sou · H3B325 · 2015-03-18 00:00:00 — 1I den fortsatta framställningen nämns endast . 2Beträffande och dess myndigheter, se 2 § säkerhetsskyddslagen och beträffande se 32 § säkerhetsskyddslagen och 2 § säkerhetsskyddsförordningen. innebär dock inte att det i alla avseenden finns en konformitet i fråga om kraven på säkerhetsskydd. Några närmare skäl till den gällande ordningen – där säkerhetsskyddslagen endast delvis gäller för och – redovisas inte i förarbetena till säkerhetsskyddslagen.3 Säkerhetsskyddslagens begränsade tillämplighet i fråga riks- dagen och nämns i våra direktiv endast under redovisningen av gällande ordning. Det hindrar dock inte att vi berör frågan. Vi har haft en inledande dialog med Riksdagsförvalt- ningen och . Vad som därvid förts fram har inte föranlett oss gå närmare in på denna fråga. Vår utgångspunkt har därför varit att, utan någon ändring i sak, föra över gällande bestämmelser om säkerhetsskyddslagens tillämplighet i fråga om och till förslaget om en ny säkerhets- skyddslag. I vissa avseenden ser vi det dock ändå som nödvändigt att föreslå annat än redaktionella ändringar. En genomgripande förändring i förslaget till ny säkerhets- skyddslag är att bl.a. uppgifter av betydelse för säkerhet ska delas in i en av fyra informationssäkerhetsklasser (kvalificerat hemlig, hemlig, konfidentiell och begränsad) och att nivån på säkerhetsskyddet ska anpassas till den gjorda klassificeringen. I fråga om säkerhetsprövning av anställda och andra som deltar i säkerhetskänslig verksamhet medför förslaget om krav på klassificering av uppgifter att de nuvarande grunderna för placering i säkerhetsklass behöver ändras. Det handlar dels om en anpassning till den fyrgradiga skalan, dels om att nivån på de uppgifter som den berörde får del av i högre grad än ska styra valet av säkerhetsklass (se avsnitt 18.5). För att och ska kunna tillämpa säkerhetsskyddslagens bestämmelser om placering i säkerhetsklass är det därför enligt vår bedömning nödvändigt att också den föreslagna bestämmelsen om infor- mationssäkerhetsklasser gäller för dessa verksamheter. 3 Redan enligt den ordning som gällde när förslaget om en säkerhetsskyddslag lades fram fanns särskilda föreskrifter om säkerhetsskydd för och för , och det förutsattes att den ordningen skulle gälla även efter säkerhetsskyddslagens införande (Prop. 1995/96:129 Säkerhetsskydd, s. 73 och 89). Det ingick inte heller i Säkerhetsskydds- utredningens uppdrag att ta ställning till säkerhetsskyddet hos regering och riksdag (Dir. 1993:123 s. 3). I avsnitt 20.4.2 har vi behandlat frågan om möjlighet till säkerhetsintyg för internationella behov. Den möjligheten till intyg bör finnas även för anställda och andra som deltar i verksamhet vid och i . Bestämmelserna i fråga om och bör därför även hänvisa till säkerhetsskyddslagens bestämmelser om säkerhetsintyg. Slutligen har vi i fråga om uppmärksammat ett behov av en smärre justering. Enligt 32 § säkerhetsskyddslagen får undantagen från lagens tillämpning i fråga om avse andra bestämmelser i lagen än sådana som gäller register- kontroll. I fråga om avser dock undantagen andra bestämmelser än sådana som gäller säkerhetsprövning. Undantaget för fick den omfattningen i enlighet med Lagrådets för- slag.4 I det till Lagrådet remitterade förslaget avsåg undantaget för , på samma sätt som undantaget för , endast registerkontroll. Det är rimligt att anta att regeringens möj- lighet att föreskriva undantag från lagens tillämpning för borde ha fått en motsvarande omfattning, dvs. exklu- dera samtliga bestämmelser om säkerhetsprövning och inte enbart de som handlar om registerkontroll. Den slutsatsen är också i linje med 2 § säkerhetsskyddsförordningen som anger i vilka avseenden säkerhetsskyddslagen gäller för . Vi föreslår där- för att regeringens rätt att föreskriva om undantag för i det avseendet ändras från registerkontroll till säkerhets- prövning. Det bör tilläggas att det med anledning av de genomgripande förändringar av regleringen som vi föreslår finns behov av att över- väga om motsvarande ändringar ska göras i regleringarna för riks- dagen och . 