sou · H3B376 · 2015-09-01 00:00:00 — Att ersättningarna ska vara för personligt ändamål innebär att förmånerna betalas ut för enskilda individers privata bruk.11 Tandvårdsstödet faller utanför lagens tillämpningsområde eftersom ersättningen betalas ut till vårdgivare. Enligt lagen är , , Skatte- verket och m.fl. skyldiga att underrätta en annan myndighet om det finns anledning att anta att en ekonomisk förmån har beslutats eller betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp. Underrättelseskyldigheten gäller dock inte i 2006/07:80 s. 94. Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet brottsbekämpande verksamhet och inte heller om det finns särskilda skäl. Det finns inget formkrav som anger hur underrättelsen ska lämnas, utan detta kan ske muntligen eller skriftligen. Av under- rättelsen ska det framgå vilka omständigheter som ligger till grund för antagandet att en ekonomisk förmån har beslutats eller betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp. I förarbetena anges att det varken är möjligt eller behövligt att närmare reglera vilka upp- gifter som ska lämnas över, eftersom dessa kommer att variera från fall till fall.12 Utredningen anser att lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar av välfärdssystemen skulle lämpa sig väl att tillämpa även för tandvårdsstödet, även om i praktiken främst har ett behov av att få uppgifter från just . Genom denna lag bryter man den sekretess som annars råder för den typen av uppgifter som skulle behöva i sin kontrollverksamhet. Ansvaret läggs också på att meddela när det finns anledning att anta att tandvårdsstöd har utgått felaktigt. Även de uppgifter som ligger till grund för misstanken om att en ersättning utgått felaktigt ska lämnas ut, vilket torde innefatta de s.k. patientlistorna. Detta kommer att resultera i att det blir lättare för att hitta de vårdgivare som medvetet utnyttjar tandvårdsstödet på ett felaktigt sätt samt leda till att efterhandskontrollerna blir mer träffsäkra och effektiva. För att tandvårdsstödet ska inrymmas i lagen behöver det anges att lagen även omfattar ”sådana ersättningar till vårdgivare som beslutar om enligt lagen om statligt tandvårds- stöd”. Denna formulering bygger på det förslag som den s.k. FUT- delegationen lämnade i sitt betänkande13, om att bidragsbrottslagen skulle utvidgas till att omfatta tandvårdsstödet, men har ändrats något för att bestämmelsen ska omfatta både tandvårdsersättning och ATB. Bidragsbrottslagen har samma tillämpningsområde och syfte som lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och innehåller straffbestämmelser som är 2007/08:48 s. 25. 13SOU (2008:74) Rätt och riktigt - Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet särskilt anpassade till de särskilda förutsättningar som råder vid utbetalningar av ekononomiska förmåner från välfärdssystemen. Utredningen har övervägt om även denna lag bör utvidgas så att den omfattar tandvårdsstödet, vilket skulle få till följd att även grovt oaktsamma beteenden skulle kunna bestraffas. Brott mot tandvårdsstödet lagförs enligt bestämmelserna om bedrägeri enligt , vilket kräver ett uppsåtligt handlande. Det har emellertid visat sig att bidragsbrottslagen inte har lett till fler lagföringar och att grov oaktsamhet är minst lika svårt att bevisa som uppsåt.14 Mot denna bakgrund, samt med beaktande av att det även finns ett antal lagtekniska problem, har utredningen kommit fram till att tandvårdsstödet inte bör omfattas av bidragsbrotts- lagen. Utökat och förbättrat samarbete Utredningen har föreslagit att tandvårdsstödet ska omfattas av lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdsystemen. Utredningen menar att detta bör leda till att även tandvårdsstödet inkluderas i de samarbeten som har med andra myndigheter, men framförallt att tandvårdsstödet i större utsträckning inkluderas i det arbete som bedriver internt för att motverka felaktiga utbetalningar inom andra