sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — Då avgiften beräknas utifrån principen full kostnadstäckning kom denna förändring att påverka form- och designutbildningar genom att antalet icke-europeiska studenter minskade. Till exempel har vid , som har rankats högt såväl internationellt som av , inte haft möjlighet att upprätthålla samma internationella sammansättning av studenter som . För att främja en världsledande och konkurrenskraftig kunskapsuppbyggnad inom arkitektur, form och design behövs goda möjligheter att anta de bäst lämpade studenterna såväl internationellt som nationellt. En breddad rekrytering till utbildningar inom arkitektur, form och design vid universitet och högskolor är nödvändig för att åstadkomma en hållbar samhällsutveckling. Regeringen beslutade att ge Universitets- och högskolerådet i samråd med i uppdrag att kartlägga och analysera lärosätenas arbete med breddad rekrytering. Syftet är att ”den svenska högskolan ska vara välkomnande och kännas som ett Kunskap, kompetens och samverkan möjligt val för alla, oavsett bakgrund, kön eller funktionsnedsättning”.6 Ministern för högre utbildning och forskning menar att det finns en snedrekrytering vilket innebär att alla inte ges likvärdiga möjligheter. Ministern menar att detta är ”ett slöseri som inte har råd med” och att ”ökad mångfald leder även till att utbildningens kvalitet ökar”.7 För att åstadkomma en breddad rekrytering är det av stor betydelse att öka kunskapen bland unga om arkitektur, form och design som en möjlig framtida profession. Det ska dels göras genom de sammanhang där universiteten och högskolorna är synliga och kommunicerar sina utbildningar, dels genom att arbeta med förberedande skolor och hitta nya former av samarbeten. krävs också en kunskap om de normer som reproduceras i utbildningar och andra verksamheter.8 Därför bör ett arbete med breddad rekrytering även innebära ett självförändringsarbete där normer synliggörs och förändras. eller högskolan bör göra en normkritisk genomlysning av administrativa strukturer, antagnings- och anställningsarbetet och en kontinuerlig uppdatering av undervisningsmetoder, exempel och andra tilltal i kommunikationen, nya former av studievägledning, en ny utformning av system med karriärguider och mentorer, nya referenser i undervisningen och förändrade undervisningsformer som underlättar för nya grupper att ta del av skolans utbildningar. En breddad rekrytering måste bli en viktig del av universitetens och högskolornas kvalitetsarbete och bör därför också utvärderas parallellt med annat kvalitetsförbättrande arbete. 6Helene Hellmark , Högskolan ska välkomna alla – oavsett bakgrund, debattartikel, , Debatt . 7www.regeringen.se/pressmeddelanden/2015/03/regeringen-ger-uppdrag-for-att-starka- breddad-rekrytering-till-hogskolan, , Högskolan ska välkomna alla, . 8Sara , On being included. Racism and Diversity in Institutional Life, , 2012. Universitets- och högskolerådet, Från breddad rekrytering till breddat deltagande, 2014. Kunskap, kompetens och samverkan Forskningen är en för samhällets utveckling genom att ny kunskap och det oprövade undersöks, nya metoder utvecklas och andra former av samverkan mellan kunskapsområden etableras. Universitetens och högskolornas forskning, såväl den vetenskapliga som den konstnärliga, har stor betydelse för förnyelsen av området och för samtalet om den gestaltade livsmiljön. I utvecklingsarbetet finns det möjlighet till prövande experiment vilket är en viktig innovationsmotor, inte minst i utvecklingen av värderingsmodeller för det offentliga och i förändringen mot en grön ekonomi. Internationella perspektiv påverkar forskningen och deltagande i internationella tidskrifter och konferenser är en naturlig del av forskningsutvecklingen. är i forskningssammanhang ett litet land och det är svårt att åstadkomma större miljöer, vilket gör det än mer angeläget med samarbeten och samverkan, inte minst inom arkitektur, form och design. har den så kallade