (2012) Transnational Crimes and , Emerging Sciences, 2012 – /pdf El-Baradei, (2011) ”Wael Ghonim: Spokesman for a revolution” TIME Magazine, , 2011. Esch, J (2010) ”Legitimizing the ”War on Terror”: Political Myth in Official-Level Rhetoric”, Political Psychology, Vol 31, No 3. , M (2015), ”Hackers steal £650 million in world's biggest bank raid”, The Telegraph /news/uknews/crime/11414191/Hackers- steal-650-million-in-worlds-biggest-bank-raid.html (2015 04 15). FBI, Cyber Crime (2015) /about-us/investigate/cyber (2015 03 29). Findahl, O (2014) ”Svenskarna och internet 2014 – En årlig studie av svenska folkets internetvanor”, struktur, (2015 03 23). , C (1996), ”Political myth: A theoretical introduction”, New Gohdes, A (2015) ”Pulling the plug: Network disruptions and violence in civil conflict”, , (1–16). , A (2014) How hackable is your car?, Wired Magazine /2014/08/car-hacking-chart/ (2015 03 12). , A, (2014) 2012 /pisa/keyfindings/pisa- 2012-results-overview.pdf , H., Es-Sadki, N., (2014), Innovation Union Score- board 2014, European Commission ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius/ ius-2014_en.pdf , S (1993) ”Clash of Civilizations?” Foreign Affairs. /articles/48950/samuel-p- /the-clash-of-civilizations Inglehart, R, Puranen, B och Welzel, C., (2015) ”Declining wil- lingness to fight for one’s country: The individual-level basis of the long peace, . Kroes, N (2013), Europeiska Unionen: för it-säkerhet ska skydda ett öppet internet/() europa.eu/rapid/press-release_IP-13-94_sv.htm , A (2014) ”Brinner – Hur revolutionen mot blev ett inbördeskrig”, Silc Förlag. Lyttbacka, , ”Barnpornografibrottets omfattning”, vid , u.å. Marenberg, R (2015), , 2014 in Traffic Forecast Update 2014–2019 (2015 04 07) /c/en/us/solutions/collateral/service- provider/visual-networking-index-vni/white_paper_c11- 520862.html Pearce, K (2014), ”Two can play that game: Social media opportu- nities in for government opposition” Democra- tizatsiya, 22(1):39–66 efter Dafoe, A och J Lyall, ”From cell phones to conflict? Reflections on the emerging IKT-political conflict research agenda”, , 2015. Pinker, S (2011) ”The Better of our Nature: Why Violence has Declined.”, , . Pierskalla, J och F M Hollenbach (2013), ”Technology and col- lective action: The effect of cell phone coverage on political violence in ”, , 107(2), p. 207–224. , A R (2010) ”Sökes: en teknisk lösning på ondskans pro- blem”, . , T, , , och , S (2014) ”Tillit i det digitala samhället – en kartläggning”, . lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId= 4464066&fileOId=4464082 Economics, (2014). Capturing the IKT Dividend: Using technology to drive productivity and growth in the EU. Puranen, B (2014) ”Allegiance Eroding. People’s Dwindling Wil- lingness to Fight in Wars”, i , R och Welzel C (eds) ”The : from Allegiant to Assertive Citi- zens”, : , 261–281. Puranen, B (2009) ”European Values on security and Defece: An Exploration of the Correlates of Willingness to Fight for One’s Country”, i , Y, Klingermann, HD & Puranen, B ”Relig- ion, Democratic Values and Political conflict”, Acta Universita- tis Upsaliensis. Reporters sans frontières (2011) Enemies of The Internet Report, Reporters without Borders en.rsf.org/saudi-arabia-saudi-arabia- 11-03-2011,39745.html (). Rindby, P (2015) The Swedish Program for IKT in Developing Regions, . /about-us/strategy (). , , R (2014), , Stamford, (2015 03 11). /newsroom/id/2939217 , P (2000) Varför är svensk popmusik så populär utom- lands? Synpunkter på det ”svenska musikundret” och på det spontana i popmusikens musikaliska språk, för musikforskning, /stmonline/vol_3/psandgren/index.php? , J N och N B Weidmann (2015), ”Is the phone mightier than the sword? Cell phones and insurgent violence in ”, , 69(2). , D (2001), ”Policy Paradox: The art of political decision making”, 