sou · H3B351d2 · 2015-09-15 00:00:00 — Förändring i skillnad mellan grundvattennivåernas hög- sta och lägsta grundvattennivå mellan referensperioden och tidsperioderna 2021–2050 och 2069–2098 för utsläppsscenarierna RCP 4.5 och RCP 8.5. Förändring i skillnad mellan grundvattennivåernas högsta och lägsta grundvattennivå mellan referensperioden och tidsperioderna 2021–2050 och 2069–2098 för ut- släppsscenarierna RCP 4.5 och RCP 8. grundvattennivåerna ( g. Den största skillnaden i landet kan ses för perioden – och RCP . där det antingen blir större eller mindre variationsintervall över hela . En noterbar skillnad mellan scenarierna är att förändringarna är relativt likartade för perioden – men att för RCP . blir de förväntade förändringarna större – . Förändringar i grundvattnets högsta och lägsta nivåer vid RCP 8.5 Både i långsamreagerande och snabbreagerande grundvattenmagasin väntas en höjning av såväl de lägsta som de högsta grundvattennivåerna i de norra delarna av . Figurerna och visar kartor för scenariot RCP . och perioden – . De största förändringarna av hur de lägsta respektive högsta grundvattennivåerna förväntas förändras kan ses för långsamreagerande grundvattenmagasin. I mellersta och , förutom i de sydöstra delarna, förväntas de lägsta och högsta grundvattennivåerna bli oförändrade i de snabbreagerande grundvattenmagasinen. I sydöstra beräknas både de lägsta och de högsta grundvattennivåerna att sjunka. De sydöstra delarna kan enligt beräkningarna få ännu lägre lägsta grundvattennivåer ( g. I de långsamreagerande magasinen väntas en större del av få sänkta lägsta grundvatten- nivåer. I vissa delar av väntas även sänkta högsta grundvattennivåer men inte i lika stort område som för området med en sänkning av de lägsta grundvattennivåerna. De beräknade grundvattennivåerna har osäkerheter som beror på olika faktorer. Eftersom resul- tatet baseras på beräkningar från nio olika globala modeller så kan den modellberoende osäker- heten skattas hos de beräknade grundvattennivåerna. Ett exempel för vår och sommar redovisas Snabbreagerande grundvatten- magasin för scenariot RCP 8.5 och perioden –2098. Till vänster: förändringen av de lägsta grundvattennivåerna. Till höger: förändringen av de högsta grundvatten- nivåerna. Långsamreagerande grundvatten- magasin för scenariot RCP 8.5 och perioden –2098. Till vänster: förändringen av de lägsta grundvattennivåerna. Till höger: förändringen av de högsta grundvatten- nivåerna. i g. och g. där beräknade min- och maxnivåer (baserat på data från samtliga modeller) i morän redovisas för perioden – , utsläppsscenario RCP . . Avvikelserna redovisas som skillnad i medelvärden av högsta och lägsta beräknade grundvattennivå jämfört med refe- rensperioden för respektive årstid. Osäkerheten i beräkningarna är mer påtaglig i södra och mellersta delen av landet där skillnaderna är stora mellan högsta och lägsta beräknade nivådi erens. är skillnaderna mellan beräknade högsta och lägsta nivådif- mindre och mer jämnt fördelade över landet vilket kan tolkas som att säkerheten i den beräknade grundvattennivån är större . Skillnad mellan högsta och lägsta grundvattennivådi•erens för morän för utsläppsscenariot RCP 8.5, perio- den –2098. I södra och mellersta delen av landet är det stor skillnad mellan lägsta (till vänster) och högsta (till höger) beräk- nad nivådi•erens i förhållande till referens- perioden. Skillnad mellan högsta och lägsta grundvattennivådi•erens för morän för utsläppsscenariot RCP 8.5, perioden –2098. Skillnaderna mellan lägsta (till vänster) och högsta (till höger) är mindre jämfört med våren och skillnaderna är även mer jämnt fördelade i förhållande till referensperioden. De redovisade exemplen visar tydligt hur beräkningarna kan ge varierande resultat under olika tider och i olika delar av landet. En annan uppdelning, exempelvis på enskilda månader, skulle antagligen ge en tydligare bild av osäkerhetens variation och i olika delar av landet. Utförda