4 Se Lagrådets yttrande, bilaga 5 till Prop. 1995/96:21 Säkerhetsskydd, s. 129. 22.3Frågor som det kan finnas anledning att behandla i annat sammanhang säkerhet och liknande benämningar I avsnitt 11.2 har vi föreslagit att benämningen rikets säkerhet i säkerhetsskyddslagen ska ersättas med säkerhet. Det är som vi framhåller en språklig ändring i linje med de ändringar som gjorts i 19 kap. till följd av propositionen 2013/14:51 Förstärkt skydd mot främmande makts underrättelseverksamhet. Vi har noterat att uttrycket rikets säkerhet används i flera andra författningar, bl.a. i andra delar av brottsbalken5 och i offentlighets- och sekretesslagen (15 kap. 2 §). Redovisningen i avsnitt 22.1 om tystnadspliktbestämmelser i närliggande reglering innehåller fler exempel. Tystnadspliktbestämmelsen i 7 kap. 1 § lagen om kom- muners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händel- ser i fredstid och höjd beredskap omfattar förhållanden av bety- delse för totalförsvaret eller rikets säkerhet i övrigt. Vid de nämnda ändringarna i togs för övrigt hänvisningen till förhål- landen av betydelse för totalförsvaret bort eftersom rekvisitet total- försvaret inte ansågs fylla någon självständig funktion (se vidare avsnitt 4.1.1). I tystnadspliktsbestämmelsen i 29 § skyddslagen finns en annan variant (av betydelse för totalförsvaret eller annars för säkerhet). Motsvarande bestämmelse i 11 kap. 65 § hänvisar till förhållanden av betydelse för försvar. Ytterligare ett exempel på begreppsfloran finns i Säkerhets- polisens instruktion (2014:1103) där det hänvisas till rikets säkerhet eller andra särskilt viktiga samhällsintressen. Antagligen är det i stor utsträckning samma förhållanden som avses med de olika uttrycken. För det fall att andra förhållanden än vad som innefattas i säkerhet avses kan det finnas anled- ning att göra det tydligt. Mot den bakgrunden bör behovet av att få till stånd en harmonisering av terminologin på detta område övervägas. 5 Regeringen konstaterade att visserligen innebär förslaget att det i vissa straffbestämmelser i fortsatt kommer att hänvisas till riket medan det i andra i stället hänvisas till eller landet. Regeringen påpekade dock att liknande språkliga skillnader finns mellan olika paragrafer och det utgör inte ett skäl att avstå från att modernisera språket i de straffbestämmelser som är föremål för en reform (a. prop. s. 36). En eventuell följdändring i skyddslagen I kapitel 17 har vi påpekat att skyddslagens och säkerhetsskydds- lagens skyddsändamål i stor omfattning är desamma. Det kan där- för finnas anledning att eftersträva att terminologin i de båda lagarna överensstämmer i de fall där detta är möjligt. Hemliga upp- gifter som rör totalförsvaret i skyddslagens bestämmelse om skydds- ändamål tycks dock semantiskt referera till en delmängd av de hemliga uppgifter som definieras i säkerhetsskyddsförordningen. En sådan skillnad verkar dock inte vara avsett enligt vad som fram- går av förarbetena.6 Både skyddslagen och säkerhetsskyddslagen tar sikte på såväl civil som militär verksamhet. Den civila verksamheten har fått en ökande betydelse. Vi har föreslagit att i en ny säkerhets- skyddslag ska begreppet säkerhetsskyddsklassificerad uppgift er- sätta hemlig uppgift. Det innebär att även uppgifter som ska skyddas enligt internationella säkerhetsskyddsåtaganden omfattas av definitionen (se avsnitt 12.2). Mot bakgrund av vad som anförts kan det finnas anledning att överväga behovet av att en motsva- rande ändring i skyddslagen. 