sou · H3B335 · 2015-03-31 00:00:00 — I kapitel 11 och 12 finns beskrivningar av och de bestämmelser i kommunallagen som är viktiga att beakta i detta sammanhang. Genom att utnyttja hemsändningsbidraget kan kommunerna avlasta och ersätta handlaren eller någon annan för att transportera matkassar till äldre och funktionshindrade. Ett annat exempel är att dela upp livsmedelsupphandlingarna i mindre kvantititeter för att ge de lokala handlarna möjlighet att vara med i anbudsgivningen. På så sätt kan handlaren både öka sin omsättning och sortimentet av färskvaror. har sammanställt exempel på hur kommuner arbetar med upphandling i rapporten ”Affärer och attityder Lärande om upphandling skapar tillväxt och ökad service”.22 Intressant att utveckla är också möjligheterna till samordnade transporter. PostNord visar på en del håll intresse för att utföra transporter som samordnas med lantbrevbärarlinjer och andra transporter som PostNord utför. 22 , Info 0448. Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service mat, apoteksvaror och ankommande och avgående gods i ett samarbete med kommun. I arbetet med regionala serviceprogram och med kommunala planer behövs ibland analysunderlag. Tillväxtanalys planerar att utveckla ett verktyg för ”Serviceanalys”. Det kommer att bygga på det GIS-baserade verktyget för ”Betalanalys” som Tillväxtanalys har tagit fram i samarbete med PTS och länsstyrelser. 6.4Ett förslag om stöd till kommunernas arbete I flera läns arbete med servicefrågor är stöd till kommunerna ett prioriterat område. Länsstyrelser och regioner/landsting samt kommunala samverkansorgan stödjer arbetet med att ta fram varuförsörjnings- eller serviceplaner, bistår med underlag och metodstöd, samordnar och ger möjligheter till erfarenhetsutbyte. har genomfört två större nationella program, för serviceutveckling (Lokala servicelösningar och Pilotkommuner för serviceutveckling) på regeringens uppdrag för att utveckla lokala servicelösningar och stödja arbetet lokalt. Utredningen anser att det är viktigt att bygga vidare på erfarenheterna från dessa program och från det stödjande arbete som bedrivs av de ansvariga i länen. Det finns särskilt stor anledning att bistå små kommuner med begränsade resurser. Många kommuner är aktiva i arbetet med servicefrågor och har lyft fram servicefrågorna i varuförsörjningsplaner och i nya översiktsplaner. menar företrädare för länen att det i bland varit svårt att få kommunerna delaktiga i arbetet med regionala serviceprogram. I många kommuner saknas kontaktpersoner och ansvariga tjänstemän. Frågorna har inte samma prioritet i alla kommuner och man arbetar olika med servicefrågorna. Utredningen anser att , som stödmyndighet för lokal service inom ramen för Landsbygdsprogrammet, bör medverka till att insatser genomförs i länen för att stödja kommuner som vill utveckla lokala servicelösningar. Detta ligger i linje med innehållet i flera regionala serviceprogram. Insatserna bör genomföras i form av utvecklingsprojekt som drivs av regioner och läns- Arbetet med tillgänglighet till kommersiell service Medel kommer att kunna sökas av dessa regionala aktörer, men också av kommunerna. Utredningen anser att kommuner, som helt eller delvis ligger i områden med låg eller mycket låg tillgänglighet till tätorter, bör prioriteras i de insatser inom Landsbygdsprogrammet som är stödmyndighet för. Insatserna bör innehålla stöd för att utveckla lokala servicelösningar men också annan typ av samordning som kan öka tillgängligheten till service och främja lokal utveckling. Flernivåsamverkan, arbete med lokala utvecklingsplaner och kommunala strategier kan också ingå, liksom kunskapsöverföring och erfarenhetsutbyte. 