3d ed, , WW. , s. 137. (2013 11 04) ”Fängelse för nätpedofil”, s. 6 (2015 03 22). /nyheter/inrikes/fangelse-for- natpedofil_8689056.svd , F () ”Dramatisk ökning av barnsexbrott”, (2015 03 29) /nyheter/inrikes/dramatisk-okning-av- barnsexbrott-i-sverige_4432151.svd , C (2012) Empowering Women Through IKT, Spider IKT4D Series No. 4. /publications/spider-stories (). , T C (2015), ”Explosive connections? Massmedia, social media, and geography of collective violence in sub-Saharan ” JPR, 52(3). Pierskalla, J och Hollenbasch, F (2013), ”Technology and collective action: The effect of cell phone coverage on political violence in ”, , 107(2), s. 207–224. Weidmann, N B (2015) ”Communication, technology, and political conflict”, , 1–6. Digitaliseringen förändrar samhället i grunden Digitalisering och de senaste två decenniernas snabba utveckling inom informations- och kommunikationsteknologi (IKT) har redan inneburit betydande bidrag till samhällsutvecklingen, men kanske ännu viktigare är att teknologin och dess användning har skapat radikalt förändrade förutsättningar för framtiden. Vi ser början av en ny era som i stora stycken förändrar och ersätter det tänkande som infördes i och med industrialiseringen . Det är säkerligen så att människor uppfat- tat förändring som en ytterst påtaglig del av livet, men det är också korrekt att säga att vissa perioder i historien är betydligt mer om- störtande i den meningen att etablerade sanningar och föreställning omdanas och att vardagslivet för många människor snabbt förändras. Jag, och många med mig, menar att den digitala teknologin och IKT är just en sådan omstörtande kraft som har potential att eta- blera ett helt nytt tänkande och därmed bli ett nytt fundament för hur samhället är uppbyggt, hur näringslivet fungerar och för hur vi lever våra liv . Jag skulle hävda att den digitala trans- formationen i samhället kommer visa sig vara mer kraftfullt nyskapande än tidigare revolutionära skeen- den som övergången från jakt till jordbruk eller från handkraft till ånga och elektricitet. I stora stycken håller vi på att etablera ett nytt ekonomiskt system där digitaliserade processer kompletterar och ersätter tidigare ekonomiska processer som varit knutna till fysiska värden och realiteter. I detta kapitel är min ambition att försöka fånga några av de centrala effekterna som IKT inneburit fram till , och baserat på de observationerna dra ut några av de väsentliga konsekvenserna för den framtida utvecklingen mot nya värdeskap- ande processer. Teknologisk utveckling och samhällsutveckling är två intimt förknippade och sammanlänkade skeenden. Förändringar i sam- hällets struktur och organisation ger å ena sidan utrymme för fram- växten av teknologiska framsteg, men å andra sidan skapar nya tek- nologier ytterligare strukturförändringar och i sin tur nya förut- sättningar för utveckling i samhället, i näringslivet och i vardags- livet. Vi kan kalla det nya som växer fram och som driver på omställ- ningar inom snart sagt alla sektorer av samhället för informations- samhället, digitalisering eller det nätverkade samhället. Oavsett benämning så vilar den framtida utvecklingen på två fundamentala utgångspunkter. Å ena sidan teknologi och å andra sidan personlig kunskap och intresse att använda tjänster och produkter. I jäm- förelse med tidigare teknologidriven utveckling så uppvisar IKT betydligt mer accelererade förlopp i båda dessa dimensioner. Jäm- fört med till exempel elektricitet så har tekniken för att generera och distribuera el genomgått en kontinuerlig utveckling, men den grundläggande funktionen el har ur ett brukarperspektiv i allt väsentligt varit oförändrad sedan samhällets elektrifiering. IKT däremot har utvecklats med allt bättre prestanda och ökad funktionsrikedom och den utvecklingen kommer med all sannolikhet att fortsätta i accelererande takt. På motsvarande sätt har bruket av el krävt betydligt att nå ut på marknaden. Trots av elektrifiering saknade fortfarande 18 pro- cent1 av världens befolkning tillgång till el . Motsvarande siffra för IKT är 8 procent2, och det har skett på betydligt . 