sou · H3B325 · 2015-03-18 00:00:00 — Vi föreslår vidare i avsnitt 18.10 och 21.2.4 att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska ta över de uppgifter länsstyrelserna i detta avseende har samt även vara säkerhetsskyddsstödjande myndighet för kommuner och landsting. 2 Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps publikation Att identifiera samhällsviktig verksamhet – En metod för identifiering av samhällsviktig verksamhet och bedömning av tolerabel avbrottstid, publ.nr. Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys Dessa elva samhällssektorer kan vara relevanta också för att identifiera sådana skyddsvärda funktioner som kräver skydd med stöd av säkerhetsskyddslagen. Myndighetens uppdrag utgår dock från ett för hela samhället, på dess olika nivåer, samlat funktionalitetsperspektiv och inte från de särskilt skyddsvärda funktioner som säkerhetsskyddslagen avser att skydda. De samhällssektorer och de exempel på samhällsviktiga funktioner som anges i vägledningen träffar därmed betydligt bre- dare och djupare än vad säkerhetsskyddslagen ska skydda. De områden som presenteras nedan bygger därför på myndighetens indelning men är inte identisk med denna. Här ges exempel på områden, verksamheter och funktioner som är av sådan karaktär att de skulle kunna omfattas av krav på skydd enligt säkerhetsskyddslagen. Gemensamt för flera av områdena är att det inom dessa finns skyddsvärda it-system för bl.a. ledning, styrning, reglering och övervakning av samhällsviktiga funktioner. Dessa it-system karaktäriseras ofta, men inte alltid, av att det är systemens tillgänglighet och informationens riktighet som står i fokus snarare än konfidentialiteten. Vidare är flera av sektorerna ömsesidigt beroende. El- och vattenförsörjning är t.ex. beroende av fungerande elektronisk kommunikation och livsmedels- försörjningen av fungerande transporter. Bedömningen att det finns skyddsvärda intressen inom en viss samhällssektor innebär naturligtvis inte heller att all verksamhet eller alla tillgångar inom respektive sektor som berörs ska betraktas som tillräckligt skydds- värda för att träffas av säkerhetsskyddslagen. Det är i verksamheten som tillgångarna måste bedömas. Här har den som utför tillsyn över säkerhetsskyddet i en verksamhet ett ansvar att se till att denna bedömning är balanserad. De angivna exemplen kan dock tjäna som en vägledning för att identifiera skyddsvärda tillgångar inom respektive verksamhetsområde. Inom den centrala statsledningen finns flera skyddsvärda funk- tioner som t.ex. regeringens möjligheter att sköta sina uppgifter. Motsvarande gäller för lednings- och stödfunktioner till den centrala statsförvaltningen. I finns på grund av Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys verksamhetens karaktär information som kan orsaka mycket stor skada om den röjs för obehöriga, förstörs, görs otillgänglig eller obehörigen ändras. Det svenska försvaret delas in i militärt försvar och civilt försvar som tillsammans utgör totalförsvaret. Med totalförsvar avses all verksamhet som behövs för att förbereda för krig.3 Det militära försvaret innefattar skyddsvärda funktioner som ytterst syftar till att öka förmåga att stå emot ett militärt angrepp eller att minska eller förhindra en angripares möjligheter till framgång i ett sådant angrepp på , och oberoende av mot vilket nationellt svenskt intresse ett sådant angrepp eller hot riktas. Genom att Försvarsmakten i högre grad än tidigare samarbetar med andra länder inom bl.a. försvarsmaterielområdet, i militär utbildning, i övningar och vid insatser finns behov av att också skydda vissa uppgifter som rör sådan internationell samverkan. Även svensk försvarsindustri är av stor betydelse för svenska för- svarets förmåga att utföra sina uppgifter, t.ex. forskning och utveckling samt produktion av militära fordon, fartyg och luft- fartyg. Det civila försvaret ska enligt Försvarsberedningen4 stödja och samverka med det militära försvaret för att kunna motstå ett väpnat angrepp, hantera samhällskonsekvenser och upprätthålla sam- hällsviktig verksamhet samt kunna bidra till att återuppbygga och återställa samhällets funktionalitet efter ett sådant angrepp. Plane- ringen för det civila försvaret ska göras i samverkan med bl.a. de statliga myndigheter, kommuner, landsting, sammanslutningar och näringsidkare som är berörda. Säkrandet av samhällsviktig infrastruktur och behovet av att säkerställa tillräcklig försörjning med strategiska förnödenheter är en viktig del i samhällets samlade beredskap. 