7Befintliga stöd till kommersiell service Utredningens iakttagelser och bedömningar: Totalt har 487 unika företag erhållit stöd till kommersiell service 2011–2013 i form av investeringsbidrag och/eller servicebidrag. Av stödet till dagligvaror utgjordes av investeringsbidrag och av servicebidrag. Av stödet till drivmedel utgjordes av investeringsbidrag och av servicebidrag. Av de dagligvarubutiker som beviljades investeringsbidrag 2011–2013 hade en årsomsättning under 7,5 miljoner. Av de som fått servicebidrag hade en omsättning som understeg och en omsättning . Uppföljningen visar att många butiker befinner sig i ett utsatt läge då stödbutikerna har mycket låg omsättning. Det är extra tydligt i de mest glesbefolkade delarna av landet. Det finns stora skillnader i kommunernas ersättningsnivåer för hemsändning och även i kriterierna för vilka som kan beviljas hemsändning av dagligvaror. Utredningen anser inte att det finns skäl att höja det statliga bidraget till hemsändning eftersom få kommuner utnyttjar det statliga bidraget fullt ut. Utredningen förordar att ägaranvisningen till angående apoteksombuden förlängs vid bolagsstämman 2015. bör fortsatt ha i uppdrag att behålla befintliga 700 apoteksombud i den utsträckning som behövs för att upprätthålla en god läkemedelsförsörjning på den ort ombudet är verksamt. Befintliga stöd till kommersiell service 7.1Ett statligt stöd till kommersiell service inrättades 1973 Statligt stöd till kommersiell service i glesbygd har funnits . I uttalades kommunernas ansvar för invånarnas serviceförsörjning som man föreslog införande av ett statligt stöd för att trygga hushållens tillgång till service. Den nu gällande förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service trädde 2000 och fanns stödformer i en äldre förordning om landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service. De som beslutar om stöd enligt förordningen om stöd till kommersiell service är länsstyrelserna eller de landsting som tagit över det regionala utvecklingsansvaret samt samverkansorganet i län. kan pröva ansökan i vissa fall. Nämnda instanser beslutar också om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken1. Som framgår ovan ligger rätten att besluta om stöd till kommersiell service på olika aktörer i länen. För att förenkla framställningen i denna rapport har vi valt att i många fall använda ordet ”länen” som subjekt, även om det inte finns någon sådan ”aktör”. Vi avser då den ansvariga organisationen på regional nivå. I detta kapitel beskrivs reglerna för befintligt stöd enligt förordning (2000:284) om stöd till kommersiell service samt möjligheterna till stöd enligt förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. Även stöd till kommersiell service från Landsbygdsprogrammet berörs. I kapitlet behandlas också erfarenheter och iakttagelser som gäller tillämpningen av förordningen om stöd till kommersiell service. har följt upp länens stödgivning 2011–2013. Dessutom har utredningen genomfört en enkät till länen om tillämpningen av befintliga stöd. Vidare beskrivs de relativt nya stöden enligt förordningen (2013:80) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt eko- 1 I län där länsstyrelser hanterar stöd till kommersiell service och där samverkansorgan har det regionala utvecklingsansvaret, har begränsade medel till projektverksamhet. Merparten av anslag 1:1 som finansierar projektverksamhet ligger i dessa län på samverkansorgan. Befintliga stöd till kommersiell service nomiskt intresse samt förordning (2014:139) om statligt stöd till tillhandahållare av grundläggande betaltjänster. 7.2Förordningen om stöd till kommersiell service Stöd enligt förordningen om stöd till kommersiell service får lämnas till näringsidkare med försäljningsställen för dagligvaror och drivmedel. Om det finns särskilda skäl kan stöd även lämnas till näringsidkare som på annat sätt säljer dagligvaror samt till fackhandelsservice. Kommuner kan få stöd för hemsändning. Stöd får lämnas i områden där servicen är gles och stödet får inte otillbörligt gynna en viss näringsidkare. Stöd får lämnas endast om kommunen har planerat varuförsörjningen på ett sådant sätt att behovet av stöd kan bedömas. I förordningen finns fyra former av stöd; investeringsbidrag, investeringslån, servicebidrag