1World Bank, statistics. 2Ericsson Mobility Report. Tillämpning av teknik är den nya utmaningen Att säga att den teknologiska utvecklingen inom IKT har gått snabbt är ett understatement. installerades världens då snabbaste superdator, BlueGene/L, vid ratory i . Den hade en beräkningskapacitet på 70,72 triljoner beräkningar (TFLOP). , , hade världens snabbaste superdator, Tianhe 2, i i en beräkningskapacitet på 54,9 PFLOP, en faktor snabbare. Även bandbredd och lagringskapacitet har följt samma trend. På bara några decennier har vi tagit oss från de första upp- ringda modemanslutningarna med 28,8 kb/s till dagens fiber med 100+ mb/s och för mobila datauppkopplingar från GPRS med /s till 4G med upp till 100 mb/s. Just därför är det en utma- nande tanke att vi kommer att se en ännu snabbare, exponentiell, utveckling och decennierna. Det gäller själv- klart teknikens kärna med högre bandbredd, fler beräkningar och större diskar. Kanske är det framöver mer betydelsefullt vilka framsteg som vi kan förvänta oss kring hur teknikens möjligheter tas tillvara. Exem- pel på sådana framsteg är analys av extrema datamängder, stream- ingtjänster, uppkopplade och interaktiva produkter samt realtids- styrning av komplexa system. Det är till exempel ingen svår uppgift att skriva ett program som spelar pong. En boll kommer in med en viss vinkel och det är trivialt att räkna ut i vilken riktning och hastighet man måste flytta sin paddel för att slå tillbaka bollen till motståndaren. Google köpte upp det brittiska bolaget bland annat för att de tagit fram ett program som spelade pong. Skillnaden var att det programmet inte var program- merat att bara spela pong, det var programmerat att lära sig att spela. Ger man det ett annat spel så lär det sig det i stället. Det är en fundamental skillnad och ett bra exempel på en utveckling där ökad processorkraft, nya algoritmer och informationsinhämtning skapar flexibla maskiner som anpassar och lär sig. Det förflyttar gränserna för vad vi uppfattar som tekniskt möjligt. Det är till exempel inte mer än den allmänna uppfattningen om att köra bil var att den uppgiften var allt för komplex för att kunna utföras av något annat än människor. har samtliga biltillverkare själv- körande bilar i sina produktplaner för det kommande decenniet. Denna rätt radikala förskjutning av teknikens tillämpbarhet och uppfattningen av densamma kommer vi med all säkerhet att se be- tydligt mer av framöver. Exakt vilken riktning utvecklingen tar är ännu för tidigt att säga, men när den kombineras med nya typer av hårdvara, till exempel chip som imiterar den mänskliga hjärnan, kommer vi kunna lösa många av de problem som datorer historiskt varit dåliga på att lösa, t.ex. att förstå mänskligt språk och känna igen ansikten. Med högre datahastighet blir det dessutom enklare och billigare att samla in och distribuera information av olika slag, vilket är en förutsättning för att många av de övriga genombrotten vi kan för- vänta oss inom IKT ska komma till användning. En effektiv data- överföring blir således allt viktigare för utvecklingen inom IKT i stort. Vi har sett en exponentiell utveckling inom IKT historiskt och det är egentligen ganska naturligt. I takt med att vi utvecklar bättre verktyg blir det lättare för oss att ta fram ännu vassare verktyg och så vidare. är vi vid en punkt där kurvans lutning är förhållande- vis brant, vilket i en exponentiell utveckling innebär att utveck- lingen framöver kommer att gå ännu mycket snabbare. De stora utmaningarna för samhället i stort och för IKT kommer framöver inte vara