förmånsslag. har ett väldigt väl utvecklat arbete kring dessa frågor när det gäller andra förmåner och arbetet bedrivs på flera olika sätt. ingår t.ex. i samverkansrådet mot grov organiserad brottslighet där även bl.a. , , och ingår. finns även med som representant i Regionalt underrättelsecentrum (RUC). Enligt strategi för tandvårdsstödet är arbetet med att förbättra efterhandskontrollerna ett prioriterat utvecklings- område för –2015.15 Förbättringen ska bl.a. ske genom att utveckla samverkan med flera myndigheter och samarbetsorgan för 14Riksrevisonen (2011) Vad blev det av de minsstänkta bidragsbrotten? 15Försäkringskassan (2014) Strategi för Statligt tandvårdsstöd. Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet att motverka felaktiga utbetalningar inom det statliga tandvårds- stödet samt genom att utveckla samarbetet internt och klargöra roller och ansvar för arbetet med det statliga tandvårdsstödet. ska även verka för att också tandvårdsstödet ska ingå i samverkansarbetet (bl.a. RUC) mot brott inom social- försäkringen. Av strategin framgår även att behöver identifiera och etablera förtroendefullt partnersamarbete med flertalet rättsvårdande myndigheter. Utredningen anser att är på god väg att inkludera tandvårdsstödet i det övriga arbetet som bedrivs för att motverka felaktiga utbetalningar. Det är viktigt att detta arbete fortsätter att utvecklas. Genom att låta tandvårdsstödet omfattas av lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen blir det mer naturligt för att få in tandvårdsstödet i det reguljära arbetet med att motverka fel- aktiga utbetalningar. Ett förstärkt och reglerat informationsutbyte kan ytterligare bidra till att etablerar ett väl- fungerande samarbete med polis och åklagare som leder till att fler bedrägeribrott mot tandvårdsstödet kan lagföras. Utöver det utökade samarbetet med främst finns det troligtvis även andra myndigheter eller organisationer som antingen skulle kunna utveckla ett samarbete med (t.ex. landstingen), eller fördjupa det samarbete som redan finns när det gäller tandvårdsstödet. I arbetet med att göra mer träffsäkra och bättre efterhandskontroller skulle ett fördjupat samarbete med TLV vara värdefullt. TLV kan genom åtgärdsstatistik i vissa fall se att användningen av en åtgärd inte är rimlig. och kan även samarbeta när det gäller att följa upp förändringar i regelverket med efterhandskontroller, för att på så sätt snabbt bedöma om tandvården tillämpar regelverket på avsett sätt. Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet 17.5Sanktioner för att förhindra det medvetna överutnyttjandet av tandvårdsstödet Utredningens bedömning: har tillgång till sanktioner som kan användas för att förhindra ett felaktigt utnyttjande av tandvårdsstödet. Dessa bör användas i högre utsträckning. Ytterligare sanktionsmöjligheter behövs för att komma tillrätta med oseriösa vårdgivare. Skäl för bedömningen: Efterhandskontrollerna syftar till att identifiera och motverka både avsiktliga och oavsiktliga fel. Oavsiktliga fel kan i många fall förhindras genom förebyggande insatser i form av information och dialog med vårdgivarna (se avsnitt 17.2). Om en vårdgivare vid upprepade tillfällen rapporterar in felaktiga uppgifter kan det dock finnas anledning att använda någon av de sanktioner som har tillgång till, även om felen är oavsiktliga. För att stärka tilltron till systemet är det viktigt att det finns sanktioner som kan användas för att komma tillrätta med vård- givare som utnyttjar tandvårdsstödet felaktigt, framförallt om detta görs medvetet. De sanktioner som har tillgång till är föreläggande om förhandsprövning och innehållande av ersättning. Utredningen bedömer att dessa sanktioner är tillräckliga för att ska komma tillrätta med de flesta vårdgivare som gör fel eller på annat sätt missköter sig. Utredningen anser därför att måste prioritera denna del av kontrollarbetet så att sanktionerna kan användas i högre utsträckning. Utredningen föreslår också nedan (se avsnitt 17.5.1 och 17.5.2) att vissa förtydliganden görs vad avser dessa sanktioner vilket borde kunna leda till att de blir mer träffsäkra och effektiva. Även om de flesta vårdgivare gör rätt, eller åtminstone vill göra rätt, har problem med ett fåtal oseriösa vård- givare. måste bli bättre på att använda befintliga sanktioner mot dessa, men i vissa fall är nuvarande sanktioner inte verkningsfulla. Utredningen bedömer därför att behöver ytterligare sanktionsmöjligheter mot vårdgivare som med- vetet utnyttjar systemet (se avsnitt 17.5.3). Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet För att öka vårdgivarnas drivkrafter att göra rätt har utred- ningen övervägt möjligheten att påföra vårdgivare en sanktions- avgift, antingen vid felaktig rapportering som lett till återkrav eller i de fall vårdgivaren inte inkommer med dokumentation som styrker att den tandvårdsåtgärd som vårdgivaren har begärt ersättning för är utförd. Sanktionsavgifter används ofta vid lindrigare brott eller överträdelse eller vid underlåtenhet att följa en föreskrift i lag eller förordning. Ett exempel på detta är skattetillägget som påförs den som har lämnat en oriktig uppgift i sin deklaration. Enligt svensk rätt har detta ansetts vara en förvaltningsrättslig avgift som kan påföras utan krav på vare sig uppsåt eller oaktsamhet. Europa- domstolen har emellertid kommit fram till att skattetillägg är att anse som straff i mening. Den typ av misskötsamhet hos vårdgivarna som man skulle vilja komma åt genom en sanktionsavgift är kanske främst brister i dokumentationen, vilket inte är en brottslig handling. En bristfällig dokumentation innebär också att vårdgivaren riskerar att få återbetala ersättning, vilket i sig kan anses innebära en form av sanktion. Utredningen anser därför inte att en sanktionsavgift lämpar sig för tandvårdsstödet. Utredningen har även övervägt att införa en möjlighet för att vid grov misskötsamhet avansluta en vårdgivare från elektroniska system. Detta diskuterades i förarbetena till lagen om statligt tandvårdsstöd.16 Såsom systemet för tandvårdsstödet och anslutningen till system är konstruerat, anser utredningen dock inte att detta är möjligt. Det är oftast en enskild behandlare som missköter sig och som skulle vilja avansluta, men det går inte eftersom det är vårdgivaren och inte behandlaren som är ansluten. Det går endast i de fall det rör sig om en s.k. ensambehandlare, där behandlare och vårdgivare är samma person. 2007/08:49 s. 107. Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet Utredningens förslag: Om en vårdgivare inte fullgör sin uppgiftsskyldighet enligt 3 kap. 2 och 3 §§ lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd får avvakta med att betala ut ersättning fram tills dess att rätten till ersättning har utretts. En sådan kontroll före utbetalning får begränsas till att avse en viss mottagning, en viss behandlare eller en viss åtgärd. Skäl för förslaget: har enligt 4 kap. 8 § lagen om statligt tandvårds- stöd en möjlighet att hålla inne utbetalning av ersättning i avvaktan på att vårdgivaren fullgör sin skyldighet att lämna uppgifter enligt 3 kap. 3 § vad avser utförd tandvård, innehållet i ingångna avtal om abonnemangstandvård och uppgifter om patienternas tandhälsa. Detta har närmare beskrivits i avsnitt 12.8.3. Vårdgivare som blir föremål för ett innehållande ska även komma in med underlag som styrker att behandlingen är utförd och att den berättigar till tandvårdsersättning.17 Sedan granskar underlaget för att kontrollera om den inrapporterade tandvården är ersätt- ningsberättigande. Sanktionen innebär därmed att Försäkrings- kassan kontrollerar ersättningsbegäran före utbetalning. Ersätt- ningen innehålls sedan fram till dess att vårdgivaren kommit in med dokumentationen och kontrollerat underlaget. använder sig av denna möjlighet på ett sätt som går utöver paragrafens lydelse genom att man även innehåller ersättning om vårdgivaren inte kommer in med tillräckliga uppgifter enligt 3 kap. 2 § som avser dokumentation gällande undersökning eller behandling av patient och som har begärt in i samband med en efterhandskontroll. Utredningen anser att det finns ett behov av att förtydliga när har rätt att hålla inne vårdgivarens ersättning så att tillämpningen av bestäm- melsen blir mer rättsäker. 