sou · H3B369 · 2015-08-04 00:00:00 — En möjlighet är att ge uppdraget till Utredningen om en utvärdering av vårdnadsreform,59 som ska avsluta sitt arbete . 7.6.10Annan än vårdnadshavare bör inte få ansöka om fingerade personuppgifter för barn Bedömning: Någon annan än barnets vårdnadshavare bör inte få rätt att ansöka om fingerade personuppgifter för barnet. Det finns situationer där barn är i behov av att kunna skydda sina personuppgifter gentemot båda sina vårdnadshavare. Det kan exempelvis vara om vårdnadshavarna hotar att göra illa eller till och med döda barnet. Även om barnet vårdas utanför hemmet kan det finnas skäl att undanhålla vårdnadshavarna kännedom om var bar- net befinner sig. Som framgår av tidigare beskrivningar finns det skyddsåtgärder. Barnet kan få en sekretessmarkering i folkbok- föringsdatabasen eller kontaktförbud utfärdat efter ansökan av exempelvis . Det finns däremot inte någon som är behöriga att ansöka om kvarskrivning eller fingerade personupp- gifter. kan, om barnet ges vård med stöd av LVU, besluta att hemlighålla vistelseorten. Om vistelseorten behöver hemlighållas bör social- nämnden i stället överväga att ansöka om särskilt förordnad vård- nadshavare, det vill säga vårdnadsöverflyttning. Om vårdnads- överflyttning beslutas av tingsrätten kan den särskilt förordnade vårdnadshavaren ansöka om skyddsåtgärder för barnets person- uppgifter. I praktiken använder dock socialnämnden sällan möjlig- heten att ansöka om vårdnadsöverflyttning. I situationer där det finns en risk för att båda vårdnadshavarna hotar eller förföljer ett barn och hotbilden bedöms som långvarig, bör vårdnadsöver- flyttningar kunna användas i större utsträckning. Det pågår redan två utredningar som närmare ska se över bestämmelserna om särskilt förordnade vårdnadshavare.60 Vi anser 2014:84 En utvärdering av vårdnadsreform. 2014:84 En utvärdering av vårdnadsreform och dir. 2012:79 Översyn av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, m.m. att det faller inom dessa utredningars uppdrag att föreslå eventuella förändringar som behövs av bestämmelserna om särskilt förord- nade vårdnadshavare och att vi därför inte närmare bör utveckla denna fråga. Frågan är om de åtgärder vi beskriver ovan är tillräckliga. Flera myndigheter och ideella organisationer som möter utsatta barn vittnar om att de åtgärder som finns inte ger ett tillfredsstäl- lande skydd. i , som har ett särskilt ansvar för frågor om hedersrelaterat förtyck och våld, har pekat på att socialnämnden sällan använder de möjligheter som finns att exempelvis ansöka om vård och hemlighålla vistelseorten enligt LVU eller vårdnadsöverflyttning. bedömning är att antalet barn som behöver skyddade personuppgifter, men där vård- nadshavarna inte vill ansöka om det, har ökat och att frågan är så allvarlig att den bör utredas skyndsamt. Möjligheten att ge någon annan än vårdnadshavaren möjlighet att ansöka om skydd för barns personuppgifter har föreslagits som en möjlig lösning i både Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer och av remissinstanserna.61 I Ds 2013:47 anför utredaren att i praktiken förutsätter kvarskrivning eller fingerade person- uppgifter att barnet vistas någon annanstans än hos vårdnads- havaren eller vårdnadshavarna. Det kan dock finnas situationer där skyddsåtgärder bör kunna vidtas utan att detta kräver förordnande av en särskild vårdnadshavare eller tvångsvård. Utredaren jämför med de bedömningar som ligger till grund för lagen om särskild företrädare för barn och bestämmelserna i som ger socialnämnden en möjlighet att på begäran av en vårdnadshavare besluta om behandling av barnet mot den andre vårdnadshavarens vilja.62 En grundläggande förutsättning för att vårdnadshavarna ska kunna uppfylla sina skyldigheter och utöva sin bestämmanderätt över barnet är att de vet var barnet vistas. Som regel gäller därför inte sekretess för ett barns personliga förhållanden gentemot vård- nadshavarna. Att ändra och hemlighålla ett barns personuppgifter 61Exempelvis remissvar över Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer från i , , Kvinnors Nätverk, , Stiftelsen och Kvinno- och . 62Lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn och 6 kap. 13 a § (1949:381). för vårdnadshavarna är ett betydande ingrepp i vårdnadsansvaret och en inskränkning i rätten till familjeliv. Det är möjligt om åtgärden är proportionerlig och nödvändig för att tillgodose ett legitimt intresse. Annars innebär det en kränkning av Europakon- ventionen.63 Utgångspunkten måste dock vara att barn ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Vid en avvägning mellan föräldrarnas och barnets intresse är det barnets bästa som ska vara en styrande princip enligt , och . I situationer när båda vårdnadshavarna är ett hot mot barnet anser vi att det är viktigt att samhället kan ge barnet ett adekvat skydd även om detta innebär att föräldraintresset får ge vika till viss del. Fingerade personuppgifter innebär att barnet byter identitet. För att upprätthålla skyddet krävs att barnet helt skär av kontakten med sitt tidigare liv och ändrar sin livsföring. Det ställer oerhört stora krav på ett barn som redan kan förutsättas vara under stark press. I och för sig kan tryggheten av att inte kunna bli hittad inne- bära en stor lättnad för barnet. Vi anser dock att det finns starka skäl att ifrågasätta om ett barn, som tvingats lämna sin familj, för- mår att leva på ett sätt som innebär att skyddsåtgärden får effekt. Barnets intresse måste vidare vägas mot vårdnadshavarnas in- tresse. De bestämmelser som utredaren i Ds 2013:47 Skydd av per- sonuppgifter för hotade och förföljda personer hänvisar till innebär att endast en begränsad del av vårdnadshavarens beslutanderätt överförs till någon annan och då endast . Utredaren bedömer även att en rätt för någon annan än en vård- nadshavare att ansöka om fingerade personuppgifter skulle vara en mindre genomgripande åtgärd än tvångsvård. För vem det skulle vara mindre ingripande framgår dock inte. Vi bedömer dock att ett beslut om fingerade personuppgifter är en oerhört ingripande åt- gärd för både barnet och vårdnadshavarna. Även när barnet vårdas enligt LVU har vårdnadshavarna kvar sitt legala vårdnadsansvar. Om barnet medges fingerade personuppgifter skulle det omintet- göra vårdnadshavarnas möjligheter att över huvud taget utöva nå- got av sitt vårdnadsansvar. Inte ens socialnämnden bör ha vetskap om var barnet med fingerade personuppgifter befinner sig, utan 63 Artikel 8 i . kopplingen mellan den verkliga och fiktiva identiteten bör endast finnas hos . Ett sådant ingrepp är i princip att jämställa med en vårdnadsöverflyttning. Vi anser att det inte är lämpligt att en så ingripande åtgärd beslutas utan en domstolspröv- ning av om förutsättningarna för en flyttning av vårdnaden är uppfyllda. Till skillnad från , som beslutar om medgivande om fingerade personuppgifter, är domstolen bunden av regleringen om bland annat barnets bästa i och av processuella regler som säkerställer föräldrarnas rätt att komma till tals. har inte, och bör inte ha, nödvändig kom- petens för att kunna ta ställning till en åtgärd som är så nära för- knippad med frågan om vårdnad. Om hotbilden mot barnet är så allvarlig att fingerade person- uppgifter bedöms vara en nödvändig skyddsåtgärd, bör social- nämnden i stället initiera en prövning av vårdnadsöverflyttning. Det bör i detta sammanhang också nämnas att om ett barn saknar legala vårdnadshavare är socialnämnden skyldig att ansöka om sär- skild förordnad vårdnadshavare. Om ett barn skulle få fingerade personuppgifter skulle den nya identiteten innebära att barnet inte kan ha kvar sina ursprungliga vårdnadshavare i folkbokföringsdata- basen, vilket innebär att särskilda vårdnadshavare måste förordnas. 