sou · H3B34 · 2015-02-06 00:00:00 — Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Ekonomisk statistik för rederibranschen SOU 2015:4 Segmentens andel av skattebetalningarna Totalt för alla kvalificerade aktiebolag betalades det 2012 varav hänfördes från segmentet tankfartyg och från segmenten övriga lastfartyg. Företag inom segmentet passagerarfartyg betalade 2012. Segmentet tankfartyg var det segment som –2012 betalade mest i bolagsskatt. stod segmentet tankfartyg för av skattebetalningarna, segmentet passagerar- fartyg för och segmentet övriga lastfartyg för mindre än en procent. Segmentet passagerarfartyg och övriga last- fartyg ökade sin andel av skattebetalningarna medan segmentet tankfartyg minskade sina, se tabell 8.8. har många tankfartyg flaggat ut till andra register vilket innebär att de underliggande faktorerna bakom skattebasen inom bland annat detta segment är förändrade. Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Relateras skatten i förhållande till nettoomsättningen betalade samtliga kvalificerade bolag i urvalet för . Fördelning av ackumulerade överavskrivningar De ackumulerade överavskrivningarna var inte jämnt fördelade mellan segmenten . Den största delen av de ackumulerade överavskrivningarna fanns i aktiebolag som hade tankfartyg som huvudsegment. hade överavskriv- ningarna för samtliga företag i urvalet minskat med cirka Ekonomisk statistik för rederibranschen För segmentet tankfartyg har de acku- mulerade överavskrivningarna varit konstanta i absoluta tal men ökat i andel av den totala delen. Passagerarfartygens ackumulerade överavskrivningar hade i procentuella tal minskat från till över den undersökta perioden. Övriga lastfartyg låg relativt stabilt omkring 25–. Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Bland de aktiebolag som är kvalificerade i enlighet med de antaganden som gjorts i detta avsnitt var det färre än fem aktiebolag som hade både ackumulerade överavskrivningar och ackumulerade underskott . I de aktiebolag som hade belopp under båda posterna uppgick överavskrivningarna till och underskotten till . Det var elva aktiebolag som enbart hade underskott vilka uppgick till . Ackumulerade över- avskrivningar fanns hos 17 aktiebolag och dessa uppgick som nämnts till . 8.6Räkenskaper för aktiebolag vars fartyg är kvalificerade Om utredningen gör antagandet att alla fartyg som hyrs in är utan besättning och alla fartyg som hyrs ut är med besättning skulle i princip alla fartyg som är kvalificerade enligt utredningens föreslagna villkor inkluderas. I detta scenario är 116 företag och 455 fartyg kvalificerade för föreslaget tonnageskattesystem. Dessa fartyg omfattar ett brutto- Ekonomisk statistik för rederibranschen SOU 2015:4 tonnage om 8 586 506 och ett nettotonnage om 3 750 949. Tillsammans omsätter aktiebolagen och i statlig inkomstskatt betalar de . Skatten motsvarar av verksamheternas nettoomsättning. Det är 46 av företagen som betalade bolagsskatt . Färre än fem av företagen stod tillsammans för av skattebetalningarna. De ackumulerade överavskrivningarna är stora inom rederi- branschen. Utifrån detta urval har företagen ackumulerade överavskrivningar som uppgick till . var det 59 företag som hade ackumulerade överavskrivningar, varav fyra av företagen stod för av det totala värdet. De ackumulerade underskotten å sin sida uppgick endast till . 34 av företagen hade ackumulerade underskott varav fyra företag stod för av det totala värdet. I ovanstående aktiebolag var det inom segmentet rorofartyg och tankfartyg där de största ackumulerade överavskrivningarna åter- fanns. De uppgick till cirka 5,5 miljarder för rorofartyg samt för tankfartyg för . Inom segmentet rorofartyg var det 83 fartyg som var fördelade på 31 företag och inom segmentet tankfartyg 195 fartyg fördelade på 40 företag. Segmentet rorofartyg hade i acku- mulerade underskott, följt av passagerarfartyg som hade och tankfartyg med . Tankfartyg är det segment som betalade mest i skatt, . Bolagsskatten varierade – 2012 för segmentet tankfartyg, från i början av perioden till året därpå för att sedan öka till . En förklaring till skillnaderna i överskottet som genererat bolagsskatten kan vara fartygsförsäljningar. Det är inom segmentet tankfartyg som utflaggningen från det svenska registret har varit som störst. Segmentet rorofartyg betalade 2012. Övriga lastfartyg betalade och segmentet passagerarfartyg . För detaljerade uppgifter fördelat på segment hänvisas till tabellerna 8.10–8.14. Ekonomisk statistik för rederibranschen Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar . Ekonomisk statistik för rederibranschen Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Ekonomisk statistik för rederibranschen Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Ekonomisk statistik för rederibranschen Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar Ekonomisk statistik för rederibranschen Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Segmentens