31 § lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. 4Försvarsberedningens rapport av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20). Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys För utveckling och för vårt oberoende och bestånd finns ett behov av att kunna upprätthålla goda utrikespolitiska förbindel- ser. Som en del av förutsättningarna för sådana förbindelser ingår förmågan att erbjuda skydd och säkerhet för andra staters och internationella organisationers verksamhet i . Det kan röra sig om verksamhet kopplad till diplomatiska beskickningar och konsulat samt missioner i , besök av utländska statsfartyg och statsluftfartyg samt internationella övningar. Vad som är skyddsvärt från ett säkerhetsskyddsperspektiv är i huvudsak för- mågan att erbjuda skydd och säkerhet som behövs för att upprätt- hålla de internationella relationerna. Utrikes- och säkerhetspolitisk verksamhet som rör internationella relationer inom t.ex. gemensamt freds- och säkerhetsarbete, rymdfrågor, sanktioner, försvarsexportfrågor och icke-spridningsfrågor har ofta ett högt skyddsvärde. Funktioner för att upprätthålla lag och ordning och ett fungerande rättsväsende är viktiga ur både ett rättssäkerhetsperspektiv och ett demokratiskt perspektiv. Inom detta område finns olika system och funktioner för att stödja rättsväsendet som kan vara nationella skyddsvärda intressen. Antagonistiska hot mot och otillbörlig påverkan av rättsväsendets funktioner kan, förutom att leda till en felaktig utgång i domar och beslut, även leda till en minskad tilltro till rättsväsendet som funktion. Som exempel på särskilt skyddsvärd verksamhet kan nämnas Säkerhetspolisens verksamhet att utreda brott mot säkerhet. Samhällets förmåga att hantera allvarliga olyckor och angrepp och att begränsa konsekvenserna av dessa omfattar flera skyddsvärda intressen. Det gäller bl.a. samhällets alarmeringstjänst samt rädd- ningstjänstens lednings- och stödfunktioner, som radiokommuni- Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys I vissa fall kan räddningstjänstens insats- planering ha ett särskilt skyddsvärde. Antagonistiska aktörers avsikter kan riktas mot t.ex. akutsjukvård, läkemedels- och materielförsörjning samt smittskydd. För att utgöra särskilt skyddsvärda funktioner måste det dock vara fråga om kritisk verksamhet, t.ex. centrala läkemedelslager eller labora- torier som hanterar smittoämnen som vid ett antagonistiskt angrepp kan innebära allvarlig fara för människors liv och hälsa. Energiförsörjningen intar en särställning bland de områden som redovisas här, eftersom flertalet verksamheter för sin funktion är kritiskt beroende av en fungerande energiförsörjning. I denna sek- tor bör som särskilt skyddsvärt framhållas system och funktioner som är kritiska för produktion, transmission och distribution av energi i olika former samt elhandel. Annat som kan bedömas vara särskilt skyddsvärt är t.ex. särskilt viktiga delar och anläggningar i elsystemet, driftsfunktioner och datastödssystem, information om anläggningars sårbarheter och kapacitet, funktion och roll i elsystemet, exakta lägesangivningar och vilka skyddsåtgärder som vidtagits. Det moderna samhället är i allra högsta grad beroende av elekt- ricitet, och ett elavbrott drabbar i stort sett alla verksamheter. Elförsörjningen är i sin tur i hög utsträckning beroende av it- system och elektroniska kommunikationer för drift, övervakning och styrning. Kärnkraftsproduktion är en typ av högriskindustri vars skydds- värde särskilt bör nämnas då