arbeten visar att modellen S-HYPE kan användas för att modellera grundvattennivåer för delavrinningsområden i , men för att dessa ska kunna användas för denna typ av stu- dier krävs det att det nns mätserier med uppmätta grundvattennivåer inom delavrinningsområ- det som kan korreleras mot de beräknade grundvattennivåerna. Är korrelationen bra kan model- len och de beräknade grundvattennivåerna användas för det speci ka delavrinningsområdet. Inom SGUs Grundvattennät nns endast mätserier för ett fåtal av landets delavrin- ningsområden. Av dessa mätserier visar enbart en mindre andel en god korrelation mellan upp- mätta grundvattennivåer och de med S-HYPE beräknade värdena. Det innebär att studien inte kan visa en bild av förväntade grundvattennivåer över hela . I bedömningarna som gjordes i m. . ( ) och m. . ( ) användes endast ett urval av stationer från SGUs grundvattennät. Genom att den här studien har baserats på data från betydligt er delavrinningsområden går det nu att dra er och mer robusta slutsatser, t.ex. rörande framtida regimförändringar. Dock visar resultaten från m. . ( ) och m. . ( ) och den nu utförda studien på en samstämmig bild kring de stora dragen i grund- vattennivåernas förväntade förändringar vilket stärker tilltron till resultaten i studierna. Bilden som ges är att de största förändringarna förväntas ske och främst i norra delen av . Båda studierna visar vidare på att avsänkningen av grundvattennivåerna under som- marhalvåret väntas förlängas. Skillnaden mot m. . ( ) är att här och i m. . ( ) tas två magasinstyper upp. Den nu utförda studien visar även på skillnader mellan scena- rierna och skillnader mellan modellerna men ger även underlag för era tidsperioder. I norra förväntas de största förändringarna i grundvattennivåerna främst inträ a under första halvan av året och innebära höjda grundvattennivåer. Detta bör hänga samman med de klimatförändringar som väntas och våren, med förändrade nederbördstyper och förskjutning av snösmältningen till tidigare . Även temporära milda perioder under vin- tern bedöms kunna bidra till en tidigarelagd grundvattennivåhöjning. I norra bedöms vidare att den grundvattennivåhöjning som sker under första halvan av året inte kommer att räcka till för att kompensera den förmodat ökade avdunstningen och växternas upptag av vatten . Detta i kombination med en tidigareläggning av snösmältningen leder till att grundvattennivåerna sänks . Däremot återställs grundvattennivåerna när nederbörden faller som regn. Både de högsta och de lägsta grundvattennivåerna i norra förväntas stiga som grundvattennivåernas amplitud minskar. Genom att nederbörden kan förmodas falla i form av regn längre in jämfört med så gör det att grundvattennivåerna är högre jämfört med . Detta påverkar längden av perioden med de lägsta grund- vattennivåerna innan snösmältningens början. Därutöver kan den mest intensiva snösmält- ningsperioden komma att dämpas. Förändringen blir extra tydlig då man visar förändringarna i grundvattennivåer i ett dia- gram. Här kan en tydlig tidigareläggning av grundvattennivåns maximum i samband med snö- smältningen iakttas. Däremot blir grundvattennivåerna högre vilket kan bero på att en större del av nederbörden faller som regn ( g. I sydöstra råder samma tendens som framkommit i tidigare studier (m. . ), nämligen att grundvattennivåerna generellt förväntas sjunka. erna bli lägre både och . Att grundvattennivåerna sänks i sydöstra beror antagligen på den ökade avdunstningen, både som en följd av högre tem- peraturer och på grund av en förlängd växt- och odlingssäsong. Den tydligaste förändringen kan iakttas för de högsta och lägsta grundvattennivåerna i vilka förväntas sjunka i både snabb- och långsamreagerande grundvattenmagasin. Förändringar i nivåamplitud varierar beroende på vilken del av som avses, då denna skiljer sig på och ostkusten. Amplituden förväntas öka på medan den minskar på ostkusten. På är den troliga orsaken att grundvattennivåerna