andel av skattebetalningarna Totalt för alla fartyg vars aktiebolag inte nödvändigtvis var kvalifi- cerade betalades det 2012. Utav detta hänfördes från segmentet tankfartyg, från segmentet rorofartyg, från segmenten övriga lastfartyg samt från segmentet passagerarfartyg. Ekonomisk statistik för rederibranschen var det segment som –2012 betalade mest i bolagsskatt. stod segmentet tankfartyg för av skattebetalningarna, segmentet passagerarfartyg för , segmentet rorofartyg för cirka en procent och seg- mentet övriga lastfartyg för mindre än en procent. Passagerar- fartygen, rorofartygen och övriga lastfartyg ökade sin andel av skattebetalningarna medan tankfartygen minskade sin, se tabell 8.15. har bland annat många tankfartyg flaggat ut till andra register vilket innebär att de underliggande faktorerna bakom skattebasen inom detta segment är förändrade. Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Relaterar man skatten i förhållande till nettoomsättningen betalade bolagen i urvalet och . Statlig inkomstskatt för aktiebolag som har kvalificerade fartyg kopplade till sig för åren 2003–2012 Under denna rubrik redovisas bolagsskatten för de aktiebolag som har kvalificerad verksamhet med kvalificerade fartyg för åren 2003– 2012. Skatteintäkterna från aktiebolag som har ett kvalificerat fartyg kopplat till sig varierar mycket mellan åren i likhet med de för aktiebolag som har både kvalificerade fartyg och kvalificerad verksamhet. Skatteintäkterna var som lägst med och som högst då de uppgick till Ekonomisk statistik för rederibranschen De genomsnittliga skatteintäkterna för tioårsperioden var . Skatteintäkterna följer den ekonomiska konjunkturcykeln. Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Fördelning av ackumulerade överavskrivningar De ackumulerade överavskrivningarna var inte jämnt fördelade mellan segmenten . De största delarna av de ackumulerade överavskrivningarna fanns i aktiebolag som hade rorofartyg och tankfartyg som huvudsegment. hade överavskrivningarna för alla företag i urvalet ökat med . Segmentet rorofartyg ökade sina överavskrivningar medan segmentet tankfartyg minskade något andelsmässigt. I absoluta tal ökade segmentet tankfartyg sina överavskrivningar. I absoluta tal hade företagen i segmentet rorofartyg ökat de ackumulerade överavskrivningarna med . Företagen i segmentet passagerarfartyg minskade sina ackumulerade överavskrivningar . Ekonomisk statistik för rederibranschen Källa: SCB , Lighthouse, , egna beräkningar. Bland alla aktiebolag som har kvalificerade fartyg var det 13 aktiebolag som hade både ackumulerade överavskrivningar och ackumulerade underskott. I de aktiebolag som hade belopp under båda posterna uppgick de ackumulerade överavskrivningarna till och de ackumulerade underskotten till . Det var 34 aktiebolag som enbart hade underskott vilka uppgick till . Ackumu- lerade överavskrivningar fanns hos 59 aktiebolag och dessa uppgick som nämnts till . har delgivit utredningen uppgifter om hur mycket deras medlemsföretag betalade i bolagsskatt inkomståren 2011–2013. Företagen var 64 till antalet . Avseende uppgick skatten till och sjönk sedan till samt . Under samtliga år var det färre än hälften av företagen som betalade bolagsskatt i . De företag som betalade skatt under mer än ett av åren betalade enbart en mindre summa. Enligt är flertalet av dessa företag sådana som inte kommer att vara aktuella för tonnageskatt, t.ex. kommunala och privata bogserbolag, trosshanteringsföretag etc. En stor del av statens skatteintäkter härrörde från ett fåtal företag. –2012 betalades mellan av Ekonomisk statistik för rederibranschen skatteintäkterna av färre än fem företag . I många av fallen var fartygsförsäljningar den underliggande orsaken till skatte- inbetalningarna. Utifrån denna statistik är det svårt att se om det är ett visst segment som står för en större del av skatteinbetalningarna. Företag som ingår i koncerner, vilket innebär att de har större möjligheter till t.ex. koncernbidrag, tenderar att betala mindre eller inget alls i skatt. Det går inte heller att utläsa vilka av företagen som hade kvalificerade fartyg och kvalificerade verksamheter. Enligt har antalet fartyg som skulle kunna ingå i tonnageskattesystemet minskat till under 100 fartyg. gör bedömningen att med den fartygsflotta som har haft är bolagsskattenivån sammanlagt , inklusive sådana verksamheter som inte kommer att kunna ingå i ett tonnageskattesystem. Om den senare typen av företag frånräknas hamnar den sammanlagda bolagsskatten från aktuella företag på strax enligt . 8.8Nyckeltal och lönsamhet för företag inom sjöfartsstödet För att följa upp nyckeltal och hur lönsamheten ser ut inom rederiföretag har utredningen använt Trafikanalys rapport om sjöfartsstödets effekter25. Rapporten innehåller en utvärdering av de finansiella effekterna av sjöfartsstödet till företagen. Det är 40 företag som omfattas av analysen för och 37 stycken för . Rapporten har delat in företagen i segmenten storrederi26, tankfartyg, torrlastfartyg, färjesjöfart och management27. Utgångs- punkten i den finansiella informationen kommer från företagens årsbokslut. 