7.6.11Tillsynen över verksamheten med fingerade personuppgifter Bedömning: Den tillsyn över arbete med fingerade personuppgifter som finns och som är under bered- ning är tillräcklig. Fingerade personuppgifter innebär risker för tredje man. Det är bland annat därför viktigt att det finns en fungerande tillsyn över verksamheten för att bidra till rättssäkerheten. Frågan om en sär- skild tillsynsmyndighet över polisens verksamheter har utretts.64 En generell tillsyn utövas av JO, Justitiekanslern och Datainspektionen. Vi bedömer att detta är tillräckligt. 64 SOU 2015:57 Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 8Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring Kvarskrivning innebär bland annat att personens bostadsadress inte registreras i folkbokföringsdatabasen. Kvarskrivningen i sig ger däremot inte något skydd för uppgiften om den enskildes bostads- adress. För det krävs sekretessbestämmelser. Det finns också andra personuppgifter som registreras och som kan avslöja eller bidra till att avslöja var en person bor stadigvarande eller tillfälligt, exempel- vis uppgift om att en person är anställd vid en myndighet eller studerande på en skola. Även uppgifter om anhöriga kan bidra till att lokalisera en person. Svårigheterna att leva med kvarskrivning har diskuterats i olika sammanhang . Personer som har kvarskrivning gömmer sig aktivt på den nya bostadsorten för att åtgärden ska ge effekt. Detta medför svårigheter för dem att leva ett normalt liv och de kan exempelvis inte lämna några ledtrådar om var de befinner sig. Personerna kan inte registreras eller agera på ett sådant sätt att de kan knytas till den nya bostadsorten. Ofta avstår de från att ta del av rättigheter och service och söker exempelvis inte bostadsbidrag, trots att de skulle ha rätt till det. Många rättigheter och annan service förutsätter att personen är folkbokförd där hen bor. Då kvarskrivning innebär att personen är folkbokförd i en församling där personen inte bor kan hen få svårt att ta del av sina rättigheter. För att underlätta för den enskilde finns därför för många situationer särskilda regler som innebär att kvarskrivna har samma rättigheter som de som är folkbokförda i kommunen. Det förekommer dock fortfarande problem, exempel- vis att kvarskrivna får svårt att utöva sin rösträtt i allmänna val eller Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring att ställa sig i bostadskö i en kommun där personen inte är folk- bokförd. Det brister i kunskaper och rutiner hos den kvarskrivne och i samhället övrigt. Osäkerheten är också stor hos de kvarskrivna om och hur myndigheter hanterar skyddade personuppgifter.1 Rutiner som används kan ibland öka säkerhetsriskerna och det förekommer att de vanliga rutinerna tillämpas som inte är lämpliga för den som är kvarskriven. Det förekommer också att uppgifter om personerna lämnas ut efter bristfälliga sekretessprövningar. När personer med kvarskrivning ansöker om förlängning av åtgärden kan det förorsaka stress hos dem eftersom de måste visa sitt skyddsbehov på nytt. Om det inte har inträffat något hot eller våld är det svårt att veta om åtgärden har fungerat eller om hotet har upphört. Personer med kvarskrivning upplever också att det är ett stort fokus på dem och de efterlyser ett större fokus på den som hotar eller förföljer, exempelvis genom att besluta om fler kontaktförbud. 8.2Bestämmelser och rutiner om kvarskrivning Bestämmelserna om kvarskrivning infördes i samband med att tog över ansvaret för folkbokföringen.2 Bestämmel- serna finns i folkbokföringslagen.3 En person får vid flyttning medges att vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten (kvarskrivning)4 och folkbokförs då enbart i församling och inte på någon fastighet. Syftet är att ge ett effektivt skydd mot att uppgifter i folkbokföringen används för att söka upp en person med avsikt att utsätta hen för brott, förföljelser 1Remissammanställning avseende betänkande (SOU 2008:81) Stalk- ning – ett allvarligt brott, diarienummer Ju2008/8198/. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. och SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag. 316–17 a §§ folkbokföringslagen (1991:481). 