2009/10:87 Skyddslagen. Enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska vi göra en kostnadsberäkning och andra konsekvensbeskrivningar av de förslag som vi lägger fram. Vidare följer det av 15 a § kommitté- förordningen att, om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser ska anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Genom att vi föreslår en ny säkerhetsskyddslag och en ny säkerhetsskyddsförordning samt följdändringar i annan reg- lering är bestämmelsen i 15 a § kommittéförordningen tillämplig. Innehållet i konsekvensbeskrivningen följer i stort de områden som framgår av de nämnda bestämmelserna. Förslagen har dock enligt vår uppfattning inte någon påverkan på de områden som anges i 15 § kommittéförordningen1 varför dessa inte tas upp. I avsnitt 23.1 redovisar vi vad våra förslag syftar till och en sam- manfattande bedömning av vilka konsekvenser förslagen medför. Avsnitt 23.2 innehåller den egentliga konsekvensanalysen. Avsnit- tet är uppdelat på underavsnitt som behandlar generella aspekter, konsekvenser specifikt för företag, organisatoriska frågor och behov av finansiering. Avslutningsvis redovisas övergångsbestäm- melser och ikraftträdande i avsnitt 23.3. 1 Dessa områden rör kommunala självstyrelsen, betydelse för brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större före- tags, jämställdheten mellan kvinnor och män samt möjligheterna att nå de integrationspoli- tiska målen. 23.1Vad syftar våra förslag till Ett huvudsyfte med vårt arbete har varit att föreslå en moderni- sering av säkerhetsskyddslagstiftningen. Målet har varit att lämna förslag om ett regelverk som ger bra förutsättningar för ett väl avpassat, effektivt säkerhetsskydd som det erbjuder en flexibilitet över tiden, kan möta skiftande förhållanden och även utgöra ett stöd för internationell samverkan på säkerhetsskydds- området. Syftet med att ersätta den nuvarande säkerhetsskyddslagen med en ny lag är att säkerställa säkerhetsskyddet för verksamheter hos staten, kommuner, landsting och enskilda som är av betydelse för säkerhet, eller som omfattas av ett för , i förhål- lande till annan stat eller mellanfolklig organisation, förpliktande åtagande om säkerhetsskydd. Lagen ska även i övrigt ge stöd för internationell samverkan på säkerhetsskyddsområdet. Skyddet för säkerhet är därmed fortfarande centralt i lagstiftningen. Lagen definierar säkerhetskänslig verksamhet som verksamhet hos staten, kommuner, landsting och enskilda som är av betydelse för säkerhet eller omfattas av ett internationellt säkerhets- skyddsåtagande. Förslaget till en ny säkerhetsskyddslag bygger på ett tydligare sätt än på att varje verksamhet som omfattas av lagen måste utreda behovet av säkerhetsskydd i den egna verksamheten. En sådan säkerhetsskyddsanalys ligger sedan till grund för hur säkerhetsskyddsåtgärderna kan utformas. Fler icke-statliga och icke-kommunala aktörer är i allt större ut- sträckning ansvariga för samhällsviktiga verksamheter. En ökad sårbarhet hos många vitala samhällsfunktioner i kombination med framväxten av en breddad hotbild gör det nödvändigt att ge säkerhetsskyddslagstiftningen ett något vidare tillämpningsområde än . Särskilt gäller detta för informationsteknikområdet i den säkerhetskänsliga verksamheten. Lagen innehåller även bestämmel- ser som syftar till att underlätta internationell samverkan på säkerhetsskyddsområdet, vilket innefattar smärre organisatoriska förändringar och utökade möjligheter att utfärda s.k. säkerhets- intyg för enskilda och leverantörer som har behov av detta för att kunna delta i säkerhetskänslig verksamhet i andra länder och vid mellanfolkliga organisationer. Utöver de nämnda förändringarna så bygger förslaget till en ny säkerhetsskyddslagstiftning på nuvarande lagstiftning. Stora delar av den nuvarande regleringen överförs till den nya även om vissa delar av systematiken förändras. Detta medför att konsekvenserna av våra förslag inte blir så omfattande i förhållande till nu gällande reglering. Sammanfattningsvis har vi kommit fram till att våra förslag inte bör innebära annat än marginellt ökade kostnader vare sig för det all- männa eller för enskilda jämfört med