att ta fram ny, bättre teknik. Det kommer att vara att för- hålla sig till den tekniken. Hur ska den användas, av vem, när och varför? Det är ett paradigmskifte i så motto att vi har svårare att hänga med i effekterna av vår egna tekniska ut- veckling än vi har att ta fram tekniken. har flertalet av oss både kunskap om och vilja att använda de tjänster och prylar som tekniken medför. Vi är fascinerade av smarta telefoner, interaktiva informationstjänster, sociala nätverk och nyskapande applikationer. Teknologin har kommit att bli intimt integrerad i vardagslivets praktiska bestyr och det stora flertalet av oss gillar det. IKT vidgar våra vyer och skapar en ny, mer personligt anpassad, direkt och gränslös relation till världen runt omkring oss. Vi är inte längre begränsade av fysisk närvaro utan har, var och en på personlig nivå, tillgång till sociala relationer, varor och tjänster, resurser och kunskap samt innovationer från en digital värld utan gränser. Teknologins snabba spridning och med den en allmänt förekommande kunskap i dess användning medför också att vi, återigen på ett personligt plan, har tillgång till helt nya resurser för skapande. Det digitala som för inte så länge sedan var ett intressant tillägg till våra liv börjar nu bli mer av en utgångs- punkt och självklarhet i hur vi betraktar världen runt om kring oss. Vi förväntar oss också att världen fungerar på ett annat sätt än tidi- gare, vi räknar med att digital information är tillgänglig och att digitala tjänster kan utföras utan begränsning och rum. Vi börjar också allt mer förvänta oss interaktivitet och anpassning till våra specifika behov i situationer långt bortom surfplattan eller mobilen. I takt med att kompetensen i att använda IKT ökat hos oss i allmänhet har företag succesivt integrerat tekniken mer brett i pro- cesser och verksamheter. Fokus ligger ofta på förenklingar och kostnadsbesparingar i de interna arbetsrutinerna, men allt mer även i kundinteraktion, marknadsföring och utvecklingen av nya mer eller mindre digitala erbjudanden. är informationssystemen centrala för de flesta aspekter av processer och verksamheter. IKT, det vill säga IT i kombination med kommunikation, utgör i allt högre grad grunden för samarbete, och informationsutbyte inom och mellan organisationer och leder inte sällan till förändringar i sättet som arbete organiseras och utförs på. realiseras allt mer av företagens verksamhet helt av IKT-system. Mer än hälften3 av handeln en vanlig dag på börsen är automatgenererad och sker som ett resultat av algoritmer och inte på grundval av mänskliga beslut. On-line handeln på den globala konsumentmarknaden, där transaktionen mellan köpare och säljare sker utan mänsklig kon- takt, beräknas uppgå till 1 600 miljarder USD4. On-line bank- tjänster används kontinuerligt av av svenskarna5. Automatiserade biljettsystem har tagit över incheck- ningar och ersatt personlig biljettkontroll, bara för att peka på några områden där IKT möjliggjort omfattande förenklingar och effektiviseringar. 3Equity , Part II: , By Staff of the Division of Trading and Markets. Securities and Exchange Commission, 18, 2014. 4eMarketer, Global Retail and E-Commerce , 2013–2018. Transformation och nya affärsmodeller Det område som i störst utsträckning revolutionerats fram till nu är kanske medieindustrin, där digitaliseringen lett fram till en radi- kal och genomgripande förändring av industrins samtliga delar. Media har till stora delar transformerats från en fysisk produktaffär med tidningar, CD-skivor, spelkonsoler och spelskivor till att ett digitalt tjänsteutbud. Resultatet är att media är något radikalt annorlunda än före digitaliseringen. Media konsumeras, produceras och distribueras på helt nytt sätt, vilket har givit industrin en helt ny affärsmodell med nya aktörer och förändrade spelregler jämfört