416 § första stycket första meningen folkbokföringslagen (1991:481). Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring eller allvarliga trakasserier. Uppgift om den faktiska bostadsorten finns endast i form hos och aviseras således inte till några myndigheter.5 Det finns enligt regeringen skäl som talar för att mer eller mindre regelmässigt kombinera kvarskrivning med en sekretessmarkering. Även andra uppgifter än adressen kan användas för att spåra per- sonen, exempelvis uppgift om nytt namn eller familjeförhållanden. Kombinationen med en sekretessmarkering stärker skyddet för den enskilde.6 Kvarskrivning får medges för högst i sänder. När det inte längre finns skäl för kvarskrivning ska den upphöra.7 Krav för att få kvarskrivning En person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt, får vid flytt- ning medges kvarskrivning. Kvarskrivning får medges endast om den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genom kontakt- förbud eller på annat sätt. Kvarskrivning får även avse den utsatte personens medflyttande familj.8 Åtgärden kan endast ges till folk- bokförda personer. Effekterna av kvarskrivningen kan gå förlorade om den enskilde inte är beredd att själv vidta nödvändiga åtgärder. Åtgärderna kan exempelvis bestå i att den kvarskrivne byter bekantskapskrets och fritidsintressen för att undvika att bli uppspårad av förföljaren.9 Kvarskrivning bör inte tillgripas om åtgärden inte kan antas få effekt. Någon särskild reglering av detta har dock inte ansetts nödvändig.10 Kvarskrivning kan medges både när hotet kommer från en känd person och när det kommer från oidentifierade personer. Ofta aktualiseras kvarskrivning när en person har dömts för någon form av brott. Om det har klarlagts att förföljelser eller trakasserier som 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 41. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 47 och 48. 717 § andra och tredje stycket folkbokföringslagen (1991:481). 816 § första stycket första meningen samt 16 § andra och tredje stycket folkbokföringslagen (1991:481). 9SOU 1996:68 Några folkbokföringsfrågor s. 114 och 115. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 47 och 48. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring inte är brott har ägt rum får risken för ytterligare angrepp prövas på motsvarande sätt som om det gällt risk för fortsatt brottslighet. Något krav på att trakasserier ska ha ägt rum har inte uppställts. Det måste emellertid ha förekommit något som gör att en person ”av särskilda skäl kan antas bli utsatt för” brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier av något slag.11 Särskilt om kravet att personen inte ska kunna få tillräckligt skydd genom kontaktförbud eller på annat sätt Kvarskrivning får endast medges om den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genom kontaktförbud eller på annat sätt.12 Både kvarskrivning och kontaktförbud syftar till att skydda per- soner som riskerar förföljelse. Med hänsyn till de likheter som finns bland annat när det gäller förutsättningarna för åtgärdernas användning, kan båda åtgärderna övervägas då en person utsätts för förföljelse. Kontaktförbudet riktar sig direkt mot en utpekad för- följare. För den som ska skyddas genom förbudet har åtgärden alltså inte några negativa effekter. Innan den mer ingripande åtgär- den kvarskrivning beslutas ska det därför övervägas om kontakt- förbud, eventuellt i kombination med andra åtgärder, är en tillräck- lig åtgärd. Detta innebär dock inte något krav på att frågan om kontaktförbud ska ha prövats innan kvarskrivning medges. Bedömningen av om kontaktförbud kan anses tillräckligt kräver i de flesta fall en ingående prövning i kvarskrivningsärendet. Kontaktförbud kan meddelas endast om förföljaren är känd. Av detta följer att ett kontaktförbud kan vara uteslutet därför att för- följaren i kvarskrivningsärendet inte går att identifiera. I vissa fall går det att förutse att förföljaren säkerligen inte kommer att efter- komma ett kontaktförbud. Det kan bero på att personen styrs av ett mycket starkt hämndbegär eller av något annat skäl är särskilt fixerad till den som behöver skydd. Bedöms kontaktförbud vara en otillräcklig åtgärd innebär det dock inte automatiskt att kvarskrivning ska medges. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 116 och prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 45 och 46. 1216 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481). Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring bör alltid först utreda om skyddsbehovet i stället kan tillgodoses genom en sekretessmarkering. I förarbetena anförs att en sekretessmarkering i folkbokförings- databasen är den första skyddsåtgärd som bör tillgripas när man kan befara att folkbokföringsuppgifter kan komma till användning för personförföljelse. Folkbokföringssekretessen kan sägas vara det första steget på den trappa av skyddsåtgärder med anknytning till folkbokföringen som fortsätter med kvarskrivning och slutar med fingerade personuppgifter. I nästan alla fall av befarad förföljelse bör en sekretessmarkering medföra ett fullgott skydd. Det innebär att mer ingripande åtgärder som kvarskrivning och fingerade per- sonuppgifter inte behöver tillgripas. I praktiken kommer kvarskriv- ning att medges endast vid ganska avancerade fall av förföljelse. Det som kan föranleda att sekretessen bedöms vara ett otillräck- ligt skydd mot förföljelse kan vara speciella omständigheter i det enskilda fallet. Exempelvis kan sedvanlig sekretess vara otillräcklig om förföljaren är beredd att med olika medel försöka få ut en adress- uppgift hos myndigheter som har tillgång till uppgiften. möjligheter och förmåga att ta del av uppgifter trots en sek- retessmarkering måste då beaktas. Visar det sig att en förföljare på något verksamt sätt har försökt att ta reda på en adressuppgift som behöver skyddas kan det tala för kvarskrivning.13 8.2.2Prövning av ärenden om kvarskrivning Det är som prövar ärenden om kvarskrivning.14 Kvar- skrivning kan ske endast efter ansökan från den enskilde. För barn får ansökan göras av endast en vårdnadshavare, om syftet är att skydda mot den andre vårdnadshavaren.15 bedömning av den hotsituation som en enskild åberopar kan vara av värde för . bör därför genomgående hämta in yttrande innan kvarskrivning beslutas.16 Även uppgifter från social- 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 36, 45 och 47–49. 141 § tredje stycket och 34 § folkbokföringslagen (1991:481). 1516 § första stycket och 30 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481). 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 47 och 48. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring nämnderna är ofta av betydelse. har därför rätt att anlita biträde av och ning av frågor om kvarskrivning.17 Möjligheten att anlita biträde ska också leda till ett ökat samarbete och samverkan mellan myndig- heterna och därmed också skapa förutsättningar för ett bättre och mer gediget beslutsunderlag. Det finns dock inget som hindrar att även frågar andra myndigheter om bistånd när det finns ett behov av det. beslut får överklagas till förvaltningsrätten. Om ett barn står under vårdnad av två vårdnadshavare får ett beslut om barnets folkbokföring även överklagas av en av dem ensam.18 vidaresänder post till kvarskrivna personer. I folkbok- föringsdatabasen registreras en neutral boxadress som går till Skat- teverket. vidaresänder därefter posten till personens bostadsadress.19 hade ungefär 150 personer kvarskrivning.20 Utvecklingen har varit enligt följande: Tabell 8.1 Antal personer med kvarskrivning 1717 a § folkbokföringslagen (1991:481) och prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag, m.m. s. 116 och 117. 1838, 40 och 41 §§ folkbokföringslagen (1991:481). 19Enligt uppgift från . 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 41. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring gäller sekretess i ärenden om kvarskrivning för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon när- stående till denne lider men.21 gällde folkbokföringssekre- tessen, det vill säga en svagare sekretess med ett kvalificerat rakt skaderekvisit, se avsnitt 9.1.1. Skälet till den starkare sekretessen är att sekretessen hos olika myndigheter ibland försvårar en utredning i ett ärende om kvar- skrivning. För att styrka behovet av kvarskrivning kan behöva hämta in uppgifter från exempelvis socialnämnden eller hälso- och sjukvården. Dessa myndigheter lämnar dock ofta inte ut uppgifter om dessa endast omfattas av sekretess med ett rakt skade- rekvisit hos . Det ansågs inte tillfredsställande att upp- gifter som skulle kunna styrka den enskildes behov av kvarskriv- ning inte kunde tillföras ärendet på grund av bestämmelser om sekretess. En starkare sekretess för uppgifter i ärenden om kvar- skrivning skulle således underlätta för bland annat socialnämnden och hälso- och sjukvården att lämna ut känsliga uppgifter till . Även den enskildes skydd skulle stärkas. Ett beslut om kvarskrivning kombineras i de flesta fall med en sekretessmarkering till skydd för uppgifter som kan ge ledning om var personen uppehåller sig. Vid en begäran om utlämnande av en sådan uppgift är det väsentligt att det finns ett tillräckligt underlag för att bedöma om det finns något hinder mot ett utlämnande. Den beslutande myndigheten kan därför behöva få tillgång till hela eller delar av det underlag som har i ärendet. Om pröv- ningsmyndigheten får del av detta underlag är det nödvändigt att uppgiften kan skyddas också där. Sekretessen överförs därför till andra myndigheter som får tillgång till uppgifterna och den förstärkta sekretessen gäller också där.22 Vi beskriver andra sekretessbestämmelser som även gäller för personer med kvarskrivning i avsnitt 9.1.4 och 9.2.1. 2122 kap. 2 § OSL. 2013/14:178 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 16–20, 26 och 27. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring föreslog att ett nytt skyddsinstitut skulle införas – skyddad folkbokföring.23 Personer som utsatts för hot och förföljelse skulle av kunna medges att bli folkbokförda i särskild ordning med ett högre sekretesskydd än i vanlig folkbokföring. Skyddad folkbokföring skulle delvis ersätta sekretessmarkering och kvarskrivning. Bakgrunden till förslaget är att det finns vissa problem med sekretessmarkering. Förfarandet är inte lagreglerat, vilket bland annat innebär att ett avslag på en begäran om sekretessmarkering inte kan överklagas. Sekretesskyddet inom folkbokföringen ansågs inte heller vara tillräckligt starkt. Det efterlystes också en längre giltighetstid för åtgärden och mer samarbete mellan och när det gäller riskbedömningarna. Utredningen föreslog vidare att förutsättningarna för att få skyddad folkbokföring skulle vara desamma som vid kvarskrivning. Även den utsatte personens medflyttande familj skulle kunna omfattas. Vid flyttning skulle skyddad folkbokföring få ske på den gamla folkbokföringsorten och medges endast efter ansökan från den enskilde och för högst i taget. När det inte längre fanns skäl för skyddad folkbokföring skulle den upphöra. För utredning av frågor om skyddad folkbokföring skulle få anlita biträde av . Ett avslagsbeslut skulle kunna över- klagas av den enskilde. Den särskilda folkbokföringen kunde enligt utredningen ske genom att personerna registrerades på ett särskilt sätt i folkbokföringsdatabasen. Utredningen föreslog en ny bestämmelse i sekretesslagen som innebar att en starkare sekretess med ett omvänt skaderekvisit skulle gälla i dessa ärenden. Det innebar en presumtion för sekre- tess och att ett utlämnande skulle medges endast om det stod klart att uppgiften kunde röjas utan att skada uppkom. Sekretessen skulle inte vara begränsad enbart till själva ärendet om skyddad folkbokföring. Om en uppgift i ett sådant ärende hade lämnats till en annan myndighet, skulle sekretessen gälla också där, exempelvis