blir lägre medan nivåerna blir förhållandevis oförändrade. På ostkusten beräknas grundvattennivåerna vid ingången på perioden med grundvattenbildning vara lägre som perioden med avsänkning väntas öka längre in . I sydöstra blir perioden med avsänkning längre men grundvattennivåerna blir inte nödvändigtvis lägre. Den största grundvattenbildningen väntas tidigare som grundvattenbildningen fortsätter längre in . De högsta grundvattennivåerna beräknas främst att bli högre ( g. Dygnsmedelvärden för station i Pålkem (37_49) i norra i snabbreagerande ma- gasin. Diagrammet visar perio- derna 1961–1990, 2021–2050 och 2069–2098 för RCP 8.5. Dygnsmedelvärden för station 5_1 i sydöstra i snabbreagerande magasin. Dia- grammet visar perioderna 1961– 1990, 2021–2050 och 2069– 2098 för RCP 8.5. I de sydvästra delarna ses, liksom i sydost, en tendens med högre grundvattennivåer . Även här ses en tendens med högre grundvattennivåer , vilket skulle kunna bero på er lågtryck och större regnmängder som bidrar till grundvattenbildning även . Perioden med avsänkning av grundvattnet förväntas inte förändras lika mycket i de sydvästra delarna av landet som på ostkusten ( g. På nns det inte någon mätserie som går att koppla till de modellerade värdena vilket gör att de grundvattennivåer som beräknats med S-HYPE inte går att använda med till- räcklig noggrannhet. I stora drag bör resultaten från län kunna säga något om hur för- hållandena kan komma att förändras på . Det kan dock förekomma skillnader, främst med tanke både på skilda geologiska förutsättningar men även på grund av att är en ö i . I stora drag beräknas perioden med sjunkande grundvattennivåer bli längre och even- tuellt kan grundvattennivåerna bli något högre än för referensperioden. Eftersom det i resultatdelen endast har gjorts en uppdelning i årstider kan detta göra att re- sultatet för sommarmånaderna blir en aning missvisande då enstaka månader kan försvinna i statistiken genom att de resterande månaderna inte visar på en lika stor förändring. Ett exempel visas gur där årstidsmedelvärdet visar på en oförändrad situation medan det för speci ka månader kan nnas en större förändring. Även om grundvattennivåförändringarna i bedöms bli mindre än i norra så är det här som konsekvenserna kan förväntas bli störst för grundvattentillgången. Detta gäller särskilt i sydöstra . En viktig orsak till detta är att grundvattennivåerna, och därmed ock- så grundvattentillgången, förväntas minska i de sydöstra delarna av . Detta, tillsammans med bedömningen att de långsamreagerande magasinen (isälvsmaterial) i kan förväntas få en ökad skillnad mellan min- och maxnivåerna, stärker bedömningen att det och särskilt nns risk för minskad vattentillgång. Som gurerna och visar förväntas främst de sydöstra delarna av landet få lägre lägsta grundvattennivåer vilket kan komma att påverka grundvattentillgången. Det gäller främst un- der sommarhalvåret och då grundvattennivåerna som regel är som lägst. Detta kan påverka både den enskilda och den allmänna vattenförsörjningen genom att möjligheterna till grundvattenuttag kan komma att minska när grundvattennivåerna blir lägre. station (52_13) på , perioderna 1961–1990, 2021– 2050 och 2069–2098 för RCP 8.5. med bedömningen att vi förmodas få med sjunkande grundvattennivåer gör detta att påverkan bedöms bli som störst på tillgången i de grundvattenma- gasin som har den minsta marginalen, dvs. där det råder en knapp tillgång . För de vattentäkter som har konstgjord grundvattenbildning kommer behovet av in l- tration att öka vilket ställer krav på att det nns tillräcklig tillgång i de ytvattendrag som an- vänds för in ltrationen. E ekter på vattenförsörjningen För den allmänna dricksvattenförsörjning som baseras på grundvatten förväntas den största utmaningen till följd av ett förändrat klimat nnas i de sydöstra delarna av eftersom det där förväntas att nybildningen av grundvatten minskar, vilket kan resultera i en minskad grundvattentillgång. Den