med den tidigare, fysiska mediemarknaden. Musik är en bra representant för denna förändring. Från en affärsmodell med 10 låtar på en skiva har en helt ny logik vuxit fram, där musik nu allt mer är en abonnemangstjänst, ett personligt bibliotek med all världens musik, en social plattform med delade spellistor och en nyttighet som är tillgänglig så snart en uppkopp- ling finns till hands. Det som gör musikindustrins förändring lite extra spännande är att den i stora stycken skett som ett resultat av yttre förändrings- tryck från konsumenter och nya tekniska realiteter snarare än genom traditionell affärsutveckling. Konsumenternas, låt vara olag- liga, fildelning och bredbandsanslutningar blev startpunkten för en rätt lång och skakig resa till en ny och i mångas tycke bättre modell. Industrin motarbetade förändringarna, men blev mer eller mindre tvingade att falla till föga och acceptera de nya realiteterna. Intressant nog talar många av musikindustrins repre- sentanter om de mervärden som den nya industrin medför. är det möjligt att vidmakthålla en helt annan djup i relationen med kunderna, vet branschen vilken musik som spelas och när den spelas, från att tidigare i bästa fall vetat vilken månad och i vil- ken stad en viss skiva sålts. Förändringen av medieindustrin som helhet har redan nått ganska långt. är av den globala medieindustrins intäkter från konsumenter baserad på nya medieformat och modeller. Nya innovatörer utmanar aktörer och modeller i transportsektorn Inom transportsektorn har tjänster som Über, där en bil med en förare bokas och betalas med några enkla klick via mobiltelefonen, och , där en förare på ett enkelt sätt hittar sin betalande medpassagerare till en gemensam resa, visat på hur en mer radikal transformation kan ta sig uttryck. I fallet med Über handlar det om att ge fler aktörer tillgång till marknaden och att skapa ett bättre kapacitetsutnyttjande än vad den traditionella taximarknaden kla- rar. IKT möjliggör en upplösning av den traditionella affärs- modellen, skapandet av en prismodell som bättre balanserar efter- frågan och utbud, en sänkning av barriärerna för att leverera trans- port och en ökad bekvämlighet i att utnyttja tjänsten. I fallet är drivkrafterna mer mångfacetterade. Som varumärket anty- der är den sociala aspekten av att ha sällskap och någon att prata med under resans gång ett huvudskäl för att utnyttja tjänsten, men naturligtvis är delad kostnad och minskad miljöpåverkan ytterligare drivkrafter. Tillsammans med nya fenomen som bilpooler och kommersiella bildelningstjänster som Car2go är exem- pel på så kallade ”collaborative consumption”. Medlen här är en upplösning av den traditionella konsumtionsmodellen där ägandet av en produkt ersätts med tillgång efter behov och betalning efter utnyttjande. Effekterna i exemplen ovan är i stora stycken likartade med en bättre utnyttjandegrad och ökad bekvämlighet, eftersom man inte behöver göra stora privata inköp eller bära det ansvar som kommer med ägande. Det kan tilläggas att modellen inte enbart är tillämplig för persontransporter. Nya aktörer som CheckRobin i skapar lösningar för godstransporter med hjälp av resenärer som har utrymme för att transportera åt andra och Cargomatic är ett annat exempel på en Über-liknande tjänst för logistik där trans- portörer av gods på ett enkelt sätt kan hitta ledig kapacitet. Om vi tittar på den mer traditionella sidan av transportindustrin så saknas inte heller där innovation och utveckling. Branschens samlande begrepp är ITS, , och handlar generellt om integrationen av IKT i transportsektorn. Fokus ligger på effektivitet, säkerhet och multi-modala transporter med resande som på ett enkelt och attraktivt sätt kombinerar olika transport- slag. Lösningarna innebär ett ökat informationsutbyte mellan såväl resenärer och transportsystemet som mellan