sou · H3B377 · 2015-09-04 00:00:00 — Att de personer som enligt anmälan ska regi- streras som företrädare för bolaget är unga personer som knappast kan ha den arbetslivserfarenhet som normalt brukar krävas av personer som ingår i ledningen för ett bolag kan också tyda på att det är fråga om målvakter. I många fall är det emellertid fråga om personer som inte har straffats för något brott och om det inte finns något utöver deras ungdom som gör att man kan miss- tänka att det rör sig om s.k. målvakter är det, enligt företrädare för , svårt för verket att agera. I de fall vid sina kontroller upptäcker eller misstänker oegentligheter rapporteras det enligt uppgift till . Erfarenheter och kunskaper tas också tillvara inom verkets interna ekobrottsgrupp. Dessutom utbyter man regel- bundet information med rörande trender och tendenser som påverkar myndigheternas arbete. Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri Fakturabedrägeri som begås i samarbete med legitima företag eller under ett påhittat företagsnamn faller helt utanför kontroller Enligt uppgift förekommer det att huvudmännen bakom ett faktura- bedrägeri i stället för att begära ny- eller ändringsregistrering av ett aktiebolag som de själva kontrollerar samarbetar med existerande företag som också bedriver seriös verksamhet. Samarbetet kan gå ut på att ta emot betalning och slussa pengarna vidare utan att sam- arbetet mellan företaget och huvudmännen bakom fakturabedrägeriet ens är skenbart legitimt. Det kan emellertid också vara fråga om att man använder factoringföretag eller inkassoföretag, som även kan bedriva seriös verksamhet, där företrädarna är mer eller mindre involverade i bedrägeriupplägget. I dessa fall görs inga ändringar av företrädare för bolag som kan granskas. För att upptäcka sam- banden mellan dessa aktörer krävs kontroller av själva transaktion- erna. Det kan också förekomma att fakturorna eller betalnings- kraven endast påstås komma från ett företag utan att något sådant företag ens existerar. Inte heller dessa förfaranden kan motverkas genom bolagskontroller. Upplägg av detta slag förutsätter emeller- tid tillgång till ett bankkonto, vilket innebär att andra kontroller kan avslöja personerna bakom utskicken. Vi återkommer till dessa kontroller nedan. 10.4Skatteverkets kontroller och brottsbekämpande verksamhet beskattningsverksamhet och skattebrottsenheter (SBE) ansvarar för beskattningsverksamheten men har också i uppdrag att bl.a. medverka i brottsutredningar, förordningen (2007:780) med instruktion för . Den brottsutredande verksamheten bedrivs i särskilda enheter, skatte- brottsenheter, som är organisatoriskt skilda från verksamhet i övrigt. Enheterna bedriver utredningsverksamhet i form av åklagarledda förundersökningar och s.k. förutredningar. Verksamheterna vid skattebrottsenheterna omfattar bl.a. brott enligt skattebrottslagen, vissa brott mot aktiebolagslagen (2005:551), Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri bokföringsbrott enligt 11 kap. 5 § samt brott mot lagen (2014:836) om näringsförbud. I fråga om dessa brott (och ytterligare ett par) får bedriva spaning och verksamhet som består i att samla, bearbeta och analysera information för att klarlägga om brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas och som inte utgör förundersökning enligt 23 kap. rätte- gångsbalken. har också i uppgift att verka för att före- bygga denna typ av brottslighet, 1 och 6 §§ lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar. får föra ett underrättelseregister enligt de förutsättningar som anges i 8 § lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar. Vilka personuppgifter som får regi- streras anges i 10 § samma lag. För vilka ändamål personuppgift- erna får behandlas anges i 11 § i lagen. Inom ramen för beskattningsverksamhet görs bl.a. kontroller, t.ex. i form av specialgranskningar och revision. Verk- samheten regleras främst i skatteförfarandelagen (2011:1244). Inom