och hemsändningsbidrag. Investeringsbidrag eller investeringslån kan lämnas för anskaffning eller större reparation av lokaler, inredning eller utrustning. Det kan också vara frågan om kompetenshöjande insatser för näringsidkare och anställda. Vidare kan investeringsbidrag användas för att täcka kostnader för utarbetande av åtgärdsprogram som syftar till att förbättra företagets lönsamhet. Investeringsbidrag får lämnas med belopp som motsvarar högst av de utgifter som har godkänts för investering. I vissa specificerade fall kan bidrag lämnas med högst av utgifterna, t.ex. för större investeringar som görs för att komplettera ett försäljningsställe för dagligvaror eller drivmedel med grundläggande servicefunktioner. Investeringsbidrag beviljas exempelvis till energieffektivisering, reinvesteringar i kylar och frysar, lastkajer, bensinpumpar samt moderniseringsbehov i butikerna. Investeringsbidragen medverkar till att effektivisera och minska verksamhetens kostnader. Möjligheten att bevilja investeringslån används ytterst sällan. En ytterligare form av stöd till kommersiell service benämns servicebidrag och kan utgå till näringsidkare. Bidraget lämnas endast om det finns särskilda skäl och andra åtgärder har prövats, men inte visat sig vara ändamålsenliga. Bidrag får lämnas med högst till samma mottagare. Befintliga stöd till kommersiell service med ett väl utbyggt utbud av grundläggande servicefunktioner, eller som av servicestrategiska skäl bedöms som betydelsefulla, får bidraget utsträckas till högst . Frågan om bidrag kan lämnas ska prövas särskilt . Bidrag får lämnas för sammanlagt högst . Om det finns synnerliga skäl får bidrag lämnas . Hemsändningsbidrag kan lämnas till kommuner som helt eller delvis bekostar hemsändning av dagligvaror till hushåll. Hemsändningsbidrag kan även lämnas för kommunens direkta kostnader för att anordna särskilda inköpsturer till en närliggande butik för de hushåll som har störst avstånd eller saknar möjligheter att på annat sätt ta sig till butiken. Hemsändningsbidrag får lämnas med ett belopp som motsvarar högst av kommunens nettoutgift eller direkta kostnader men får inte överstiga per hushåll eller tillfälle. Ett exempel på hur hemsändningsbidraget kan tillämpas tas här från kommun. beslutade kommunstyrelsen att utöka hemsändningen av dagligvaror till alla byar i kommunen. Beslutet innebär att pensionärer och funktionshindrade får leveranser från butikerna i stället för att hemtjänstpersonalen ska handla. Avtal har slutits med åtta butiker i byarna; , , , , , , och . Ersättningen till butikerna höjdes från /hushåll/leverans till . Därtill kommer i serviceavgift som brukaren betalar till handlaren. går en tur där pensionärer erbjuds skjuts till byns kooperativa livsmedelsbutik. Förutom själva handlingen erbjuds kaffe med dopp och social samvaro. Liknande inköpsturer förekommer också i andra län. En skrivelse till utredningen om hemsändningsbidraget Utredningen har tagit emot en skrivelse med ett ”Lanthandlarupprop” med 131 underskrifter. Undertecknarna föreslår att det statliga bidraget till hemsändning ska höjas från dagens till Befintliga stöd till kommersiell service för att rädda lanthandeln.2 Skrivelsen ger också en bild av hur lanthandlare upplever sin situation. ”All den service som vi utför kan vara borta eller två. är det att göra något innan utvecklingen av avvecklingen gått för långt. Vi vill att svenska och utländska turister skall kunna resa genom utan att behöva se gamla skyltar vid vägen och en stängd affär, café, matställe eller bensinmack. Alla skall kunna ta en kopp kaffe och en bit mat utan att behöva leta 10 tals mil. Många små företag, ofta familjeföretag med lång traditon kämpar för att hålla livet i en allt mer öde landsbygd. Långa dagar och nästan aldrig semester med dålig ersättning för allt arbete vi utför. Det handlar inte bara om mat, ofta är vi ombud för , Posten, Systembolaget och , vi säljer telefonkort, agerar bankomat och växlingskontor för både utländsk valuta och småpengar som bankerna inte vill ta emot. Vi vill nu att den trygghet och service som vi ger framför allt till ensamma äldre människor långt ute i skogen skall värderas och ersättas med en rimlig penning.” Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder omfattar . Regeringen beslutar om fördelning av medel till länen, medan prioriteringen av tilldelat anslag i huvudsak sker på regional nivå. Stöd till kommersiell service och bidrag till projektverksamhet är två av flera utgifter som anslaget får användas för. uppgick det stöd som beviljades enligt förordningen om stöd till kommersiell service till . Av dessa medel använde länen 16–till investeringsbidrag, 11–till hemsändningsbidrag och 4–till servicebidrag. Åren 2009–2010 beviljade regeringen ett extra anslag till länen om utöver de ordinarie medlen inom anslag 1:1. beslutade regeringen att tilldela länen ytterligare –2014 för att stärka dagligvarubutiker och drivmedelsstationer i gles- och landsbygder och för att utveckla nya innovativa lösningar. Det totala stödet till 2 Dnr N2014:01/2014/8. Befintliga stöd till kommersiell service kommersiell service ligger fortfarande på en hög nivå jämfört vilket till stor del beror på regeringens utökade medel till kommersiell service . Under beviljade länen stöd till kommersiell service med totalt 58,5 mnkr, varav 20,2 mnkr utgjordes av de utökade medlen (tabell 7.1). Källa: Nyps. Som framgår av tabell 7.1 minskade de beviljade stöden vilket bland annat berodde på att merparten av de utökade medlen –2010 beslutades först som de utökade medlen –2014 fördelades till länen först . En annan förklaring till varför de utökade medlen för kommersiell service 2011–2014 inte fick tydligt genomslag , kan vara att flera län i större utsträckning än har använt medlen till att finansiera olika strategiska projekt inom ramen för de regionala serviceprogrammen, som ett komplement till stödet till kommersiell service. De utökade anslagen 2009–2014 har haft till effekt att länen beviljat betydligt mer investeringsbidrag. Servicebidraget ökade också, vilket kan vara en följd av ökad tillgång på medel. Men det kan också vara en indikation på att allt fler butiker brottas med lönsamhetsproblem. Tabell 7.2 visar hur länen 2014 valt att bevilja medel i form av olika typer av stöd samt hur fördelningen mellan länen ser ut. Investeringsbidraget ökade 2014 till samma höga nivå som 2010. Noterbart är att ett län () står för merparten av ökningen. Detta beror på att en större investering har gjorts på en Befintliga stöd till kommersiell service ort i länet. står för (10,) av landets totala investeringsbidrag på 2014. Källa: Nyps. (Inga investeringslån beviljades 2014.) 1Beloppen är preliminära och anges i . 2Antal ärenden, siffran inom parentes avser utökade medel. Beviljat investeringsbidrag är den del av stödet till kommersiell service som varierar mest över tiden. Nivån påverkas troligtvis mycket av volymen tillgängliga medel. Nivåerna har varit höga vissa år bl. Befintliga stöd till kommersiell service beroende på en kraftig ökning av bidragen till drivmedelsinvesteringar. Andra orsaker till den ökade efterfrågan uppges vara att investeringarna blivit dyrare för butikerna och marginalerna allt mindre. Butikerna återkommer oftare med nya ansökningar för att kunna erbjuda ytterligare tjänster. Vanligt förekommande investeringar är utbyte av gamla frys- och kyldiskar, nya återvinningsmaskiner för pant av burkar och flaskor samt kassaregister. För servicebidraget är trenden att efterfrågan ökat under en följd av år. De mindre dagligvarubutikernas ekonomiska situation är svår i många län och det är därför troligt att servicebidraget kommer att fortsätta ligga på liknande nivåer som 2011–2014. Allt fler butiker har svårt att klara sig av egen kraft. Hemsändningsbidraget har legat på i stort samma nivå . Då allt fler butiker läggs ner som andelen äldre på landsbygden ökar, är det troligt att efterfrågan på hemsändningsbidrag