Designfakulteten vid i samordnat och verkat för utvecklingen av designforskning och designforskarutbildning nationellt. Verksamheten möjliggjordes genom ett bidrag från men har nätverket ingen långsiktig finansiering. Forskarskolan har varit framgångsrik med 23 examinerade doktorer och över 50 anslutna doktorander från fjorton olika institutioner. Behovet av samverkan är fortsatt stort för att ytterligare stärka forskningen och för att möjliggöra en fortsatt forskarutbildning. Designforskningen i är tvärdisciplinär och geografiskt utspridd, med några miljöer med viss forskningsinfrastruktur, och ett flertal mindre miljöer utan egen forskningsinfrastruktur. De viktigaste uppgifterna för Designfakulteten som nationell forskarutbildningsplattform har därför varit att genom ett basutbud av kurser säkra en grundläggande designforskningskompetens. Tillsammans har man också kunnat bevaka den skandinaviska och internationella utvecklingen och utgöra nätverk Kunskap, kompetens och samverkan för handledare och seniora forskare. Designfakulteten har generellt kunnat verka för designforskningens utveckling i samarbete med andra samhällsaktörer och berörda branscher. För att forskningen ska ta plats i samhället är Designfakultetens samordnande och nätverk viktigt, vilket inte minst märks i Stiftelsen Svensk Industridesigns (SVID) utvecklingssatsning People Powered Future där Designfakulteten ingår som en part. Den delfinansieras av och syftar till att mobilisera kunskapsområdet design som en strategisk resurs i samhällsutvecklingen. Aktiviteter och nätverk kan stärka varandra och gemensamt nå större effekt och spridning. Inom designforskningen finns ett antal internationella nätverk, till exempel Nordes, , ett nätverk av designforskare som organiserar forskningskonferensen och sommarskolor för doktorander. Ett liknande forskningsnätverk är som samlar designforskare från hela världen. Den brittiska organisationen driver internationell designhistorisk forskning. Det statliga forskningsrådet Formas gjorde 2006 en kartläggning av samhällsbyggnadsområdet –2005.9 Här framkom bilden av en bristande arkitekturforskning som bland annat var underfinansierad, hade splittrade forskarmiljöer, svag teoretisk utveckling och en alltför låg grad av internationalisering. Formas beslutade om en särskild satsning på arkitekturforskning, vilket innebar att kom att fördelas för åren 2011–2016. Formas fördelade till två forskningsmiljöer. Den ena är Architecture in Effect: Rethinking the Social in Architecture på Arkitekturskolan vid (). Den andra, Architecture in the Making: Architecture as a Making Discipline and Material Practice leds från vid i . Utöver det satsades på en ny nationell forskarskola i 9 Formas, Evaluation of 1995–2005, 2006. Kunskap, kompetens och samverkan ResArc: in Architecture leds från avdelningen för arkitektur vid . I samtliga tre satsningar ingår , , och Arkitekturhögskolan vid . De två forskningsmiljöerna vid KTH respektive samverkar innehållsmässigt kring vissa tematiska områden, men anlägger olika kompletterande perspektiv. Architecture in Effect har ett mer sociopolitiskt perspektiv på arkitektur och stadsbyggande och kopplar framför allt till andra akademiska discipliner, medan Architecture in the Making utgår från designpraktikens metoder och former för kunskapsproduktion och kopplar till arkitekturpraktik och bransch. Detta upplägg bildar en helhet som genom att ge möjlighet till både ämnesdjup och kritisk massa på nationell nivå har stärkt den metodologiska och teoretiska utvecklingen inom arkitekturforskningens både specifika och breda område. forskningsmiljöer samlar ett brett arkitekturfält vilket inkluderar stadsplanering, infrastruktur, landskapsarkitektur och byggande. Forskning som särskilt studerar stadens uterum organiseras genom vid . Nätverket har i sin kunskapsbildning en tydlig inriktning på forskning med nytta för de branscher som arbetar med att utveckla stadsrum som utgår från både människor och natur. Förutom