allmänna vattenförsörjningen kan indirekt även komma att behöva förse större områden med vatten i de fall vattentillgången blir för knapp i områden som försörjs via enskilt vatten. Detta gäller speciellt i kustområden där magasinsvolymen är liten och förlängda sommarperioder utan grundvattenbildning kan förväntas bidra till vattenbrist. I norra däremot kan de förhöjda grundvattennivåerna komma att påverka de vattentäkter som har konstgjord grundvattenbildning genom att den omättade zonen kan komma att minska. Det skulle även kunna leda till att mängden ytvatten som behöver in ltreras kan minska, men för att kunna förutsäga detta krävs mer ingående studier av vattenbalanser och uttagsbehov. Även ytvattenbaserad vattenförsörjning kan påverkas genom en större andel ytnära grund- vattenavrinning till ytvattendrag i landets nordliga delar. Ytligt grundvatten är generellt surare än djupare (äldre grundvatten) och det kan innehålla mer metaller och har generellt sätt en högre halt av humusämnen. I områden där grundvattentillgången istället minskar och grund- vattennivåerna sänks förväntas detta även medföra minskade öden till ytvatten och ökade pro- blem med vattentillgång vid ytvattenverk (Aastrup m. . ). Di erenser i månadsmedelvärden för september månad jämfört med årstids- medelvärdet för hösten för 2069-2098 och RCP 8.5 i snabbreagerande grundvatten- magasin. Två av de sex preciseringarna av miljömålet Grundvatten av god kvalitet är direkt berörda av för- ändrade grundvattennivåer varav den ena kopplar samman arbetet med miljömålet med arbetet inom vattenförvaltningen. De två preciseringarna är: . God kvantitativ grundvattenstatus som säger att ”Grundvattenförekomster som omfattas av förordningen ( : ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön har god kvantitativ status” samt . Grundvattennivåer som säger att ”Grundvattennivåerna är sådana att negativa konsekvenser för vattenförsörjning, markstabilitet eller djur- och växtliv i angränsande ekosystem inte uppkommer”. Inom vattenförvaltningen gäller grundprincipen att den kvantitativa och kemiska statusen ska vara god till målåret (med undantag t.o.m. ) och att statusen inte får försämras i de vattenförekomster som är beslutade att ingå i arbetet med vattenförvaltningen. sämrad kvantitativ status avses att det råder en negativ vattenbalans där uttagen av grundvatten är större än nybildningen av grundvatten i förekomsten. För de grundvattenförekomster där det råder en negativ kvantitativ status eller en risk att statusen försämras är det extra vik- tigt att den framtida förvaltningen tar höjd för de förväntade förändringarna till följd av ett förändrat klimat. Visserligen förväntas de mer markanta och drastiska förändringarna i våra grundvattentill- gångar till följd av ett förändrat klimat uppstå efter det uppsatta målåret, men då de mål och in- tentioner som vattenförvaltningen grundar sig på förväntas bestå i ett mycket långt tidsperspek- tiv så måste ett långsiktigt tänkande som sträcker sig bortanför förvaltningens uppsatta målår tillämpas. Redan nu ingår i rapporteringen till att redogöra för de åtgärder som vidtas i medlemsstaterna i syfte att följa upp och arbeta förebyggande när det gäller konse- kvenserna av ett förändrat klimat (European Commission, WFD Reporting guidance, version. Beaktande de resultat som kommit fram i denna studie så bedöms dessa åtgärder, liksom åtgärder för att verka för miljömålen, bli som viktigast att vidta i sydöstra inklusive Got- land och . Vidare bör poängteras att det i både arbetet med miljömål och vattenförvaltning tas särskild hänsyn till grundvattenberoende ekosystem. Detta får inte glömmas bort trots att fokus i detta arbete är vattentillgångar ur ett vattenförsörjningsperspektiv. För långsamreagerande grundvattenmagasin, belägna i isälvsmaterial och som är viktiga för den allmänna vattenförsörjningen, kan de viktigaste slutsatserna sammanfattas som följer: •Grundvattnets årsmedelnivå beräknas