kommer att ligga kvar på ungefär samma nivå . Det maximala bidragsbeloppet för hemsändning höjdes 2011. Detta kan medföra att det totala hemsändningsbidraget kommer att öka. Kommunernas vilja att höja bidragen till hemsändning av dagligvaror är avgörande för den framtida utvecklingen av bidraget. Förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken används också för att bevilja stöd inom området kommersiell service. Enligt förordningen ska insatserna vara avgränsade från den ordinarie verksamheten i fråga om tid, ekonomi och arbetsinsats. Projekten ska ha till syfte att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken och vara förenliga med regionala strategier och program. Ett projekt får innebära samarbete mellan län, men det får inte utgöra driftsstöd. Bidrag får lämnas med högst av utgifterna för projektet. Länen har använt de utökade anslagen från regeringen – 2014 på olika sätt. Elva län har helt eller delvis valt att bevilja projektmedel för de tillkommande medlen. Särskilt tydligt är detta i där en rad projekt genomförts för att utveckla lokala servicelösningar. I har projekt för be- Befintliga stöd till kommersiell service taltjänstlösningar genomförts på Utö, och . Andra län har också använt projektmedel för att utveckla lokala servicelösningar och betaltjänster, men även kompetensutveckling, offentlig upphandling, energieffektivisering och drivmedelsförsörjning har behandlats i projekten. Även i Landsbygdsprogrammet –2013 har det ingått projektstöd till förbättrad service. Projektstöd har getts till insatser som förstärker eller utvecklar serviceutbudet och kultur- och fritidsaktiviteter på landsbygden, exempelvis samverkanslösningar av olika slag. Projektstöd har kunnat ges exempelvis för att ta fram en plan för hur tillgången till service i bygden kan förbättras, få olika aktörer att samverka kring service, utveckla nya servicelösningar eller erbjuda kompetensutveckling till de som bedriver serviceverksamhet. 7.7Regionala kriterier varierar över landet Utredningen har via en enkät samlat in uppgifter om hur länsstyrelserna, regioner och regionförbund tillämpar nuvarande förordning (2000:284) om stöd till kommersiell service. Utgångspunkten för aktörernas stödgivning är de villkor som framgår av förordningen. I flera län har man beslutat om riktlinjer för sin stödgivning. Riktlinjerna kan vara mer eller mindre omfattande. Det kan vara frågan om separata riktlinjer eller att vissa riktlinjer framgår av de regionala serviceprogrammen. Generellt tillämpar länen att butiken ska vara den sista på sin ort för att stöd ska beviljas. I detta avsnitt beskrivs kriterier som länen använder i samband med beslut om investeringsbidrag eller servicebidrag. Det finns skillnader mellan länen t.ex. när det gäller minsta avstånd till närmaste butik. Det görs också individuella bedömningar av butikernas situation i varje enskilt ärende. för löpande en dialog med länen, dels underhand, dels vid servicekonferenser för stödhandläggare. Det är värdefullt med erfarenhetsutbyte när det gäller tillämpningar och att diskutera för- och nackdelar med olika kriterier och arbetssätt. Befintliga stöd till kommersiell service Investeringsbidrag får lämnas med belopp som motsvarar högst av de utgifter som har godkänts för investering. Bidrag får lämnas i vissa fall som specificeras i förordningen. Flertalet län har en avståndsgräns till nästa butik som ett villkor för stöd. i har beslutat att ett villkor för stöd är att dagligvarubutiken ska ligga från närmsta alternativa butik. Motivet är att undvika att konkurrensen mellan butikerna snedvrids. Även och har gränsen till närmaste alternativa dagligvarubutik. Ett vanligare minsta avstånd är till nästa butik, vilket exempelvis är riktlinjen i , , , och . För drivmedelsstationer gäller i ett avståndskrav om till närmsta drivmedelsstation. Undantag kan göras i särskilt motiverade fall. Även , och har riktlinjen . Länen , och har riktlinjen till närmsta drivmedelsstation. Ett fåtal