beskattningsverksamheten vidtas insatser mot ekonomisk brotts- lighet bl.a. vid misstanke om brott inom skatteområdet. Beskatt- ningsverksamheten ska enligt 17 § skattebrottslagen anmäla till åklagare så snart det finns anledning att anta att brott enligt skatte- brottslagen har begåtts. Vissa undantag från anmälningsplikten finns. För vilka primära ändamål personuppgifter får behandlas i beskattningsverksamheten anges i 1 kap. 4 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Lagen gäller även behandling av uppgifter om juridiska personer. Bland de uppräknade ändamålen kan nämnas tillsyn, kontroll, upp- följning och planering av verksamheten (punkten 11). De sekun- dära ändamålen anges i 1 kap. 5 § samma lag. Vilka uppgifter som får behandlas regleras i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Förutsättningar för godkännande för F-skatt och registrering för mervärdesskatt Inom ramen för beskattningsverksamheten prövar ansökningar om bl.a. F-skatt. Den som är godkänd för F-skatt ska själv sköta inbetalning av skatter och avgifter. Utan godkännande för F-skatt är det i princip omöjligt för den seriöse företagaren att Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri bedriva verksamhet, eftersom uppdragsgivaren i sådant fall blir ansvarig för att betala skatt och arbetsgivaravgifter på ersättningen till företagaren. På fakturor brukar därför anges att företaget är godkänt för F-skatt. Den som vill få sitt företag att framstå som seriöst måste därför antingen ansöka om F-skatt eller påstå att god- kännande för F-skatt finns. En sådan uppgift kan kontrolleras. För att bli godkänd för F-skatt krävs att sökanden bedriver eller har för avsikt att bedriva näringsverksamhet. Vidare får sökanden inte ha på visst – inte obetydligt – sätt missbrukat ett godkännande för F-skatt . Sökanden får inte heller ha underlåtit att redovisa eller betala skatter eller avgifter. Denne får inte heller ha underlåtit att följa ett föreläggande att lämna inkomst- deklaration eller sådana särskilda uppgifter som avses i 33 kap. 6 § skatteförfarandelagen (2011:1244), eller ha lämnat eller godkänt så bristfälliga uppgifter att de uppenbarligen inte kunnat läggas till grund för beskattning. Vidare får sökanden inte ha näringsförbud, eller vara försatt i konkurs, 9 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Verksamhet som består i att sälja sådana varor eller tjänster som de drabbade faktureras för genom bluffakturor är i regel också mervärdesskattepliktig enligt mervärdesskattelagen (1994:200). Före- tagen ska därför vara registrerade för mervärdesskatt hos Skatte- verket enligt 7 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244), om perso- nerna bakom företagen vill få dem att framstå som seriösa. Skatte- verkets granskning inför tilldelning av F-skatt eller registrering för mervärdesskatt utgör därmed ett tillfälle att upptäcka företag som används som brottsverktyg vid t.ex. fakturabedrägeri. gör kontroller i samband med prövning av ansökan om F-skatt Enligt uppgift från företrädare för går granskningen inför en tilldelning av F-skatt eller registrering av mervärdesskatt i princip till på följande sätt. När ett nytt företag ansöker om F-skatt eller inregistrering för mervärdesskatt gör handläggare vid Skatte- verket en granskning av företaget, dess ägare och före- trädare. Även företagsledningens familjemedlemmar granskas i vissa fall. Om någon av dessa personer har skatteskulder eller har varit inblandade i konkurser undersöker de ekono- miska förutsättningarna för att starta den nya verksamheten och Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri försöker skapa sig en bild av om verksamheten är seriös. Hänsyn tas också till om företaget ingår i någon bransch med förhöjd risk för skatteundandragande, t.ex. restaurangbranschen eller bygg- branschen. Om vid en sådan kontroll kommer fram till att det finns en förhöjd risk för skatteundandragande inhämtas bank- kontoutdrag och