forskning samlar nätverket också kompetenser som planerar, projekterar, anlägger, utvecklar och förvaltar stadens utemiljö. Ledningarna för arkitekturinstitutionerna vid , , och samverkar i en samarbetsplattform kallad Arkitekturakademin, där förutom forskning och forskarutbildning även grundutbildning och nyttiggörandefrågor ingår. Utanför denna omfattande satsning på arkitekturforskning finns ett flertal forskningsnätverk som arbetar med stads- och bostadsutveckling. Här finns till exempel CRUSH, Critical , som Formas finansierar med . Tvärvetenskaplig forskning tolkar och tittar på hållbar stadsutveckling, på den moderna staden i allmänhet och på bostadssituationen i synnerhet genom kritisk teori. En utgångspunkt är att bostadsfrågan utgör kärnan för nya ekologiska och klimatsmarta lösningar, social rättvisa och hälsa och Kunskap, kompetens och samverkan är central för urban ekonomisk utveckling. CRUSH är ett bra exempel på dagens forskning där det finns ett stort intresse för helhetsinriktade forskningsinsatser som visar på möjligheterna att genom gestaltning få grepp om komplexa sammanhang. Ett flertal internationella arkitekturnätverk organiserar konferenser och publikationer. Hit hör Nordisk Arkitekturforskning med tidskriften . Education är ett internationellt forum för utbildning och forskning inom arkitektur. anordnar konferenser som samlar forskare från hela världen och 2016 är Arkitekturskolan på KTH i värd för en konferens med . Forskning inom konsthantverk, slöjd och hantverk De nationella nätverk som finns inom design och arkitektur återfinns inte inom konsthantverks-, slöjd- och hantverksområdet, trots ett allt större intresse och behov av att fördjupa denna kunskap. Forskning om konsthantverk har pågått . Inom ämnet konstvetenskap har konsthantverkshistoria gjorts synonymt med konstindustrins historia. Konsthantverket har fått en allt starkare egen identitet och är ett eget fält inom den konstnärliga forskningen. Ämnet utgår från att betrakta omvärlden genom görande och material. Utifrån en konstnärlig undersökning kan konsthantverket bidra till hållbarhetsdiskussionen genom att ställa viktiga kritiska frågor och väcka debatt om såväl samtid som historia.10 Konstnärlig forskning inom konsthantverk bedrivs främst på HDK vid samt på i . Ämnesområdet konsthantverk har stärkts även internationellt . I har konsthantverksforskningen utvecklats inom det så kallade stipendiatprogrammet med flera internationella stipendiatforskare i Bergen och Oslo.11 Ett annat exempel är , grundat av ett av 10Vetenskapsrådet, Forskningens framtid! Ämnesöversikt 2014 Konstnärlig forskning, rapporter . Kunskap, kompetens och samverkan främsta universitet, . Institutet är tvärdisciplinärt och samlar allt från materialforskare inom fysik till antropologer och utövande hantverkare. Genom görande och innovationsprocesser förstås den befintliga materiella världen men också nya material som skapas genom spetsforskning. Nya material och produktionstekniker skapar andra möjligheter till produktion och konsumtion. Historisk byggkunskap blir allt mer intressant för att kunna skapa ett hållbart byggande. Praktisk forskning om denna kunskap utvecklas inom Hantverkslaboratorium i som grundades för att utveckla samverkan mellan kulturarvssektorn och akademisk forskning med avseende på hantverkskunskap och hantverksproduktion.12 Det är ett nationellt centrum för kulturmiljövårdens hantverk där man arbetar dels med att säkra kvalitet och utveckla metoder inom fältet kulturmiljöns hantverk, dels att dokumentera och säkra hotade hantverkskunskaper. I verksamheten finns ett tydligt hållbarhetsperspektiv där man ser på människornas välmående i den byggda miljön, i förhållande till en miljömässig hållbarhet. Kunskapen ska användas för att förvalta och restaurera snarare än att riva och bygga nytt. Hantverkslaboratoriet har en förankring över hela och inom denna institution finns även utbildningar för hemslöjdskonsulenter och andra kulturarvsutbildningar. Kulturarvsforskningen