sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — Effekterna av de nya nationella målen för arkitektur, form och design ska följas upp av berörda myndigheter som har motsvarande uppdrag på andra områden, bland andra , , , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser samt och Formas. Myndigheterna bör även arbeta för att målen kan användas hos andra aktörer i samhället, utanför den offentliga sfären i näringsliv och organisationer. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö, som utredningen föreslår i kapitel 7, ska löpande följa upp målen och vid behov föreslå nya mål vid återrapportering av resultaten. Nedan följer en redovisning av utredningens överväganden kring det vart och ett av de föreslagna nationella målen: •Det övergripande målet med den nationella politiken för arkitektur, form och design är att områdets inflytande ska stärkas och därmed bidra till formandet av en långsiktigt hållbar och väl gestaltad livsmiljö. En ny politik för arkitektur, form och design ska stärka området så att det får genomslag på såväl individnivå som i samhället i stort. Ett hållbart samhälle berör alla invånare och därför vinner vi alla på att de verktyg som arkitektur, form och design tillhandahåller får bättre förutsättningar och effekt. En långsiktigt hållbar samhällsuteckling möjliggörs av ett helhetsperspektiv där utövarnas kunskap ges utrymme, där hänsyn tas till människornas behov och hög kompetens i hantering av resurser prioriteras. Gestaltningen av livsmiljön påverkar samhällsutvecklingen och här finns en stor möjlighet att överbrygga ekonomiska, geografiska och sociala klyftor. I det långsiktiga arbetet med att utveckla ett hållbart samhälle utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö ska hänsyn tas till såväl sociala, miljömässiga som ekonomiska faktorer, samt till målen inom berörda politikområden. Politiken för arkitektur, form och design har en självklar grund i den nationella miljöpolitiken och miljömålen, där generationsmålet anger inriktningen för den samhällsomvandling som behöver ske inom en generation. I arbetet för att nå det övergripande målet ska den statliga politiken för arkitektur, form och design aktivt främja: Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken •En helhetssyn präglad av kvalitet, samverkan och dialog i formandet av en attraktiv gestaltad livsmiljö En ny politik med perspektivet gestaltad livsmiljö ska präglas av långsiktighet och kvalitet. Processer och beslut kring arkitektur, form och design måste i högre grad skapas genom samverkan och dialog. Förståelsen mellan områdets utövare – designer, formgivare, arkitekter, samhälls- och kulturvetare, byggsektorns och näringslivets aktörer i bred bemärkelse, samt angränsande områdens professionella – behöver generellt förbättras, oberoende av i vilka roller de möts i samhällsbyggandet. Relationen till och samverkan med brukaren är en förutsättning för att kunna skapa livsmiljöer, tjänster och produkter som uppfattas som attraktiva av människorna. Kunskap om och tillit till olika roller hos yrkesutövarna skapar goda politiska förutsättningar för nybyggnad och underhåll av bostäder, infrastruktur och andra delar av den gemensamma livsmiljön. Helhetssyn, samverkan, systemtänkande och uthållighet krävs för att uppnå synergier, kvalitet och hållbarhet i en demokratisk samhällsutveckling. Kollektiva problem kräver kollektiva lösningar. Ett långsiktigt och framsynt arbete inom arkitektur, form och design måste vara innovativt och bedrivas förebyggande och kontinuerligt för att påverka en positiv utveckling av samhället och bidra till ökad delaktighet och ökad hälsa. För en god förankring av perspektivet gestaltad livsmiljö behövs en mångfald av aktörer, såväl enskilda människor som myndigheter, institutioner, organisationer och näringsliv. Attraktiva gestaltade livsmiljöer ska ha ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur utifrån de lokala förutsättningarna. Städer ska utifrån människors behov av tillgänglighet och utrymme förtätas på ett resurseffektivt och jämlikt sätt som tar hänsyn till natur- och grönområden med god kvalitet vad gäller både biologisk mångfald och möjligheter till odling. En god livsmiljö utgår från ett sammanhållet och hållbart perspektiv på kulturella, sociala, ekonomiska och miljö- och hälsorelaterade frågor. Det behövs metodutveckling och utveckling av nya redskap. Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken •Ett inkluderande och demokratiskt samhälle med tillgång till goda livsmiljöer, såväl enskilda som gemensamma Livsmiljön är en gemensam angelägenhet som är central ur individuell synvinkel. Ett demokratiskt och inkluderande samhälle ska genom gestaltningen och bruket av det offentliga vara öppen, jämställd och ansvarstagande för att ge olika perspektiv utrymme. En socialt hållbar nationell, regional och lokal samhällsplanering stärker sambandet inom och mellan tätorter och landsbygd. Gemensamma system för såväl fysisk som digital infrastruktur och mobilitet ska vara tillgängliga för alla, miljöanpassade, energieffektiva, socialt och kulturellt inkluderande. Det demokratiska och inkluderande samhället tar hänsyn till alla invånares olika perspektiv och erfarenheter. Barnperspektivet måste tydligare föras in i samhällsplaneringen, den gestaltade livsmiljön ska utformas för barn och unga. Boendet är en demokratisk rättighet. En satsning på boendet utgår ifrån människors rätt att ta del av det offentliga rummet på lika villkor och att ha tillgång till service och investeringar i gemensamma miljöer. Bostadspolitiken och politiken för arkitektur, form och design ska vara verktyg för att åstadkomma ett hållbart samhälle med goda livsmiljöer för alla. Livsmiljön ska utgå från och stödja människans behov av upplevelser, möten och trygghet i såväl enskilda som gemensamma miljöer. Det gäller även de digitala miljöer som är en stor del av livsmiljön. Den tekniska utvecklingen och en mångfald av aktörer som jämbördigt bidrar med sina perspektiv, ger bättre förutsättningar för en demokratisk organisering av samhället. • Ett förebildligt agerande från det offentliga, i alla dess roller, för en stärkt kvalitet i den gestaltade livsmiljön Ett förebildligt offentligt agerande är nödvändigt för att genomföra en ny politik och att verka långsiktigt inom området. Politiken måste stimulera en god miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Staten ska i egenskap av normgivare, byggherre, beställare, inköpare, förvaltare och hyresgäst agera som förebild när det gäller det sammanhållna området arkitektur, form och design. Det är också viktigt att allt offentligt och offentligt stött byggande och offentlig upphandling av produkter, tjänster, system och Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken processer ska behandla kvalitetsfrågor på ett föredömligt sätt. Kunskapshöjning behövs inom bland annat offentlig upphandling för att kvalitetsaspekten ska prioriteras och incitamenten för att göra goda affärer med våra gemensamma medel ska förbättras. Den statliga uppföljningen och samordningen av politiken på området måste förstärkas och utvecklas för att målen ska nås. •En bred och tvärsektoriell kunskapsutveckling inom utbildning samt för utövare och aktörer inom området gestaltad livsmiljö ska tidigt ge barn och unga en förståelse för samhällsplanering, byggande, arkitektur, form och design. Alla ska ha möjlighet att tillgodogöra sig relevant kunskap för att vara delaktiga och ställa krav som medborgare. Förutsättningarna för breddad rekrytering och kontinuerligt lärande behöver förbättras. Kunskapen om andra yrkesgruppens sätt att tänka och arbeta behöver förstärkas för att ge goda förutsättningar för samverkan. I grundutbildningarna inom arkitektur, form och design bör ingå kurser i humaniora, ekonomi och teknik. På motsvarande sätt bör arkitektur, form och design i högre grad lyftas fram på tekniska utbildningar för att ge förutsättningar för tillämpandet av ett helhetsperspektiv. Breddad kompetens