län anger omsättningsgränser. Butiker med en omsättning beviljas generellt sett inte bidrag i . I görs en samlad bedömning men generellt gäller att omsättningen får vara maximalt 18–. Några län har inga riktlinjer om avstånds- eller omsättningsgränser. De hänvisar endera till förordningens villkor eller så beskriver man andra bedömningsgrunder. Det är främst frågan om en individuell bedömning utifrån ekonomisk situation, konkurrensförhållanden, överlevnadsförmåga och kommunernas prioriteringar vad gäller butikens betydelse. Servicebidrag vid tillfälliga och akuta problem Servicebidrag kan utgå till näringsidkare om det finns särskilda skäl och andra åtgärder har prövats, men inte visat sig vara ändamålsenliga. Befintliga stöd till kommersiell service De beslutande aktörerna i länen har en restriktiv hållning när de prövar ansökningar om servicebidrag. Tillämpningen innebär i de flesta fall att bidrag beviljas när en dagligvarubutik fått tillfälliga och akuta problem. Normalt gör en genomlysning av ekonomin och kräver en åtgärdsplan. Om butiken bedöms ha möjlighet att fortleva kan den beviljas servicebidrag, men det förekommer också att bidrag beviljas för att genomföra en avveckling i ordnade former. Nedan beskrivs hur ansökningar om servicebidrag hanteras i fyra län. i beviljar servicebidrag till strategiska butiker som har tillfälliga likviditetsproblem och där fortsatt verksamhet bedöms hotad. Det förekommer att en extern konsult anlitas för att se över verksamheten och föreslå långsiktigt verkande åtgärder. bedömer resultat och geografiskt läge och utgår ifrån butikens betydelse för vardagsservicen till de boende och näringslivet, t.ex. turistnäringen. De butiker som finns kvar i länets gles- och landsbygder har nästan uteslutande en låg omsättning. I bedömningen ser till vilka insatser man gjort för att förbättra situationen. Ofta har man samråd med kommunen, med företagets revisor eller . För butiker i extrem glesbygd med ett begränsat och krympande kundunderlag och där avståndet till annan butik är måste andra insatser till. Där är det svårt att behålla handlare och att attrahera nya egna företagare att driva butiken. är det omöjligt att få bankfinansiering. Ett tillfälligt servicebidrag som omprövas och får beviljas under max är inte anpassat för dessa situationer enligt enkätsvaret från . i beviljar servicebidrag när de ser att ett stöd är avgörande för att bolaget ska komma tillbaka på banan och stå på egna ben. De går in med stöd vid tillfälliga svackor som inte är av naturlig art. Det kan handla om yttre omständigheter som butiken inte kan påverka, exempelvis avstängning av en väg. går inte in med stöd om de anser att det saknas förutsättningar för butiken att överleva. Om det är omöjligt att fortsatta driften på vanliga marknadsvillkor erbjuder ett servicebidrag för att hjälpa handlaren att avveckla verksamheten. i län får in en ansökan om servicebidrag skickar en begäran om yttrande till kom- Befintliga stöd till kommersiell service Syftet är att hålla kommunen informerad om butikens situation. En samlad bedömning görs innan beslut fattas. Regionförbudet väger in tidigare stöd, kommunens yttrande, vad butiken gjort för att lösa situationen och framförallt vilka åtgärder som planeras för att lösa situationen . En dialog förs också med landsbygdsmentorena. De vanligaste fallen är att butiken inte kan betala sina leverantörer och i vissa fall har de som arbetar i butiken inte kunnat ta ut en rimlig lön. Butikens omsättning och resultat vägs in innan beslut tas. Har butiken hög omsättning och god intjäningsförmåga ger i normalfallet inget stöd. De riktlinjer som tillämpas i säger att servicebidrag kan lämnas i nödläge. Ett sådant uppstår när butikens omsättning kan anses för låg. En kortsiktig handlingsplan krävs som visar vad pengarna ska användas till och en plan måste visa hur man ska ta sig ur svårigheterna. För att servicebidrag ska kunna lämnas till samma stödmottagare ska synnerliga skäl föreligga.