17 (2015) Statligt tandvårdsstöd, vägledning 2008:2, version 8. s. 91. Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet Utredningen föreslår därför att det i lagen ska förtydligas att en sådan kontroll kan användas om vårdgivaren, inte fullgör sin uppgiftsskyldighet enligt både 3 kap. 2 och 3 §§. Det ska även framgå av bestämmelsen att kontrollen handlar om att utreda en ersättningsbegäran före utbetalning. Att kontrollera samtliga ansökningar från en vårdgivare som misskött sig, före utbetalning, skulle bli väldigt betungande för . Vad gäller vissa åtgärder finns det inte heller krav på annan dokumentation än att journal ska kunna uppvisas. Mot bakgrund av detta samt med beaktande av att det automatiserade systemet bör användas i så stor utsträckning som möjligt, bör det i bestämmelsen förtydligas att får begränsa sin kontroll till att avse viss mottagning, viss behandlare eller viss åtgärd. I IT-system är det möjligt att begränsa sanktionen till att avse en viss mottagning eller åtgärd men det är inte praktiskt möjligt när det gäller en viss behandlare. Genom förslaget förtydligas att även ska kunna begränsa sanktionen till att avse viss behandlare, vilket innebär att förändringar i IT-systemet kommer att behöva göras så att detta blir möjligt. har tidigare inte haft någon möjlighet att avgränsa sina sanktioner mot en enskild behandlare, som i vissa fall kan vara orsaken till vårdgivarens misskötsamhet Genom att kunna begränsa kontrollen före utbetalning till en behandlare, är det i vart fall möjligt att tillfälligt stoppa felrapporteringar från den behandlaren. Vårdgivaren blir genom detta även uppmärksammad på att det är en särskild behandlare som missköter sig och kan vidta åtgärder för att komma tillrätta med detta. Utredningens förslag innebär ett förtydligande av hur sank- tionen får användas och ett något utvidgat användningsområde, vilket förväntas leda till ett ökat användande. Att kontrollera en ersättningsbegäran före utbetalning är det normala när det gäller andra ersättningar som administrerar och det innebär sålunda inte att ersättning nekas. Eftersom ärendet inte avgörs slutligt räcker det om Försäkrings- kassan, såsom , informerar vårdgivaren om sanktionen genom ett informationsbrev. Något överklagbart beslut behöver inte fattas. Det är dock viktigt att handläggningen i dessa fall sker skyndsamt då det påverkar vårdgivarens ekonomiska flöde. Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet prioriterar denna typ av ärenden, och tiden från ansökan fram till dess att ersättning betalas ut varierar från någon dag upp till en månad. Det handlar då om att vårdgivaren inte kommit in med det underlag som begärt. Vårdgivaren kan uppfatta detta förfarande som ingripande, men eftersom majoriteten av vårdgivarna gör rätt, är det inte särskilt många som kommer att bli föremål för sanktionen. De som däremot blir det har inte följt de krav som finns uppställda i lagen och förordningen om statligt tandvårdsstöd, och då är det befogat att ingriper på något sätt. Utredningen är medveten om att kontroller av vissa ärenden före utbetalning kräver en del resurser. Ett sådant förfarande ger dock vårdgivaren incitament att göra rätt och kan kontrollen före utbetalning hävas. Då kan i stället tillföra vårdgivaren tätare efterhandskontroller för uppfölj- ning av efterlevnaden. 