är omfattande och bedrivs inom många högskolor, museer och även genom som utvecklar och finansierar forskning. Forskning och utveckling kring hantverk och kulturarv bedrivs också vid som arbetar inom många olika verksamhetsområden där målet är att öka och fördjupa kunskaperna kring kulturarvet och att föra det vidare till nya generationer. Ur ett hållbarhetsperspektiv är det viktigt att i kulturarvsforskningen ställa frågor som utgår från det allt mer interkulturella samhälle som vi lever i, om kulturarvet och dess nationsskapande roll. Detta är inte minst synligt inom hantverksområdet där vissa hantverk har en stark institutionell förankring i organisationer och kulturarvsinstitutionerna medan andra grupper har uteslutits. 12 Hantverkslaboratoriet grundades av och Kunskap, kompetens och samverkan exempel är det romska hantverket som till följd av en omfattande antiziganism saknar en institutionell förankring och inte fått möjlighet att bidra till att forma det svenska bevarade kulturarvet. I forskningsprojektet I stadens utkant – Svensk-romska livsberättelser och lägerplatser är syftet att skapa större synlighet åt det romska kulturarvet.13 Det växande intresset som finns för konsthantverkets, hantverkets och slöjdens kunskaper gör att allt fler ämnesområden använder sig av dess metoder och teorier. Det finns en stor potential för hållbarhetsforskning där landsbygdsutveckling ger viktig historisk kunskap. Det finns dessutom ett stort allmänintresse för dessa frågor. Forskningsmiljöerna är dock fortfarande ganska små och skulle behöva ett större mått av samordning och synliggörande.14 Det konstnärliga prövandet och fritt undersökande ger nya perspektiv i förståelsen av det befintliga och i utformningen av den gestaltade livsmiljön. regeringsförklaring anförs att samhället inte bara behöver ”ekonomisk tillväxt utan också demokratisk. För det behövs en fri och frispråkig kultur, fria konstnärer”. Den kunskapsuppbyggnad som sker genom det konstnärliga utforskande är därför en viktig komponent i den hållbara samhällsutvecklingen. I det fria konstnärliga prövandet skapas utrymme för att kritiskt undersöka maktförhållanden och samhällets normer, vems kunskaper och erfarenheter som är giltiga i samhällsutvecklingen. Befintliga föreställningar utmanas och andra synsätt kan ta plats. Konstens gestaltande kraft, med utrymme för fantasi, prövande och undersökningar som utmanar människans sinnen, är betydelsefull för utformningen av livsmiljöer. understryker fördelarna med att konstnärliga uppdrag integreras i plan- och byggprocessen och pekar på komplexiteten med gestaltning av gemensamma miljöer. En sammansatt gestaltning ska 13Samarbete mellan , kulturföreningen É , Mångkulturellt Centrum i och Stiftelsen . Ämnesöversikt 2014: Konstnärlig forskning, 2015. Kunskap, kompetens och samverkan ta hänsyn till platsens historia och kulturvärden, liksom dess funktioner och sociala kvaliteter. Ett framgångsrikt arbete med en hållbar samhällsutveckling möjliggörs av starka och kunniga beslutsfattare och beställare inom offentlig verksamhet, näringsliv och organisationer. Beställarrollen ska ha god kunskap om arkitektur, form och design för att kunna använda områdets möjligheter. Ledningen i företag och offentliga organisationer behöver ha insikt i att arkitektur, form och design inte är något krångligt och dyrt utan ett sätt att långsiktigt och effektivt skapa både företags- och samhällsnytta. Först när de berörda aktörerna har en delad förståelse av de begrepp som används kan en djupare diskussion föras om vilka värden som ska vägleda aktuella processer och vilka medel som kan användas. Arkitektur, form och design ska inte uppfattas som något tillägg utanför det vardagliga, något extra, utan är en resurs i företag, organisationer och samhället i stort. En god förståelse för arkitektur, form och design hos beställare skapar en god grund för ett innovativt tänkande inom såväl näringsliv som i det offentliga. En bättre