transportsystemens olika fordon, infrastruktur och sensorer. Fortsatt teknisk utveck- ling med allt mer kraftfulla stödsystem för förare och i förläng- ningen självkörande fordon6 med ett ökat informationsutbyte ger onekligen en potential till radikala förändringar inom transport och trafikområdet. Med variabla hastigheter och mer dynamisk styrning av trafikflödena kan dagens infrastruktur uppnå radikalt ökad utnyttjandegrad och realisera ökad säkerhet och bättre framkomlighet. Förändring från utbildningssystemets begränsningar till livslångt individualiserat lärande Om vi avslutningsvis tar utbildning som exempel så var fram till den utbildning som en given person kunde komma i åtnju- tande begränsad av de resurser samhället förmådde ställa till för- fogande i form av skolor och universitet och möjligen bibliotek. med internet generellt, och mer specifikt olika aktörer som , Courcera och som tillhandahåller allt från intressanta seminarier till mer regelrätta kurser och examinationer, har frågan förskjutits till att ytterst handla om allas vår drivkraft till lärande och personlig utveckling. Den nya ordningen för också med sig möjligheter till ett mer engagerat och individuellt lärande. Från begränsningen och principen med en lärare och 25 elever har vi möjligheter att skapa betydligt mer öppna modeller där en god pedagog eller en världsledande auktoritet i princip kan nå alla som har intresse av ämnet. Vidare kan jag som elev söka kunskap på det sätt som passar mig och utnyttja den lärare eller pedagogik som passar mig och mitt sätt att lära. Jag blir på så sätt inte begränsad av den fysiska institutionens förutsättningar, varken när det gäller tillgången på utbildning eller i sättet som utbildningen bedrivs. De mer genomgripande förändringarna inom utbildningssek- torn märks snabbast i de delar som ligger utanför den vanliga grund- och högskoleutbildningen. Där tillhandahåller nya aktörer utbildning med en räckvidd och i en skala som vida överstiger traditionella modeller och till en bråkdel av den klassiska modellens 6 planerar för pilot med självkörande bilar på vissa vägavsnitt i . Men även själva lärprocessen påverkas, där Knewton är ett intressant och potentiellt mer omdanade exempel. Knewton ut- nyttjar analytiska metoder och ”big data” för att möjliggöra en personligt anpassad pedagogik som syftar till att maximera läslust och inlärning. Det resulterar i ett bättre expertstöd för utbildaren, insikter för utveckling av läromedel och en bättre pedagogik. Kraften i de nya möjligheterna är så stor att det framstår som högst osannolikt att inte också grundutbildningen ska påverkas. Men sektorn är kringgärdad av relativt stor tröghet av kulturell, social och legal karaktär så det är rimligt att anta att det kan ta lite tid innan invanda mönster bryts upp och förnyelsen slår igenom. Framöver är det nog rimligt att räkna med att modellerna för i första hand högre utbildning kan komma att förändras mer drama- tiskt, medan skolan sannolikt kommer utnyttja IKT mer som komplement inom ramen för nuvarande strukturer. Inom högre utbildning blir det för framtiden avgörande i vilken omfattning digitala kurser och verktyg kommer slå igenom på bred front. Här finns olika åsikter som spänner från de som ser en värld där högre utbildning som helt är uppbyggd i digitaliserade former med viss lokal seminarieverksamhet, till de som ser digitalisering som ett komplement av mer marginell betydelse. I sin förlängning är det nog sannolikt att övergången från traditionella utbildningsmetoder till digitala kommer driva fram radikalt nya affärsmodeller för uni- versitet och högskolor och hota ekonomin för ett stort antal hög- skolor.7 Med mediebranschen, transportindustrin och utbildningssek- torn som exempel finns anledning att reflektera över vilka generali- serade betraktelser vi kan göra.