höjas i större delen av utom i landets sydöstra delar där nivåerna istället beräknas sjunka. Detta gäller både snabbreagerande och långsam- reagerande magasin men har störst betydelse för de långsamreagerande magasinen och där- med för den allmänna vattenförsörjningen. •Grundvattnets maximi- och miniminivåer beräknas öka i norra medan de istället beräknas minska i . Mönstret är inte lika tydligt för de snabbreagerande magasi- nen som för de långsamreagerande grundvattenmagasinen. •Nivå uktuationerna beräknas minska i norra delen av landet medan de beräknas öka i lan- dets södra och sydvästra delar. För snabbreagerande grundvattenmagasin belägna i främst morän och som främst är viktiga för den enskilda vattenförsörjningen, kan de viktigaste slutsatserna sammanfattas som följer: •Den största beräknade förändringen i ett framtida klimat är att grundvattennivåernas regim förändras, dvs. grundvattennivåernas årstidsvariation väntas förändras, främst i den norra delen av . Detta har främst betydelse för den enskilda vattenförsörjningen. •Grundvattennivåerna beräknas vara lägre och tidig höst, vilket kan påver- ka den enskilda vattenförsörjningen till följd av utan grundvattenbildning . •Grundvattennivåerna beräknas fluktuera mindre i norra medan det i beräknas bli i stort sett oförändrade nivåvariationer. De nio globala modellerna som har används som underlag till rapporten ger varierande resultat vilket är en osäkerhet som måste beaktas vid bedömningen. Aastrup, M., Thunholm, B., , G. & Dahné, J., . Klimatets påverkan på koncen- trationer av kemiska ämnen i grundvatten. : , s. , S., : Development and application of a conceptual runoff model for Scandina- vian catchments. Reports RHO , s. , A., , J., , , , E., Dahné, J., , L., Nord- borg, D., , J., , L. & , E., : framtida klimat. , H., : Kan den hydrologiska modellen S-HYPE användas för att beräkna grundvat- tennivåer med tillräcklig noggrannhet? Examensarbete vid , , , s. , H., : Grundvattennivåns tidsmässiga variationer i morän och jämförelser med klimatscenarier. geologiska undersökning : , s. ., ., ., Gardelin M. & , : Development and test of the distributed HBV- hydrological model. , G., , , , R., Strömqvist, J. & Arheimer, B., : Development and test of the HYPE (Hydrological Predictions for the Environment) model – A water quality model for different spatial scales. – , – . & , G., : The national groundwater network of . geolo- giska undersökning Ca , s. Ojala L., Thunholm B., ., . & ., : Kan grundvattenmålet vid ändrade klimatförhållanden? – underlag för analys. geologiska undersökning : , s. & Dahné J., : Grundvattennivåer i ett förändrat klimat. geologiska undersökning, slutrapport, FoU-projekt, s. : Vägledning för användande av klimatscenarier. Klimatologi , s. Strömqvist, J., Arheimer, B., Dahné, J., Donnelly, C. & , G., : Water and nu- trient predictions in ungauged basins: set-up and evaluation of a model at the national scale, , G., , L. & Dahné, J., : Grundvattennivåer och vattenförsörjning vid ett för- geologiska undersökning : , s. geologiska undersökning, : Bedömningsgrunder för grundvatten. geologiska undersökning : , s. Förväntad förändring av grundvattennivån Det är generellt svårt att ange exakta värden för hur mycket det innebär i grundvattennivå- förändring i meter för de olika magasinstyperna. Grovt betraktat kan en stor förändring i snabbreagerande grundvattenmagasin motsvara minst en halv meters förändring. För långsam- reagerande grundvattenmagasin är det desto mer osäkert vilket gör att det inte går att sätta nå- gon si ra på förändringen. , till – , – , till – , – , till – , 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik- programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [8] En modern reglering [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. För lärande i staten. Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknik- programmet. SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Gränser i havet.