uppgifter om finansiering. Eventuella misstankar om bulvaner undersöks också. Att bedömer att det föreligger en förhöjd risk innebär dock inte att verket kan neka tilldelning av F-skatt eller vägra registrering för mervärdesskatt. I princip sker det bara om företagsledaren, bolagsägarna eller deras familjemedlemmar har stora skatteskulder. Däremot läggs företaget på en särskild bevakning i datasystemet, vilket medför att de skatte- kontrollanter som hanterar mervärdesskatt, arbetsgivar- eller inkomstskattedeklarationerna ska vara observanta på att det före- ligger en förhöjd risk för skatteundandragande. I praktiken innebär en sådan markering att företaget återkommande får frågor bl.a. om att styrka sin rätt till avdrag för mervärdesskatt. kan be företagen att skicka in kopior av fakturor, att förklara hur verk- samheten kan bedrivas med inga eller endast några få anställda osv. Markeringen ligger automatiskt kvar om den inte tas bort . kontroll av inregistrerade företag I de fall det föreligger förhöjd risk för skatteundandragande görs, enligt uppgift från företrädare för , alltid en kontroll i samband med att de första deklarationerna till mervärdesskatt eller arbetsgivaravgifter lämnas. begär då in fakturakopior, utdrag från bokföringen och kopia av bankkontoutdrag från den skattskyldige. I de fall någon deklaration överhuvudtaget inte lämnas in försö- ker få kontakt med den skattskyldige via telefon eller brev. försöker också, dels genom interna kontroller i verkets egna datasystem och dels externt, finna tecken på att det verkligen bedrivs någon verksamhet. Om inga sådana tecken hittas och man inte heller får tag på den skattskyldige påbörjas ett förfa- rande som kan sluta med tvångsavregistrering. Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri De som inte betalar skatt blir föremål för borge- närskontroll. Om det finns fem brister eller mer, t.ex. tre inte redo- visade mervärdesskatteperioder och två obetalda arbetsgivaravgifts- perioder, påbörjas ett förfarande som även det kan sluta med att F-skatten dras in och företaget tvångsavregistreras för mervärdes- skatt, enligt uppgift från . Hur tvångsavregi- streringsförfarandet tar varierar och beror bl.a. på vilka redovis- ningsperioder som gäller för företaget. Det tar dock från inregistreringen till dess att företaget blir avregistrerat i dessa fall. särskilda kontroll av misstänkta bluffaktureföretag Enligt uppgift från utför man särskilda granskningar av företag som har fört upp på sin kontrollista över misstänkta bluffaktureföretag. I huvudsak är det företag som finns med på Svensk Handels varningslista. Vid den kontroll som görs inhämtar alltid bankkontoutdrag och jämför transak- tionerna med de uppgifter som företaget har lämnat i sin mer- värdesskattedeklaration och i sin bokföring. Det krävs dock att det finns betydande tillgångar på det aktuella företagets konto för att ska ha en anledning att starta ett ärende och ansöka om betalningssäkring enligt 46 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244). Enligt företrädare för samarbetar verket informellt med nationella bedrägericenter (NBC). Om vid en kontroll av bolaget får en indikation på att det finns kopplingar till organiserad brottslighet kontaktas NBC och man samarbetar i frågan om vilka ytterligare utredningsinsatser som ska vidtas. för också diskussioner med Eko- brottsmyndigheten och om utredning, inne- håll i brottsanmälningar och förutsättningar för inledande av för- undersökning. Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri Var och en kan kontrollera om ett företag är godkänt för F-skatt och registrerat för mervärdesskatt Den som ska göra en inbetalning till ett företag som påstår sig ha F-skatt, (vilket i regel står på fakturan) kan själv bl.a. genom att vända sig till kontrollera om företaget är godkänt för F-skatt. Detsamma gäller frågan om företaget är registrerat för mer- värdesskatt. Dessa uppgifter, bland andra, finns registrerade i Skatte- verkets beskattningsdatabas. Vem som helst kan emellertid inte själv göra sökningar i beskattningsdatabasen. Det är enbart vissa myndigheter och den enskilde själv som har direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen, 2 kap. 7–9 §§ lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksam- het. Den som vill få besked om ett företag är registrerat för mer- värdesskatt respektive godkänt för F-skatt kan i stället begära ut uppgifterna från genom att fylla i en särskild blankett. Det finns också privata företag som tillhandahåller söktjänster på nätet, t.ex. på webbplatsen som drivs av UC allabolag , ett bolag inom . 10.5Kronofogdemyndighetens tillsyn över att näringsförbud följs I lagen (2014:836) om näringsförbud finns bestämmelser som gör det möjligt att begränsa en näringsidkares rätt att bedriva eller ta del i näringsverksamhet genom ett beslut om s.k. näringsförbud. Förbudet kan riktas mot personer som genom olika befattningar, t.ex. som styrelseledamot, har varit företrädare för en juridisk person men även mot personer som har utövat ledningen av en näringsverksamhet som en juridisk person har bedrivit, utan att formellt sett ha företrätt denna. Även personer som bedrivit enskild näringsverksamhet eller som utåt har framträtt som ansva- riga för en enskild näringsverksamhet kan meddelas näringsförbud, 1–3 §§ lagen (2014:836) om näringsförbud. En första förutsättning för att näringsförbud ska meddelas en person i de uppräknade kategorierna är att personen i fråga har grovt åsidosatt sina skyldigheter i näringsverksamhet. Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri krävs att åsidosättandet har samband med fyra särskilda situationer. Det kan vara fråga om att personen i fråga genom åsidosättandet har gjort sig skyldig till brottslighet som inte är ringa. Det kan också vara så att åsidosättandet har skett i samband med att verk- samheten försatts i konkurs. En tredje situation som kan grunda näringsförbud är att den aktuella verksamheten i avsevärd omfatt- ning har underlåtit att betala föreskrivna skatter eller avgifter. Skäl för näringsförbud kan också föreligga om verksamheten har bedri- vits i strid mot vissa konkurrensbestämmelser. Ytterligare en förut- sättning för att näringsförbud ska få meddelas är att det är påkallat ur allmän synpunkt, vilket som utgångspunkt anses vara fallet bl.a. om det brott som begåtts haft ett minimistraff på sex månaders fängelse, 4–7 §§ lagen (2014:836) om näringsförbud. Näringsförbud meddelas , lägst tre och högst . Kortare tid kan bestämmas om det har meddelats tillfälligt näringsförbud, 10 § lagen (2014:836) om näringsförbud. Talan om näringsförbud kan föras av åklagaren i samband med åtal för brott eller som en särskild talan. har sekundär talerätt. Om yrkandet om näringsförbud grundar sig på att verksamheten har bedrivits i strid mot vissa konkurrens- bestämmelser får talan föras av , antingen i sam- band med talan om konkurrensskadeavgift vid eller som en särskild talan vid . I sammanhanget kan nämnas att det inte finns någon motsvarande möjlighet för att föra talan om näringsförbud vid överträdelse av marknadsföringslagen, vare sig som en särskild talan eller i samband med talan om marknadsstörningsavgift. utövar tillsyn över att näringsförbud följs utövar tillsyn över att meddelade närings- förbud och tillfälliga näringsförbud följs, 41 § lagen (2014:836) om näringsförbud. Ärenden om tillsyn över näringsförbud handläggs av specialverkställighetsteam (S-team) som finns på fem orter i landet. Myndigheten har genom den nya lagen om näringsförbud, som trädde i kraft , getts utökade möjligheter att bedriva en effektiv tillsyn. Den som har näringsförbud eller tillfälligt näringsförbud har numera en Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri skyldighet att inställa sig personligen för samtal med företrädare för på tid och plats som myndigheten bestämmer. har det varit frivilligt att delta vid sådana