förståelse för kapaciteten i arkitektur, form och design är resultatet av att beställare och utövare möts och av en samverkan mellan olika sektorer och kunskapsområden. Studenter inom utbildningar som ekonomi, teknik, samhällsbyggnad, medie- och kommunikationsvetenskap och offentlig förvaltning bör därför redan under sin utbildning få kunskap i arkitektur, form och design. För yrkesverksamma är det väsentligt med kontinuerliga möjligheter till vidareutbildningar inom sina professioner och även med samverkan mellan olika branschorganisationer. Byggandet sker i högre grad inom befintliga strukturer och för ett starkare fokus på social hållbarhet krävs en utvidgad kunskap hos byggherren som beställare och samverkanspart. (2010:900) riktar sig också tydligt till att byggherrerollen tar ansvar för lagens tillämpning. Byggherrerollen blir härmed allt mer komplex och än viktigare för projektets framgång. I utredningen gubbar (SOU 2002:115) pekas på en problematisk beställarroll och behovet av en kompetens- Kunskap, kompetens och samverkan Utredningen menar i betänkandet att byggherrekompetensen har minskat parallellt med att dess inflytande försvagas till förmån för entreprenadföretag. I uppföljningen gubbar? (Statskontoret 2009:6) konstaterar man att beställarkompetensen inom byggsektorn generellt sett är låg. Här framhålls hur byggherren har svårt att påverka priser och kvalitet då det finns ett fåtal aktörer i material- och entreprenörsleden. Dessutom är rollerna som projektutvecklare, byggherre och byggentreprenör i flera fall otydliga, vilket innebär att det inte finns samma incitament att pressa kostnader och styra mot kvalitet på lång sikt. I gubbar konstateras att detta har lett till att ”kunden, det vill säga byggherren, inte har lika stort inflytande på utbud och kvalitet som på andra marknader”. Behovet av kompetensförhöjning möts av en rad utbildningsinitiativ, bland annat i anordnar kursen Byggherre masterclass diploma. Organisationen erbjuder kompetenshöjande utbildning i byggherrerollen. 10.9Förslag och bedömningar för en bred kunskapsutveckling inom hållbart samhällsbyggande 10.9.1Breddad rekrytering – en kvalitet i utbildningen Bedömning: Kvaliteten i utbildningarna inom arkitektur, form och design bör utvärderas ur perspektivet breddad rekrytering för att stärka mångfalden inom utbildningarna. Utredningen ser mycket positivt på regeringens uppdrag till Universitets- och högskolerådet att kartlägga och analysera lärosätenas arbete med breddad rekrytering till högskolan. För att en samhällsengagerad arkitektur, form och design ska kunna bidra till hållbar utveckling är en breddad rekrytering nödvändig. Därför anser utredningen att breddad rekrytering ska vara en del av kvalitetsutvärderingarna av arkitektur-, form- och designutbildningar. Detta bör ske genom en form av tematisk utvärdering som föreslås i det nya kvalitetssäkringssystem för högre utbildning Kunskap, kompetens och samverkan som regeringen håller på att utveckla, Kvalitetssäkring av högre utbildning, (promemoria , U2015/1626/UH). I promemorian föreslås just breddad rekrytering som en tematik, liksom internationalisering och jämställdhet. 10.9.2Finansiering av nationella forskningsnätverk Bedömning: inom design och arkitektur har lett till en samlad kunskapsuppbyggnad med positiva resultat för såväl forskning som forskarutbildning. Den kommande forskningspropositionen bör pröva och föreslå hur nätverken kan få en långsiktig finansiering. Vidare bör möjligheterna för hur en motsvarande infrastruktur kan byggas upp för konsthantverk, slöjd och hantverk undersökas i den kommande forskningspropositionen. Kompetensen och det nationella engagemang som byggts upp genom forskningsnätverken är betydande för forskningen om en hållbar samhällsutveckling. Härigenom skapas möjlighet för erfarenhetsutbyte, samordning och samarbete och forskningsmedlen kan användas mer effektivt. De nätverk som staten redan har satsat på bör fortsätta att utvecklas. Därför anser