den kan vara i hög grad skadegenere- rande. Den kan i vissa lägen ha stor betydelse i energisystemet. Sådan betydelse kan också vissa dammanläggningar ha i de fall dammen utgör en del av en vattenkraftproduktionsanläggning av nationell betydelse (t.ex. en anläggning som är viktig för dödnäts- Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys start av det ) och då dammen vid ett haveri skulle kunna orsaka allvarlig skada av nationell betydelse.5 I denna sektor inkluderas vattentäkter, produktionsanläggningar och distributionssystem som behövs för att förse med dricksvatten samt avloppssystem och avloppshantering. Dricksvatten är samhällets viktigaste livsmedel. Produktion och distribution av dricksvatten är i hög grad beroende av en vidmakt- hållen funktionalitet hos industriella informations- och styrsystem vilka styr, kontrollerar och övervakar den fysiska processen. När dricksvattenförsörjningen inte fungerar kan konsekvenserna för samhället bli allvarliga. För att skyddet för dricksvattenförsörj- ningen eller avloppshanteringen ska bli en säkerhetsskyddsangelä- genhet krävs dock att det rör sig om sådana för försörjningen och hanteringen centrala funktioner eller system som vid ett anta- gonistiskt angrepp skulle få allvarliga nationella konsekvenser. Livsmedelsförsörjningen omfattar produktion, kontroll, lagerhåll- ning och distribution av livsmedel. I princip samtliga delar av denna sektor har ett stort beroende av strömförsörjning, bl.a. för kyl- och frysmöjligheter, men också av vattenförsörjning och fungerande kommunikationssystem. Särskilt skyddsvärt kan vara t.ex. bered- skapsplaner hos de stora matvarudistributörerna. Vid sidan av elförsörjningen är elektronisk kommunikation avgö- rande för att kunna upprätthålla skyddsvärda verksamheter och funktioner i samhället. Sektorn innefattar fast och mobil telefoni samt internet, it-kommunikation och radio. 5 Jämför , Fallvatten, 2012. Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys Såvitt gäller elektronisk kommunikation kan t.ex. driftlednings- centraler och centrala kopplingspunkter med utrustning för trafik- utbyte och signalering, större transmissionsnät samt samverkans- punkter för signalspaning vara skyddsvärda funktioner. Även system som hanterar verkställighet av hemlig avlyssning och över- vakning av elektronisk kommunikation kan vara skyddsvärda. Som exempel kan nämnas funktioner i det centrala finans- och betalningssystemet som är ägnade att upprätthålla fungerande kapitalmarknader, tillförsäkra befolkningen tillgång till nödvändiga betalningsmedel och säkerställa att finansiella transaktioner inte stannar upp eller kommer på avvägar. Dessa funktioner – som vid ett bortfall, direkt eller , skulle innebära en risk eller fara för samhällets funktionalitet eller samhällets grundläggande värden – kan utgöra skyddsvärda intressen. Ett exempel på ömsesidigt beroende är finanssektorns beroende av elkraft. Det hjälper ju inte att bankernas eller finansinstitutens centrala system står i datorhallar med reservkraft, om betalstationer och uttagsautomater ändå inte kan fungera vid ett elavbrott. Industri, forskning och utveckling Produktion som kan hänföras till kritisk infrastruktur och för- svarsindustri liksom forskning och utveckling som från ett nationellt perspektiv är viktig för kan vara särskilt skyddsvärd verksamhet i säkerhetsskyddslagens mening. Till denna sektor kan hänföras även industriverksamhet som hanterar explosiva ämnen och giftiga material i stor omfattning samt forskningsverksamhet inom t.ex. bakteriologiska områden. Dessa verksamheter kan orsaka förödande följdverkningar för nationen, om de utnyttjas för antagonistisk verksamhet. Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys Denna sektor avser transporter på land, till sjöss eller i luften som kan anses skyddsvärda. Till dessa räknas både själva färdmedlen, viktiga styrsystem och den infrastruktur som behövs för att trans- porterna ska fungera, t.ex. system för styrning av kritiska järnvägs- växlar och dirigering av trafik i luftrummet. I sammanhanget bör beaktas att transporter är direkt eller indirekt beroende av el, både för själva transporten, för stödfunktioner och för transport av bränsle. Sjö- och luftfart omfattas av internationella konventioner som innefattar krav på säkerhetsskyddsåtgärder. I denna sektor ingår t.ex. skatte- och folkbokföringen, socialför- säkringssystemet och länsstyrelsernas och kommunernas förvalt- ningar. Centrala system kopplade till myndighetsutövning liksom stora system med uppgifter som andra system är beroende av kan ha särskilt skyddsvärt innehåll. Funktionen hos centrala bas- och informationssystem som stödjer myndigheternas verksamhet, t.ex. det allmänna pensions- systemet samt sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen kan vara skyddsvärda. Begränsningar i att få korrekta basuppgifter från systemen eller med icke fungerande informations- system kan allvarligt skada olika former av funktioner. Ett annat verksamhetsområde är vissa internationella konferenser, politiska högnivåmöten och liknande evenemang (jämför nuva- rande reglering i 26 a § säkerhetsskyddsförordningen). Det kan således finnas vissa s.k. symbolvärden i sådan verksamhet som kan medföra att verksamheten kan förutsättas vara ett potentiellt mål för aktörsdrivna hot, t.ex. terrorism. Även andra nationella sym- bolvärden som rör t.ex. statschefen, regering och riksdag kan behöva skyddas. I första hand hanteras behovet av skydd i dessa fall genom Säkerhetspolisens personskyddsverksamhet. Det kan dock inte uteslutas att säkerhetsskyddet kan behöva säkerställas även Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys genom t.ex. säkerhetsprövningsåtgärder som vidtas med stöd av säkerhetsskyddslagstiftningen. Vi har tidigare betonat att säkerhetsskyddslagens krav på säkerhetsskydd omfattar endast den övre delen av en tänkt pyramid innefattande alla de verksamheter som är viktiga i ett fungerande samhälle. De nu redovisade samhällssektorerna kan rymma en mängd skyddsvärda verksamheter eller funktioner som dock inte är tillräckligt skyddsvärda för att omfattas av säkerhetsskydds- regleringen. Även verksamheter eller funktioner som inte bedöms kräva skydd med stöd av säkerhetsskyddslagen kan vara skyddsvärda eller omfattas av krav på skydd. Det finns en mängd olika regleringar som tar sikte på skydd från ett allmänt säkerhetsperspektiv. Vi har tidigare konstaterat att när skyddsvärda intressen har identifierats ska dessa värderas utifrån en konse- kvensnivå som innebär en allvarlig nationell påverkan. Vid denna bedömning måste också hänsyn tas till att vad som är att betrakta som skyddsvärt varierar . Frågan vilka funktioner, system eller anläggningar som behöver säkerhetsskydd kommer att behöva omprövas kontinuerligt och måste därför besvaras på verksamhets- nivå. Säkerhetsskyddsanalysens syfte är att ge ett stöd för detta. Bedömning och förslag: Säkerhetsskyddsanalysens centrala funktion för säkerhetsskyddet behöver lyftas fram. En bestäm- melse om att den som är ansvarig för säkerhetskänslig verk- samhet ska se till att behovet av säkerhetsskydd för den egna verksamheten utreds i form av en säkerhetsskyddsanalys bör därför tas in i säkerhetsskyddslagen. I förordning bör det finnas en bestämmelse om att genom en sådan analys ska säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och vad som i övrigt behöver ett säkerhetsskydd identifieras samt säkerhetshot och potentiella konsekvenser, sårbarheter och behovet av säkerhetsskyddsåtgärder bedömas. Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys analysen ska ligga till grund för planeringen av verksamhetens säkerhetsskydd. Analysen ska dokumenteras och hållas upp- daterad. I den nuvarande säkerhetsskyddsförordningen (5 §) finns en bestämmelse om krav på säkerhetsanalys. Enligt bestämmelsen ska myndigheter och andra som säkerhetsskyddsförordningen gäller för undersöka vilka uppgifter i deras verksamhet som ska hållas hemliga med hänsyn till rikets säkerhet och vilka anläggningar som kräver ett säkerhetsskydd med hänsyn till rikets säkerhet eller skyddet mot terrorism. Resultatet av undersökningen (säkerhets- analys) ska dokumenteras. Flera av de myndigheter som är representerade i utredningen har påtalat vikten av att de som omfattas av säkerhetsskyddsregle- ringen verkligen gör en säkerhetsanalys och att den görs på ett kor- rekt och relevant sätt. Säkerhetspolisen har påpekat att man inom ramen för sin tillsynsverksamhet inte sällan konstaterar att det föreligger brister i säkerhetsskyddet och att dessa brister beror på myndighetens ofullständiga säkerhetsanalys. Det kan t.ex. vara fråga om att myndigheten underlåtit att genomföra en säkerhetsanalys. Enligt förekommer vidare att det saknas fastställda processer för hur säkerhetsanalyser ska genomföras och kriterier för när de ska göras.6 I detta sammanhang kan nämnas resultatet av en av genomförd enkätstudie.7 av de tillfrågade elbolagen som omfattas av säkerhetsskyddslagen uppgav att man inte hade någon aktuell säkerhetsanalys. av bolagen uppgav att de aldrig gjort någon säkerhetsanalys. av de tillfrågade bolagen angav att säkerhetsanalysen var äldre än . 6Se också , RIR 2014:23 Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen, dnr: 31-2013-1288, överlämnad till . Detta behandlas även i avsnitt 21.1. 7Förstudierapport 2011 – Branschens behov av stöd inom informations- säkerhetsområdet, dnr 2011/1199. Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys Anledningarna till att man i sin verksamhet inte genomför en säkerhetsanalys är sannolikt flera. En kan vara att man på grund av problem med att definiera och avgränsa det för säkerhetsskydds- regleringen centrala begreppet rikets säkerhet bedömer att verksam- heten inte omfattas av lagstiftningen. Ett problem som påtalats särskilt är säkerhetsskyddslagstift- ningens starka kopplingar till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. Dessa kopplingar innebär dels att säkerhets- analyser över huvud taget inte genomförs i vissa verksamheter, dels att bl.a. it-system som i sig inte innehåller sekretessbelagda upp- gifter som rör rikets säkerhet inte omfattas av säkerhetsanalysen. I säkerhetsskyddsförordningens bestämmelse om säkerhetsanalys omnämns endast uppgifter och anläggningar. Även om man impli- cit kan låta mycket innefattas i begreppet uppgifter, har det fram- hållits att det är en brist att det inte framgår att säkerhetsanalys bör göras även för it-system, tjänster och andra elektroniska system som kan påverka säkerhetsskyddet. I nuvarande reglering finns bestämmelsen om säkerhetsanalys i säkerhetsskyddsförordningen. Med hänsyn till att ett åliggande för kommuner och landsting liksom för enskilda kräver stöd i lag bör en bestämmelse om ett utredningskrav tas in i säkerhets- skyddslagen. Det finns krav i andra regleringar för myndigheter m.fl. att ta fram olika former av risk- och sårbarhetsanalyser ur diverse per- spektiv, t.ex. krishanterings-, arbetsmiljö- och finansiella perspek- tiv (se vidare avsnitt 13.3). Det som är speciellt med säkerhets- skyddsregleringens säkerhetsanalys är att den fokuserar på skydd för de för nationen mest skyddsvärda verksamheterna mot anta- gonistiska hot och angrepp. För att skilja säkerhetsskyddsregleringens säkerhetsanalys från andra former av risk- och sårbarhetsanalyser anser vi att termen säkerhetsskyddsanalys bör användas. Termen tydliggör att det är säkerhetsskyddet i verksamheten som ska vara föremål för ana- lysen. Syftet med säkerhetsskyddsanalysen är dels att i en verksam- het identifiera de allra känsligaste delverksamheterna, dels att upp- Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys rätta en handling som dokumenterar de resonemang som leder fram till bedömningen av vad som är skyddsvärt och hur skyddet av detta ska prioriteras. Det är bedömningarna i säkerhetsskyddsanalysen som ska moti- vera de säkerhetsskyddsåtgärder som vidtas och säkerställa att de hänger ihop i ett fungerande säkerhetsskyddssystem. Syftet med säkerhetsskyddsanalysen är vidare att tydliggöra vilka typer