17.5.2En mer träffsäker förhandsprövning Utredningens förslag: Beslut om förhandsprövning får begränsas till att avse en viss mottagning, en viss behandlare eller en viss åtgärd. Skäl för förslaget: har en möjlighet att besluta att en vård- givare, för att kunna få ersättning för vissa tandvårdsåtgärder, i varje enskilt fall ska begära förhandsprövning hos Försäkrings- kassan. Ett sådant beslut får fattas om en vårdgivare i väsentlig utsträckning har åsidosatt bestämmelserna om dennes skyldigheter eller förutsättningar för ersättning, och det finns skäl att anta att vårdgivaren kommer att fortsätta att i väsentlig utsträckning åsidosätta sina skyldigheter. Denna sanktion har beskrivits närmare i avsnitt 12.8.2. Förhandsprövningen syftar till att kontrollera vårdgivarna på ett mer omfattande sätt än normalt och sanktionen bör därmed få en Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet preventiv verkan och ge incitament till vårdgivarna att följa bestämmelserna om det statliga tandvårdsstödet. Problemet med denna sanktion är bl.a. att den är väldigt resurs- krävande. Först måste det göras en förhandsprövning, därefter måste göra en efterhandskontroll för att se om den utförda behandlingen utförts enligt tidigare prövning. Till följd av detta har ytterst sällan använt denna sanktion mot någon vårdgivare. Utredningen föreslår därför att det även för denna sanktion, ska tydliggöras att den kan begränsas till att avse en viss mottagning, en viss behandlare eller en viss åtgärd. Även detta förslag innebär att IT-system behöver anpassas så att det blir tekniskt möjligt att begränsa sanktionen till att avse viss behandlare. Problemet med misskötsamhet hos vårdgivare ligger ibland på behandlarnivå. Genom utredningens förslag tydliggörs att sanktionen kan användas för att nå just dessa behandlare och sanktionen blir därigenom mer träffsäker och flexibel. Utredningen bedömer att detta kommer att leda till att den därmed kommer att kunna användas oftare och bli mer effektiv. Eftersom sanktionen tar sikte på sådana vårdgivare som allvarligt missköter sin administration kan den även användas i de fall misstänker att den dokumentation som vårdgivaren kommit in med är förfalskad (av röntgenplåtar kan det t.ex. framgå att de kommer från ett annat land). Den kan även användas om en vårdgivare fått ersättning för ett patientbesök och det sedan kommer fram att patienten aldrig varit där. Sådana förhållanden ska dock alltid polisanmälas, men sanktionen för- hindrar att vårdgivaren kan fortsätta med detta beteende ärendet utreds hos polisen. Utredningen har tidigare poängterat (se avsnitt 17.5.1) att borde prioritera att använda de sanktioner som finns, för att på så sätt komma tillrätta med vårdgivare som missköter sig. På kommer detta förhoppningsvis leda till att färre vårdgivare missköter sig. Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet 17.5.3Ökade krav på vårdgivare för anslutning Utredningens förslag: Utöver de krav som gäller för anslutning till elektroniska system för statligt tandvårdsstöd ska vårdgivaren, –vara ansluten till en prisjämförelsetjänst –i ansökan lämna uppgift om de personer som, genom en ledande ställning eller på annat sätt, har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Vårdgivaren ska även ange om någon av dessa personer har varit vårdgivare eller verksamma hos en vårdgivare som varit ansluten till elektroniska system för statligt tandvårdsstöd. Genom ansökan godkänner vårdgivaren att uppgifter om mottagningarnas priser för utförda tandvårdsåtgärder publiceras på prisjämförelsetjänsten. får neka en vårdgivare anslutning till det elektroniska systemet för statligt tandvårdsstöd om vårdgivaren inte uppfyller kraven. Anslutning får även nekas på den grunden att någon av de personer som vårdgivaren lämnat uppgift om har varit vårdgivare eller verksamma hos en vårdgivare som varit ansluten till elektroniska system för statligt tand- vårdsstöd och den vårdgivaren vid upprepade tillfällen åsidosatt bestämmelserna i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd eller i föreskrifter som meddelats med stöd av lagen om vårdgivarens