inom området arkitektur, form och design behövs för att förvalta kunskapen så att den kan kvalitetsäkras och göras tillgänglig och användbar för såväl allmänhet som professionellt verksamma. En stärkt inhemsk efterfrågan på kompetensen inom arkitektur, form och design är väsentlig för en större internationell konkurrenskraft på området. Samsyn inom området är viktig för att utveckla samverkan med det omgivande samhället. Forskningen är viktig för både kunskaps- och professionsutvecklingen. I ett kreativt och dynamiskt samhälle bör arkitektur, form och design ges goda förutsättningar att påverka samhällsutvecklingen och bidra till att möta samhällets utmaningar. 7Myndigheten för Gestaltad livsmiljö Utredningen ska enligt direktiven (dir. 2014:02) föreslå hur en ny politik för arkitektur, form och design kan utformas. Politiken ska innehålla insatser som gör att arkitektur, form och design kan få ett ökat genomslag inom berörda samhällsområden. Utredningen ska även se på styrningen av berörda statliga myndigheter genom att analysera instruktioner, regleringsbrev och andra styrdokument. Vidare ska utredningen lämna förslag på vilken eller vilka myndigheter som ska svara för uppföljning av måluppfyllelsen inom området. 7.2En myndighet för perspektivet gestaltad livsmiljö Utredningen har i kapitlen ovan beskrivit betydelsen av perspektivet gestaltad livsmiljö och vikten av att områdena får ett stärkt inflytande. Ett viktigt inslag i politiken är en mer aktiv användning av arkitektur, form och design som verktyg för att skapa ett inkluderande, hållbart och demokratiskt samhälle. Politiken för arkitektur, form och design ska därför vara aktuell och stå i relation till samhällets förändringar. För att åstadkomma ett starkt och långsiktigt genomslag anser utredningen att det krävs en myndighet som kan utveckla och driva politiken för arkitektur, form och design, kontinuerligt följa kunskapsutvecklingen, perspektivera, samarbeta, stimulera, debattera, följa upp statens förebildlighet och vid behov föreslå nya mål. Utredningen har ingående bedömt förutsättningarna för att utveckla verksamheten vid befintliga myndigheter på området. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö Alternativet att bygga upp en helt ny myndighet för området har också prövats. Utredningens huvudförslag är att Statens centrum för arkitektur och design (Arkdes) ombildas till Myndigheten för Gestaltad livsmiljö. Utredningens ställningstagande är att verksamheten inte ska vara en del av någon annan myndighet, att myndigheten ges nya instruktioner och regleringsbrev, att den ges en egen chef utsedd av regeringen, att myndigheten samverkar med en regional struktur och att myndigheten ansvarar för och tar initiativ till en kontinuerlig uppdatering av politiken för arkitektur, form och design. I myndigheten ska perspektivet gestaltad livsmiljö genomsyra all verksamhet och områdena arkitektur, form och design ska behandlas som ett sammanhållet område. 7.2.1Kort bakgrund om Arkdes Arkdes, tidigare , har under varit en viktig aktör på området. bildades som stiftelse 1962 av (). SAR:s donerade samlingar blev grunden till museets arkiv och nuvarande samlingar. 1978 blev museet en statlig myndighet med namnet . Myndighetens samlingar innehåller cirka tre miljoner skisser, ritningar och handlingar, 600 000 fotografiska bilder och 2 000 modeller. Museet fick ett utvidgat ansvarsområde 2009, vilket innebar att det utöver uppgiften att vara nationellt museum för arkitektur även skulle ansvara för att främja arkitektur, form och design och ha ett helhetsperspektiv när det gäller boende och stadsutveckling. utökades uppdraget ytterligare när museet även fick ansvar som mötesplats för form och design med utgångspunkt i det förslag som lades fram i Mötesplats för form och design (SOU 1999:123). beslutade regeringen om en ny instruktion för myndigheten, som heter Statens centrum för arkitektur och design, även kallat Arkdes. Uppgiften att utgöra en nationell mötesplats återfinns i myndighetens instruktion. Myndigheten är en enrådighetsmyndighet, vilket innebär att den leds av en myndighetschef. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö titeln överintendent och utses av regeringen. Myndigheten har ett insynsråd med sex ledamöter inklusive överintendenten, som är ordförande. Arkdes nuvarande instruktion omfattar att: myndigheten ska stärka kunskapen om och främja intresset för arkitekturens, formens och designens värden och betydelse för individen och för samhällsutvecklingen. Arkdes ska vara en nationell mötesplats för aktörer inom sitt område, driva och stödja utställningsverksamhet och annan pedagogisk och debatterande verksamhet. Myndigheten ska verka för att de mål som har fastställt för arkitektur, formgivning och design uppnås och ska följa upp politikens genomslag på området och vid behov föreslå åtgärder för att stärka måluppfyllelsen. Arkdes ska samverka på nationell, regional och lokal nivå, bidra till kunskapen om en hållbar samhällsutveckling, följa utvecklingen av arkitektur, form och design och verka för ökad kunskap grundad på forskning och samverkan med andra, exempelvis universitet och högskolor, förmedla kunskap inom sitt verksamhetsområde. Myndigheten ska vårda, förteckna, vetenskapligt bearbeta och genom nyförvärv berika de samlingar som har anförtrotts myndigheten och hålla samlingarna tillgängliga för allmänheten. Arkdes anslag är . Sedan myndigheten fick sina nya uppgifter 2009 har dess anslag ökat med totalt . Enligt förslag till statens budget (prop. 2015/16:1, utgiftsområde 17) är medelstilldelningen , . 7.2.2Remiss av promemoria om sammanslagning av Arkdes och Inordnande av Statens centrum för arkitektur och design i – en kraftsamling för konsten, arkitekturen och formen (Ku2015/01253/KI). I promemorian analyseras förutsättningarna för att samla uppgifterna för och Arkdes i en myndighet. Utredningen ansåg i korthet att mötesplatsen är mycket viktig i en framtida arkitektur-, form- och designpolitik. Utredningen menade också att ett beslut om inordnande av Arkdes i Moderna Myndigheten för Gestaltad livsmiljö museet borde avvakta både utredningens och (dir. 2014:8) slutbetänkande . Flera andra remissorgan hade samma uppfattning, att regeringen borde avvakta resultatet av de statliga utredningarna innan slutlig ställning tas i frågan om inordnade av Arkdes i . 7.3Förslag till ombildning av Arkdes till Myndigheten för Gestaltad livsmiljö Förslag: Utredningen föreslår att Statens centrum för arkitektur och design (Arkdes) ombildas till Myndigheten för Gestaltad livsmiljö. Namnet ska ses som ett arbetsnamn och kan slutligt bestämmas . –Förslaget innebär att samlingarna ska överföras till ett statligt finansierat museum med bra förutsättningar för att klara såväl vård som visning av samlingarna. –Utställningsverksamheten i dess nuvarande form ska inte ingå i den nya myndigheten. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ska dock ha möjlighet att göra utställningar utifrån perspektivet och att även producera och delta i produktioner av utställningar på andra platser, företrädesvis inom de regionala strukturer som myndigheten samverkar med. Behovet av lokaler bör ses över. –Mötesplatsen för områdets aktörer i bred bemärkelse och för allmänheten är central i den nya myndigheten. –Det pedagogiska uppdraget, bibliotek och forskning ska omfattas av och utvecklas i den nya myndighetens verksamhet. –Myndigheten ska i sitt uppdrag följa upp statens arbete och förebildlighet genom samverkan med andra myndigheter. –Myndigheten ska administrera ett nytt anslag för utveckling av området (se förslag i kap. 8). Bedömning: Ett ombildande av Arkdes till Myndigheten för Gestaltad livsmiljö behöver förberedas. Myndighetens organisation och verksamhet bör ses över och förslag till en ny Myndigheten för Gestaltad livsmiljö instruktion och regleringsbrev tas fram. Samlingarnas långsiktiga hemvist ska definieras. Förberedelserna kan göras av en tilltänkt myndighetschef eller av . Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ska med utgångspunkt i ett helhetsperspektiv ansvara och verka för genomförande och uppföljning av den statliga politiken för arkitektur, form och design. Den ombildade myndigheten bör kunna starta . Utredningen föreslår att Arkdes ombildas till en myndighet med arbetsnamnet Myndigheten för Gestaltad livsmiljö. Förslaget innebär att delar av Arkdes verksamhet går in i den ombildade myndigheten och att andra delar flyttas eller förändras. Myndighet ska vara en fristående myndighet med det övergripande ansvaret på området. Myndigheten föreslås vara en enrådighetsmyndighet och ledas av en myndighetschef, en generaldirektör. Myndigheten ska ha ett insynsråd med uppdrag att bevaka de frågor som myndigheten har att hantera samt vara ett stöd till myndighetsledningen i strategiska beslut. Myndigheten ska utifrån gällande mål för området driva verksamheten, löpande följa upp målen genom att varje mandatperiod bedöma dess aktualitet och vid behov föreslå nya. Myndigheten ska, genom att synliggöra kopplingen mellan samhällsutmaningarna och verksamhetsområdenas potential att lösa nationella och globala frågor, ha i uppdrag att vägleda regeringen i detta arbete. Myndigheten ska analysera hinder och presentera exempel på förebildlighet inom området. Myndigheten ska med utgångspunkt i perspektivet gestaltad livsmiljö vara en aktör i samhällsdebatten och ett nav för kunskapsspridning kring den hållbara samhällsutvecklingen. Myndigheten ska perspektivera utmaningarna, initiera diskussioner och debatt med branscherna, utövare, andra aktörer och invånarna. Myndigheten ska forska, åskådliggöra viktiga frågor, popularisera material till olika målgrupper, demonstrera exempel, ställa ut och arbeta med pedagogiska program för att sprida, synliggöra och tillhandahålla verktyg och kunskap till allmänheten. Myndigheten ska präglas av öppenhet och delaktighet och genom hög kompetens ha legitimitet hos företrädare för områdets olika delar, både inom arkitektur, form och design och inom Myndigheten för Gestaltad livsmiljö utbildning, byggsektor och näringsliv. Myndigheten ska stötta och initiera tvärdisciplinära och korsbefruktande projekt mellan samhällets sektorer. Myndigheten ska vara en think-tank, eller tankesmedja, med forskning, bibliotek och pedagogisk verksamhet. Den regionala närvaron ska vara stark och en samverkansstruktur ska vara aktiv och långsiktig. Myndigheten ska samarbeta med andra myndigheter, kommuner och branscher i ett kontinuerligt arbete för att lyfta frågeställningar, sprida goda exempel och tillhandahålla kunskap. Myndigheten kommer att ha ett stort kommunikativt och utåtriktat uppdrag. Den ska utifrån de nationella målen och perspektivet stimulera en diskussion kring begreppen arkitektur, form och design och kommunicera perspektivet för att stärka frågornas ställning och göra de angelägna för beslutsfattare och medborgare. Områdets styrkor och möjligheter ska beskrivas för att arkitektur, form och design genom en stärkt roll ska kunna påverka ett hållbart samhällsbyggande. Arkdes samlingar består av material kring ämnet arkitektur, till största delen –talets första hälft. Fyra miljoner föremål från mer än 500 arkitekter finns representerade i samlingarna. Till övervägande del har museet övertagit samlingen från det tidigare . Mycket har skänkts till museet av arkitektkontor, arkitekterna själva eller deras anhöriga. Utredningen har analyserat och diskuterat frågan om samlingarnas långsiktiga hemvist. Enligt den gällande instruktionen ska Arkdes bland annat vårda, förteckna, vetenskapligt bearbeta och genom nyförvärv berika samlingarna och hålla dem tillgängliga för allmänheten. Samlingsområdet omfattar endast de föremål som har samband med myndighetens uppgifter inom arkitekturområdet. Samlingarna är en viktig källa till kunskap om svensk byggnadskonst och ska fortsättningsvis användas aktivt, vårdas och berikas. Samlingarna föreslås dock inte ingå i myndigheten för gestaltad livsmiljö utan tas