sam- tal hos . Myndigheten har också möjlighet att förena kallelsen till samtal med vite. En annan nyhet är att myndigheten har getts möjlighet att, om det behövs för tillsynen, förelägga tredje man att lämna uppgifter om ekonomiska mellan- havanden som denne haft med en person som har näringsförbud. Skyldigheten att lämna uppgifter har företräde framför t.ex. bank- sekretessen. Även ett sådant föreläggande ska kunna förenas med vite utom när den som föreläggandet riktar sig till är närstående till personen som har näringsförbud. Det har också införts en möjlig- het för att göra oanmälda besök hos den som har näringsförbud (prop. 2013/14:215 s. 2 f.). Myndigheten kan därutöver begära att den som har näringsförbud lämnar uppgift om inkomst, anställningsförhållanden och övriga omständigheter av betydelse för att klarlägga hur han eller hon försörjer sig, och vidta de övriga utrednings- och spaningsåtgärder som är befogade för att klarlägga detta. Enligt uppgift från företrädare för Krono- fogdemyndigheten begärs fortfarande hjälp av om det är fråga om mer ingående spaningsarbete. får behandla personuppgifter i utsök- nings- och indrivningsdatabasen bl.a. för tillhandahållande av infor- mation som behövs i myndighetens verksamhet som avser ansökan om och tillsyn över näringsförbud, 2 kap. 2 § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet. Personuppgifter får behandlas också i betalningsföreläggande- och handräckningsdatabasen. Bestämmelserna tillämpas också på juri- diska personer. Vilka uppgifter som får behandlas framgår av för- ordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i Kronofogde- myndighetens verksamhet. Där stadgas också en uppgiftsskyldig- het för myndigheten i vissa fall, bl.a. i förhållande till , och Säkerhetspolisen. Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri 10.6Bankernas kontrollansvar enligt penningtvättslagen Lagen om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism I lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (penningtvättslagen) finns regler om administrativa åtgär- der som ska tillämpas för att förhindra att den finansiella sektorn används för penningtvätt och finansiering av terrorism. Med penning- tvätt avses enligt definitionerna i 1 kap. 5 § penningtvättslagen så- dana åtgärder med brottsligt förvärvad egendom som kan medföra att egendomens samband med brott döljs, att den brottslige får möjlighet att undandra sig rättsliga påföljder eller att återskaffandet av egendomen försvåras. Vidare omfattas sådana åtgärder som inne- fattar förfogande över och förvärv, innehav eller brukande av egen- domen, samt åtgärder med annan egendom om åtgärderna är ägnade att dölja att någon har berikat sig genom brottslig gärning. Reglerna om penningtvätt träffar alltså även åtgärder som innefattar för- fogande över egendom som är brottsligt förvärvad. Därmed är reglerna relevanta för sådana transaktioner som utgör led i olika former av fakturabedrägeri. Skyldigheter att vidta åtgärder enligt lagen omfattar, såvitt är av intresse här, banker och andra betaltjänstombud samt finansiella institut såsom företag som bedriver anmälningspliktig factoring- verksamhet. Beroende på hur verksamheten bedrivs kan även vissa inkassoföretag omfattas av lagen. Företag som enbart driver in fordringar genom inkassoåtgärder, utan att överta fordringarna eller lämna kredit med fordringarna som säkerhet, har dock inga skyldigheter att vidta de åtgärder som anges i penningtvättslagen. Banken måste lära känna sin kund innan affärsrelationen inleds Innan en affärsförbindelse etableras mellan en bank och en kund måste banken vidta grundläggande åtgärder för att uppnå kund- kännedom. Den skyldigheten följer av 2 kap. 1 och 2 §§ penning- tvättslagen. Åtgärder för att uppnå kundkännedom måste också vidtas t.ex. vid osäkerhet om tillförlitligheten eller tillräckligheten av tidigare mottagna uppgifter om kundens identitet eller om det finns misstankar om