utredningen att forskningsnätverk inom arkitektur och design bör få långsiktig finansiering. som byggdes upp genom Designfakulteten har inte längre någon finansiering. Det har varit en unik verksamhet som under ett flertal år har byggts upp på designforskningsområdet i och som har få internationella motsvarigheter. Här finns en viktig grund att bygga vidare på . är designforskningen i starkt behov av en fortsatt nationell satsning och koordinering, vilket skulle säkra kunskaps- och kompetensförsörjning, både vad gäller forskning och professionell utveckling av designområdet och designerrollen. Utredningen ser behov av en långsiktig lösning för en organisation som kan verka samlande nationellt och utveckla kunskap om hur design kan diskutera och lösa samhällets utmaningar. Det finns fortsättningsvis behov av att ge nationella kurser för forskar- Kunskap, kompetens och samverkan studerande och utbilda handledare. Vidare finns behov av att samordna den seniora forskningen mellan de svenska högskolorna och samverkan med forskningsintensiva samhällsinstitutioner och designföretag. Organisation och finansiering bör formas i dialog med de högskolor som medverkar i designforskningsnätverket. Nätverken inom arkitekturforskning som har byggts upp genom den satsning som Formas inledde 2011 har finansiering men saknar därefter medel. För att ta vara på Formas satsning långsiktigt, och inte riskera att det arbete som har gjorts går förlorat, bedömer utredningen att även dessa nätverk bör få en motsvarande finansiering. En långsiktig finansiering till nätverk motsvarar den vilja som uttrycktes regeringsdeklaration att ge utrymme för längre perspektiv i forskningen. För att öka möjligheterna till att sprida forskningens resultat till berörda aktörer i samhället bör nätverken samverka med Myndigheten för Gestaltad livsmiljö i sin verksamhet. För att myndigheten ska kunna vara en resurs i denna kunskapsutveckling krävs forskningskompetens med en erfarenhet och förankring i forskarsamhället. Utredningen bedömer att det finns behov av att bygga en motsvarande infrastruktur för konsthantverk, slöjd och hantverk. Därför bör förutsättningarna för forskningsnätverk och forskarskola inom konsthantverk, hantverk och slöjd utredas i den kommande forskningspropositionen. 10.9.3Forskningsutlysning i hållbart samhällsbyggande Förslag: Utredningen ser behovet av en kraftsamling i kunskapsbyggandet om det hållbara samhället genom en särskild forskningsutlysning för området utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö. Utredningens förslag är att utlysningen görs genom parallellt med Formas. ser utredningen en potential i att även fler myndigheter kan göras delaktiga. Utredningen ser att en särskild forskningsutlysning för gestaltad livsmiljö skulle utgöra ett väsentligt bidrag för att åstadkomma en hållbart samhällsbyggande. Utgångspunkten är att arkitektur, form Kunskap, kompetens och samverkan och design kan bidra till diskussioner, metoder om och lösningar för samhällets stora utmaningar. Det är en förutsättning som stämmer överens med EU Horizon 2020 som pekar på en utmaningsbaserad angreppssätt och vikten av nya förhållningssätt och metoder. Den finansierade forskningen ska omfatta såväl konstnärlig som vetenskaplig forskning. Den ska ha en tvärvetenskaplig prägel och ett internationellt perspektiv. Forskningsprojekten ska innehålla komponenter av samverkan och spridning av forskningsresultat. Goda exempel på tematiska utlysningar finns i den utlysning som forskningsrådet Formas, , , och genomförde 2010 inom forskningsprogrammet – en förutsättning för hållbarhet . Utlysningen syftade till att främja en forskning som var sektors- och disciplinsöverskridande. Här formades samverkan mellan forskare, invånare, kommuner och andra stadsutvecklingsaktörer. Resultaten av utlysningen har varit goda. Ett annat exempel på en tematisk utlysning finns på som mellan har ett ramprogram särskilt inriktat på civilsamhällets utveckling i och internationellt.