nuvarande lagstiftning. Det kan likväl förefalla troligt att vissa myndigheter får en något ökad arbetsbelastning till följd av den säkerhetsskyddslag som vi föreslår. Särskilt gäller detta för de säkerhetsskyddsstödjande myn- digheterna och i synnerhet för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap som vi föreslår bl.a. ska ta över de uppgifter som ankommer på länsstyrelserna. Dessa uppgifter är dock enligt nuva- rande lag ytterst begränsade till sin omfattning men kan komma att öka. De myndigheter som vi föreslår ska få uppgifter som rör internationell samverkan på säkerhetsskyddsområdet kan också komma att få en något ökad arbetsbelastning. Att med någon grad av tillförlitlighet förutsäga hur mycket arbetsbelastningen kan komma att förändras är dock omöjligt. Det hänger ihop bl.a. med vilket behov av stöd avseende säkerhetsskyddsavtal för enskilda som kan komma att uppstå hos de säkerhetsskyddsstödjande myndig- heterna, vilken ambitionsnivå som den internationella samverkan kräver och vilken utveckling i övrigt den praktiska tillämpningen av säkerhetsskyddslagstiftningen leder till. En annan svårbedömd sak är i vilken omfattning informationssäkerheten kan ge ökade kost- nader, särskilt med tanke på att huvuddelen av de verksamheter som omfattas av säkerhetsskyddslagen redan bör ha uppfyllt kraven på tillgänglighet och riktighet, bl.a. på grund av andra regelverk och, för enskilda, även av kommersiella skäl. Dessutom är kostnaderna för it-utveckling i allmänhet höga och ökande varför en viss kostnadsökning med anledning av en ny säkerhetsskyddslag torde ha endast marginella effekter i sammanhanget. Förslaget till ny säkerhetsskyddslag medför även positiva kon- sekvenser. Till dessa konsekvenser hör att det ges ett större utrymme att nyansera säkerhetsskyddet än , vilket kan be- gränsa vissa kostnader, samt att enskilda får en större möjlighet att delta i internationell verksamhet där det ställs krav på säkerhets- intyg. 23.2Vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser medför våra förslag? Bedömning: Förslagen medför inte annat än marginella kost- nadsökningar för vissa myndigheter som får delvis utökade upp- gifter enligt våra förslag. Dessa kostnadsökningar bedöms kunna hanteras inom nuvarande budgetramar. Förslagen bedöms inte medföra några kostnadsökningar för företag utom i de fall dessa på eget initiativ och för egen nytta begär s.k. säkerhetsintyg för leverantör, då kostnader kan upp- komma för vissa säkerhetsskyddsåtgärder. Förslagen kan medföra att något fler personer säkerhets- prövas. 23.2.1Kostnader och andra konsekvenser från ett generellt perspektiv I kapitel 6 har vi beskrivit folkrättsliga förpliktelser på säkerhetsskyddsområdet. Dessa kommer till uttryck dels i säkerhetsskyddsöverenskommelser som har träffat med andra stater och mellanfolkliga organisationer, dels genom förpliktelser som följer av medlemskap i . Förpliktelserna omfattar främst ett skydd av vissa uppgifter som får från dessa stater och mellanfolkliga organisationer. I förslaget till ny säkerhetsskyddslag inför vi en definition av säkerhetsskyddsklassificerad uppgift. Det är en uppgift som rör säkerhetskänslig verksamhet och som omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller som skulle ha omfattats av sekretess, om uppgiften förekommit i en verksamhet där bestämmelser om sekretess i offentlighets- och sekretesslagen gäller. Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ersätter begreppet hemliga uppgifter i nuvarande lag. Genom kopplingen till säkerhetskänslig verksamhet omfattas uppgifter som antingen är av betydelse för säkerhet eller omfattas av ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande. Förtydligandet innebär i realiteten inte någon förändring. En anledning till detta är att en inte oväsentlig delmängd av de upp- gifter som omfattas av ett folkrättsligt åtagande om säkerhetsskydd dessutom är av betydelse för säkerhet och således utgör hemliga uppgifter. Det innebär att uppgifterna ska ges ett skydd även enligt nuvarande lag. Många myndigheter, bl.a. inom försvars- sektorn, där denna typ av uppgifter förekommer har infört interna bestämmelser som innebär att uppgifterna, även om de inte utgör hemliga uppgifter, ska ges ett skydd som motsvarar säkerhets- skydd. Detta sammantaget innebär att de aktuella uppgifterna, möjligen med något undantag, har det skydd som före- skrivs i internationella säkerhetsskyddsåtaganden. Under utredningen har flera av utredningens experter angivit att utvecklingen går mot att uppgifter som omfattas av dessa inter- nationella åtaganden i allt större utsträckning hanteras av myndig- heter som inte har hanterat sådana uppgifter. Det innebär att vårt förslag kan innebära att det behövs ett säkerhets- skydd i verksamheter där föreskrifter om skydd för denna typ av uppgifter har saknats. Det är dock svårt att göra någon närmare analys av en sådan tänkbar utveckling. Nuvarande säkerhetsskyddslag har fokus på skydd mot att hemliga uppgifter röjs, dvs. när säkerhetsskyddslagen trädde i kraft har utvecklingen på informa- tionsområdet varit omfattande. I kapitel 9 beskriver vi hur informa- tionssamhället har medfört ett ökat beroende av att information är tillgänglig och riktig för att vitala samhällsfunktioner ska kunna upprätthållas. Det är därför inte tillräckligt att säkerhetsskyddet ser till att uppgifter inte röjs för obehöriga utan säkerhetsskyddet måste också tillgodose skyddet för de samhällsfunktioner som är beroende av att korrekt information finns tillgänglig när den behövs. Vi föreslår att informationssäkerheten utvidgas till att avse även riktighets- och tillgänglighetsaspekter på information och informationstillgångar som är nödvändiga för den säkerhetskäns- liga verksamheten. Detta synsätt är emellertid inte i sak något nytt. Stora delar av den samhällsviktiga verksamheten tillämpar, antingen frivilligt eller med stöd av föreskrifter från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, den internationella standarden för ledning av informa- tionssäkerhet (, SS-ISO/IEC 27 000-serien) i vilken dessa aspekter av informationen är omhändertagna. Under ett flertal år har brister i säkerheten i s.k. SCADA-system2 uppmärksammats vilket har lett till förbättringsåtgärder inom flera sektorer. Sam- hällsviktiga it-system förekommer även i enskild verksamhet på en konkurrensutsatt marknad. Av kommersiella skäl finns det där starka incitament till en god informationssäkerhet. Vår bedömning är att det finns en stor vilja att i sådan verksamhet följa inter- nationella standarder som t.ex. . Detta sammantaget innebär att den förändring som vi föreslår träffar verksamheter där dessa till- kommande krav på informationssäkerheten redan bör vara omhän- dertagna. Det kan dock inte uteslutas att vissa verksamheter påverkas av förslaget och att kostnader kan uppkomma för att uppfylla dessa krav – särskilt när det gäller befintliga system. Kostnader i samband med utveckling av it-system är i allmänhet relativt sett höga och utvecklingen går mot att dessa kostnader snarare ökar än minskar. Informationssäkerheten utgör endast en marginell del av dessa kostnader. Detta medför att vi med viss säkerhet kan bedöma att kostnaderna för en förändrad säkerhetsskyddslag i sammanhanget är betydelselösa. 