penningtvätt. De grundläggande åtgärder som Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri ska vidtas finns angivna i 2 kap. 3 § penningtvättslagen. Enligt dessa bestämmelser måste bankerna, med vissa undantag som saknar betydelse i detta sammanhang, kontrollera kundens identitet genom identitetshandling, registerutdrag eller på annat tillförlitligt sätt. Vidare måste bankerna kontrollera den verklige huvudmannens identitet och inhämta information om affärsförbindelsens syfte och art. Med den verkligen huvudmannen avses den fysiska person för vars räkning någon annan person handlar, eller om kunden är en juridisk person, den (eller de) som utövar ett bestämmande infly- tande över kunden (1 kap. 5 § 8 penningtvättslagen). När det gäller juridiska personer innebär kravet på kontroll att banken måste sätta sig in ägarskapsförhållande och kontrollstruktur (SOU 2007:23 s. 107 och prop. 2008/09:70 s. 73 ff.). Kan kundkännedom inte uppnås får banken inte etablera någon affärsförbindelse med personen ifråga (2 kap. 9 § penningtvätts- lagen). Om affärsförbindelsen redan har etablerats ska den avslutas (2 kap. 11 § penningtvättslagen). Närmare föreskrifter om hur kontrollen av kunden ska gå till utövar tillsyn över att bl.a. bankerna och de finansiella instituten följer reglerna i penningtvättslagen, 13 kap. 2 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse och 10 § lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verk- samhet. I föreskrifter och allmänna råd om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (FFFS 2009:1) finns mer utförligt beskrivet hur kontrollerna för att uppnå kundkännedom ska gå till. Utgångspunkten är att en fysisk persons identitet ska kontrolleras genom ett personligt sammanträffande där kunden visar upp ett svenskt körkort, svenskt pass, identitets- kort utfärdat av svensk myndighet eller svenskt certifierat identi- tetskort. Identiteten hos den som saknar svensk identitetshandling kan kontrolleras genom pass eller annan identitetshandling som visar medborgarskap och som har utfärdats av en myndighet eller annan behörig utfärdare. En kopia av sådan handling ska alltid bevaras. Om kunden saknar identitetshandling kan banken kon- trollera identiteten genom andra tillförlitliga dokument och kon- troller enligt bankens rutiner (4 kap. 2 § FFFS 2009:1). Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri också möjligheter att kontrollera en fysisk persons identitet på distans, antingen genom elektronisk identifiering eller genom en kombination av kontroller av identitetsuppgifter mot externa regis- ter, intyg eller annan dokumentation samt genom att kontakta kunden genom att skicka en bekräftelse till kundens folkbok- föringsadress och se till att kunden skickar in en kopia av id-hand- ling eller motsvarande (4 kap. 3 § FFFS 2009:1). När det gäller juridiska personer ska identiteten kontrolleras genom registreringsbevis, motsvarande behörighetshandlingar om registreringsbevis inte utfärdas för den juridiska personen eller genom motsvarande kontroll mot externa register. Identiteten hos en företrädare för en juridisk person ska kontrolleras på samma sätt som övriga fysiska personer (4 kap. 5 § FFFS 2009:1). Det finns också möjligheter att, på motsvarande sätt som gäller för fysiska personer, kontrollera juridiska personer på distans (6 § FFFS 2009:1). Vem som är verklig huvudman för en juridisk person ska kon- trolleras genom att banken skaffar sig tillförlitliga och tillräckliga uppgifter om en verklig huvudmans identitet genom externa regis- ter, relevanta uppgifter från kunden eller genom andra uppgifter som banken tagit del av (8–9 §§ FFFS 2009:1). Något register över aktieägare finns som tidigare nämnts inte. I praktiken görs kon- trollen därför genom att banken frågar företrädare för den juridiska personen om företaget direkt eller indirekt (via bolag) ägs till av någon fysisk person eller om någon fysisk person på annat sätt kontrollerar företaget.