av hot och sårbarheter de föreslagna säkerhetsskyddsåtgärderna ska skydda mot och vilka negativa konsekvenser ett angrepp kan med- föra. I säkerhetsskyddssammanhang är bedömningen av sårbar- heten väl så viktig som hotbedömningen. Att bygga upp ett effek- tivt säkerhetsskydd är en process och ett arbete som pågår . Ett hot kan förändras snabbt och det är därför viktigare att fokusera på sårbarheter snarare än hot eftersom sårbarheter i säkerhetsskyddet ökar möjligheten att ett angrepp ska lyckas. Säkerhetsskyddsanalysen är kärnan i ett väl anpassat säkerhets- skydd. Eftersom säkerhetsskyddsåtgärder potentiellt sett kan vara kostsamma och riskerar att negativt påverka en verksamhets funktionalitet, effektivitet och tillgänglighet är det viktigt att säkerhetsskyddet inte görs mer omfattande än nödvändigt. Hänsyn till den personliga integriteten stryker under detta. En väl genom- förd säkerhetsskyddsanalys med bedömning och dokumentation av vad som är skyddsvärt i verksamheten och vilka skyddsåtgärder som är nödvändiga ökar förutsättningarna för att säkerhetsskyddet blir väl avvägt och effektivt. Säkerhetsskyddsanalysen tydliggör också behovet av sådana säkerhetsskyddsåtgärder som kräver investeringar. Med hänsyn till säkerhetsskyddsanalysens centrala betydelse för säkerhetsskyddet bör ledningen för verksamheten skapa goda förutsättningar för säkerhetsskyddsanalysarbetet. I detta sammanhang bör påpekas att själva säkerhetsskydds- analysen i stora delar med hänsyn till sitt innehåll är mycket skyddsvärd. Den kan därför i sig behöva omfattas av ett säkerhets- skydd. Som exempel på mycket skyddsvärt innehåll i säkerhets- skyddsanalysen kan nämnas identifierade sårbarheter. Uppgifter om sårbarheter bör inte spridas till en större krets än nödvändigt. Däremot kan uppgifter om bedömda säkerhetshot (dvs. vilka aktö- rer som utövar hot, deras kapacitet, intention och möjlighet att Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys realisera hot) vara nödvändiga för alla anställda att ta del av. Säkerhetsskyddsanalysen är således grunden för planeringen av säkerhetsskyddet i verksamheten. Därför är det viktigt att alla anställda i en skyddsvärd verksamhet, oavsett om de tar del av skyddsvärd information eller inte, förstår behovet av säkerhets- skydd. 13.3Närmare om innehållet i säkerhets- skyddsanalysen Omfattningen av den verksamhet som är i behov av säkerhetsskydd skiljer sig mycket åt mellan de myndigheter och övriga som har att tillämpa säkerhetsskyddsregleringen. För vissa kan merparten av verksamheten kräva säkerhetsskydd medan det för andra rör sig om endast en ytterst liten del av verksamheten. Till exempel kan det i vissa fall röra sig om några enstaka handlingar som behöver skyd- das. Oberoende av detta anser vi att det finns vissa steg som alltid bör finnas med i säkerhetsskyddsanalysen. Att identifiera och prio- ritera skyddsvärda tillgångar, bedöma säkerhetshot, sårbarhet och risk samt att utifrån detta prioritera och hantera risker genom bl.a. säkerhetsskyddsåtgärder är sådana steg.8 Om verksamheten är okomplicerad och av mindre omfattning, kan tillämpningen av de olika stegen förenklas. Ett viktigt ingångsvärde i en säkerhetsskyddsanalys är en bedömning och dokumentation av vad som är skyddsvärt i verksamheten. Detta kan göras i form av en separat verksamhets- analys eller som en inledande del av säkerhetsskyddsanalysen. Resultatet av säkerhetsskyddsanalysen är underlag för att priori- tera, införa, planera och utvärdera säkerhetsskyddsåtgärder. Dessa åtgärder sammanställs lämpligen i en säkerhetsskyddsplan som kan ange tidsförhållanden, ansvar och kostnader för de olika åtgärderna. 8 – en vägledning, 2010, s. 12–14. Försvarsmakten, , 2013, s. 35 ff. Vad ska skyddas - säkerhetsskyddsanalys I det följande beskrivs moment som bör ingå i en god säkerhets- skyddsanalys. Verksamhetsbeskrivningen klargör verksamhetens övergripande uppdrag. Syftet med verksamhetsbeskrivningen är att definiera, tydliggöra och avgränsa vilken verksamhet som analysarbetet avser.