2 SCADA står för Acquisition och avser system för styrning och övervakning av bl.a. industriprocesser, energiproduktion och annan processövervakning. I övrigt säkerhetskänslig verksamhet Nuvarande säkerhetsskyddslag syftar till att ge ett skydd mot spio- neri, sabotage och andra brott som kan hota rikets säkerhet, skydd i andra fall av uppgifter som omfattas av sekretess enligt offent- lighets- och sekretesslagen och som rör rikets säkerhet och skydd mot terroristbrott, även om brotten inte hotar rikets säkerhet. Skyddet mot terrorism har i praktiken kommit att avse verk- samhet vid i huvudsak skyddsobjekt och flygplatser och i synner- het säkerhetsprövning av personal som tjänstgör på sådana platser. Vi har i kapitel 11 redogjort för att det nuvarande tillägget om ett skydd mot terrorism inte, utan att någon ändring i sak är av- sedd, behöver föras över till en ny säkerhetsskyddslag utan att terrorism som företeelse är ett av de antagonistiska hot som lagen ska skydda mot. Vi beskriver vidare i kapitel 12 att säkerhets- skyddslagen, utöver skydd av säkerhetsskyddsklassificerade upp- gifter, ska inriktas mot verksamhet som av annan anledning behö- ver ett säkerhetsskydd. Det motsvarar delvis vad som skyddas inom ramen för skydd mot terrorism, dvs. i huvudsak verksamhet vid skyddsobjekt, flygplatser och vissa verksamheter som ska skyddas enligt folkrättsliga åtaganden om luftfarts-, hamn- och sjöfartsskydd. Det skyddsvärda området bör dock inte avse enbart skyddsobjekt utan bör innefatta även annan säkerhetskänslig verk- samhet, t.ex. verksamheter som innefattar hantering av it-system eller av sammanställningar av uppgifter som är av central betydelse för ett fungerande samhälle. Även om den samhällsviktiga information som behandlats ovan är en betydande delmängd av den säkerhetskänsliga verksamheten, avses även verksamhet inom andra områden som om den störs kan få en stor negativ påverkan för . Sådana områden är vissa verksamheter som innefattar hantering av farliga ämnen som i fel händer kan orsaka förödande skadeverkningar för nationen. Trans- porter av kärnavfall och forskningsanläggningar inom kärnindus- trin är exempel på verksamheter som kan omfattas. Annan sådan verksamhet är samhällets hantering av sprängämnen och ammuni- tion som vid obehörig hantering kan medföra stor skada på viktiga samhällsfunktioner. Liksom för informationssäkerheten finns det för de uppräknade verksamheterna krav på skyddsåtgärder i annan regle- Vårt förslag till skyddsåtgärder för säkerhetskänslig verksam- het som inte rör informationssäkerhet blir därmed att anse som ett samlat minimiskydd för de fall där krav i annan reglering inte fullt ut täcker den säkerhetskänsliga verksamheten. Av det skälet är det svårt att mer än gissa om förslaget får några betydande konsekvenser och i så fall i vilken omfattning. Vår bedömning är dock att förslaget inte kommer att medföra några större kostnader. En något vidgad säkerhetsprövning Säkerhetsprövningen i vårt förslag till ny lag utgår från nuvarande ordning där skälet till åtgärden är att bedöma en persons pålitlighet från säkerhetssynpunkt. Indelningen i tre säkerhetsklasser behålls där nivån på de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifterna är en av grunderna för placering i säkerhetsklass. Den andra grunden för place- ring i säkerhetsklass, som innebär en nyhet i vårt förslag, baseras på vilken skada som kan åstadkommas i ett deltagande i säkerhets- känslig verksamhet. Den sistnämnda grunden innebär att nuva- rande möjlighet till registerkontroll enligt 14 § säkerhetsskydds- lagen som stöd för säkerhetsprövning till skydd mot terrorism inordnas i systemet med placering i säkerhetsklass. Enligt våra bedömningar kommer antalet säkerhetsprövningar som görs enligt 14 § i huvudsak att motsvaras av de säkerhetsprövningar enligt den nya grunden, men en viss ökning kan bli aktuell eftersom bestämmelsen inte som är begränsad till skydds- objekt och flygplatser. Ett deltagande ska placeras i säkerhetsklass även när ett krav på säkerhetsprövning följer av ett internationellt säkerhetsskydds- åtagande. Vilka krav på säkerhetsskydd som ställs i det inter- nationella åtagandet, t.ex. i internationella åtaganden som rör luft- fartsskydd och hamnsskydd, bör avgöra valet av säkerhetsklass, men normalt torde det vara den lägsta säkerhetsklassen (säkerhets- klass 3) som är aktuell. De säkerhetsklassplaceringar som grundar sig på skyddet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter förändras något.