omhand av lämplig huvudman bland de statliga museerna som har bättre förutsättningar att stärka Myndigheten för Gestaltad livsmiljö Den nya myndigheten för gestaltad livsmiljö kommer enligt förslaget inte att ha ett museiuppdrag och arkitekturområdet är endast en av delarna av perspektivet gestaltad livsmiljö. Enligt förslaget i den remitterade promemorian skulle samlingarna överföras till . är en möjlig museimyndighet som skulle kunna ta ansvar för samlingarna. anser i sitt yttrande över den remitterade promemorian att de har goda förutsättningar att ta över den samling som avser arkitektur inom Arkdes nuvarande uppdrag. har redan betydande arkitektursamlingar med byggnads- och inredningskonst . När flyttar in i den renoverade museibyggnaden har man goda förutsättningar att ta omhand och visa materialet. och är alltså två tänkbara förvaltare av samlingarna och är också närbelägna till samlingarnas nuvarande plats på i . 7.3.2Utställningar lokalt, regionalt och nationellt Utställningsverksamheten spelar en viktig roll för att genomföra uppdraget att synliggöra och driva diskussioner om arkitektur, form och design. Utställningsverksamheten ska stärka myndighetens uppdrag att vara en aktiv röst i samhällsdebatten. Utredningen föreslår att Myndigheten för Gestaltad livsmiljö bör ha en viss utställningsfunktion som bidrar till att åskådliggöra, perspektivera och diskutera frågor. Utredningen bedömer dock att myndigheten inte kommer att ha behov av utställningslokaler i den omfattning som Arkdes förfogar över i sin nuvarande utställningsverksamhet. Myndigheten föreslås genomföra eller medverka till genomförande av interdisciplinära utställningar som prövar, undersöker aspekter och problemlösningar av samhällets utmaningar, ur såväl samtida som historiska perspektiv. Utställningar i kombination med seminarier, debatter och filmvisningar kan göras i myndighetens egna lokaler eller i samverkan med regionala partner eller andra intressenter. Genom olika former av samarbeten ska Myndigheten för Gestaltad livsmiljö utställningsverksamhet kunna ske över hela landet, i olika lokaler och även i stadsrum och landskap. Verksamheten ska ha möjlighet att vara undersökande och flexibel och riktas till områdets målgrupper, branscher, näringsliv och allmänhet. Genom samverkan i utställningsverksamheten kan myndigheten dra nytta av en mångfald av perspektiv. Här kan också samverkan med museer och andra myndigheter vara viktiga, till exempel myndigheterna inom Plattformen för hållbar stadsutveckling, , , , , , och Världskulturmuseerna samt länsmuseer och kommunala museer. Myndighetens centrala uppdrag är mötesuppdraget. Mötesplatsen är mycket viktig i en framtida arkitektur-, form- och designpolitik då området i högre grad ska präglas av dialog och delaktighet och kunna bidra till en hållbar samhällsutveckling. Vikten av en aktiv arena för diskussion och för samverkan har återkommande lyfts fram i utredningens externa möten med myndigheter, bransch och andra intressenter. Arkdes har i uppdrag att fungera som mötesplats för aktörer inom sitt verksamhetsområde. I den ovan nämnda promemorian från konstaterades att det råder stor samstämmighet kring behovet av en nationell mötesplats för att diskutera, problematisera och väcka intresse för frågor kring arkitektur, design och utvecklingen av vår gemensamma livsmiljö. Det konstaterades också att som myndigheten haft denna uppgift har Arkdes inte fullt ut kunnat utveckla de samarbeten som krävs, och man bedömer att det finns bättre förutsättningar att göra detta i en utvecklad och mer resursstark organisation. Utredningen anser att genom ombildningen av Arkdes till Myndigheten för Gestaltad livsmiljö stärks förutsättningarna för att bygga upp mötesplatsen och den tvärsektoriella samverkan som avsetts. Den nya myndigheten ska förstärka och utveckla mötesplatsen och förmedla vikten av en samlingsplats för arkitektur, form och design. Det är en funktion som blir allt mer SOU 2015:88 Myndigheten för Gestaltad livsmiljö