skyldigheter eller förutsättningarna för ersättning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om prisjämförelsetjänsten. Skäl för förslaget: Tandvårdsstödets nuvarande utformning bygger på ett stort förtroende för vårdgivarna. Det är vårdgivarna själva som bedömer om förutsättningarna för ersättningsberättigande vård är uppfyllda. För att systemet ska behålla sin legitimitet är det dock viktigt att det även ställs vissa krav på vårdgivarna. Det krav som ställs för Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet att få ansluta sig till elektroniska system och ta del av det statliga tandvårdsstödet är att det finns minst en legitimerad tandläkare eller tandhygienist hos vårdgivaren. Om vårdgivaren är privat krävs även godkännande för F-skatt. Den prövning som gör vid ansökan om F-skatt innefattar ett fåtal kontroller och har beskrivits i avsnitt 12.2. har i sitt betänkande Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7) föreslagit att insikt, erfarenhet och lämplighet samt ekonomiska förutsättningar för en långsiktig verksamhet ska krävas av huvudmän för fristående skolor och förskolor samt av privata utförare av hemtjänst. Ägarprövnings- utredningens uppdrag och förslag omfattar inte tandvården utan endast ett urval av verksamheter inom välfärdssektorn. Förslaget innebär att det ska göras en form av vandelsprövning avseende vissa huvudmän. Det kan finnas anledning att överväga om även tandvården bör omfattas av liknande krav; dvs. att en mer ingående ekonomisk prövning borde göras av vårdgivaren för att denne ska få ta del av det statliga tandvårdsstödet. I vart fall bör det ställas högre krav än på en vårdgivare för att denne ska få ansluta sig till elektroniska system. bör också ha ett större utrymme att neka en vårdgivare anslutning, vilket kan ses som en ytterligare sanktionsmöjlighet. Utredningens förslag innebär att vårdgivare ska uppfylla fler krav än vad som i normala fall ställs på en näringsidkare. Dessa ökade krav samt möjligheten att neka en vårdgivare anslutning är ingripande åtgärder som kan begränsa konkurrensen på marknaden. Utredningen har tidigare konstaterat att de flesta vårdgivare gör rätt och att det är få vårdgivare som medvetet utnyttjar systemet på ett felaktigt sätt. Utredningens förslag kommer därmed endast att få genomslagskraft för ett fåtal vårdgivare. Förslaget är ändå motiverat för att systemet ska behålla sin trovärdiget. Krav på vårdgivare att lämna uppgift om personer som har ett väsentligt inflytande över verksamheten De sanktionsmöjligheter som förfogar över är inte verkningsfulla mot oseriösa vårdgivare som medvetet utnyttjar tandvårdssystemet på ett felaktigt sätt. Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstödet Det finns exempel på oseriösa vårdgivare som begär ersättning för en stor volym åtgärder där det inte krävs dokumentation och där patienterna är målvakter, dvs. personer som låter vårdgivaren använda deras personuppgifter trots att inga åtgärder utförs.18 har ingen möjlighet att förhindra utbetalning av ersättning i dessa fall. Det kan även handla om vårdgivare som struntar i att lämna dokumentation, trots att detta krävs. Om fattar beslut om återkrav som sedan kvittas mot kommande ersättning eller använder sig av möjligheten att hålla inne ersättning, finns det, enligt , exempel på att vårdgivaren slutar att rapportera i sitt befintliga bolag och i stället startar ett nytt bolag, där kvittning av gamla skulder inte kan ske. Utredningen föreslår därför att vårdgivaren i ansökan ska lämna uppgift om de personer som, genom en ledande ställning eller på annat sätt, har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Vårdgivaren ska även ange om någon av dessa personer har varit vårdgivare eller verksamma hos en vårdgivare som varit ansluten till elektroniska system för statligt tandvårdsstöd. inhämtar uppgifter om vilka som är ansvariga och kan agera i företagets namn, bl.a. genom utdrag från .