25Trafikanalys, Sjöfartsstödets effekter, 2012, 2013 26Storrederier avser bolag med rederiverksamhet som kan anses vara diversifierad med verksamhet inom flera olika segment samt med en nettoomsättning större än 2 mdkr. 27Flera företag har som huvudsaklig verksamhet att hantera personal till andra företag i sjöfartsnäringen. Dessa företag benämns i denna rapport som managementbolag. Ekonomisk statistik för rederibranschen Sammanfattningsvis anges i rapporten att lönsamheten bland företagen har ökat . Det är dock fortfarande ansträngt i branschen även om det ser olika ut i segmenten. På aggregerad nivå har dock vinstmarginalerna generellt förbättrats och räntabiliteten har ökat. För företagen 2012, dvs. 40 företag av de 49 företag som fick sjöfartsstöd, har den sammanlagda omsättningen minskat med till och det sammanlagda resultatet har sjunkit med jämfört med till . omfattade undersökningen 37 företag. Dessa 37 företag hade en omsättning på och resultatet efter finansiellt netto uppgick till . Trots att sjöfartsstödet minskade från till ökade omsättningen och resultatet. visade segmenten storrederi, tankfartyg och färjesjöfart lönsamhet medan torrlast och management gick med förlust. Trots detta visar branschen som helhet upp ett positivt resultat. Ser man till vinstmarginalen visar både färjesjöfart och management upp negativa siffror, dock har det i medelvärde och på aggregerad nivå förbättrats till 2013 jämfört med . Slutsatserna i rapporten är att sjöfartsstödet har en fortsatt stor betydelse för lönsamheten i de olika segmenten. Sammantaget så omfattar sjöfartsstödet av nettoomsättningen i företagen. När sjöfartsstödet exkluderas får samtliga segment utom storrederier negativa vinstmarginaler och segmenten färjesjöfart och management får t.o.m. kraftigt negativa vinstmarginaler. har dock inneburit förbättrade vinstmarginaler även om en exkludering av sjöfartsstödet innebär en negativ marginal för företagen. För företagen i urvalet och för branschen som helhet kan konstateras en sjunkande omsättning men ett förbättrat resultat, samt att sjöfartsstödet har en stor betydelse för lönsamheten. Det är endast segmentet storrederier som kan uppvisa en positiv vinstmarginal utan sjöfartsstöd. Sjöfartsstödet är alltså viktigare för de andra segmenten än för storrederier. Ekonomisk statistik för rederibranschen Relateras den ekonomiska situationen i företagen i urvalet SNI-kod ökade överskottet från cirka 280 miljoner överavskrivningarna minskade med nästan 2 miljarder Även periodiseringsfonderna minskade och nästintill halverades och uppgick till . Statens skatteintäkter från företagen i urvalet ökade å andra sidan från till . Antalet företag skiljde sig mycket åt mellan åren. var det 944 företag i urvalet och var det 495. I en jämförelse av de offentliga skatteintäkterna i form av bolagsskatt i ökade de mellan åren, från att nettoomsättningen var på samma nivå båda de jämförda åren ökade vinsten i företagen och således statens skatteintäkter. De ackumulerade över- avskrivningarna var högre i relation till nettoomsättningen 2003 jämfört . Som en följd av att de ackumulerade överavskrivningarna minskade har även underskotten minskat och således har företagen bidragit med mer i bolagsskatt. Detta kan bero på att fartyg har sålts och de obeskattade reserverna har återförts till beskattning men kan sam- tidigt ha sin förklaring i att det är färre företag i urvalet uppgifter. Aktiebolag som har kvalificerade verksamheter och kvalificerade fartyg samt aktiebolag med kvalificerade fartyg De beräkningar som redovisats under avsnitt 8.5, visar räkenskaps- uppgifter för aktiebolag som har både kvalificerad verksamhet och kvalificerade fartyg och som därför skulle ha möjlighet att välja att träda in i tonnageskattesystemet. För att verksamheten ska vara kvalificerad krävs att företagets totala flotta består av fartyg med Ekonomisk statistik för rederibranschen SOU 2015:4 svensk flagg och att företaget äger av det totala bruttotonnaget. Med ägt tonnage avses även inhyrt tonnage utan besättning. Så som ägarstrukturen ser ut av tonnaget är det endast ett fåtal fartyg och företag som blir kvalificerade enligt utredningens förslag till tonnageskattesystem. För att jämföra dessa räkenskaper med motsvarande uppgifter för alla de aktiebolag som har ett kvalificerat fartyg kopplat till sig men där verksamheterna i sig inte är kvalificerade har uppgifter beräknats även för dessa företag, trots att de inte uppfyller kraven för tonnageskattesystemet. Detta har gjorts för att få en uppfattning om hur räkenskaperna ser ut för branschen som helhet. De uppgifter som beräknats för aktiebolag med kvalificerade fartyg men där alla verksamheter inte är kvalificerade kan ses som en övre gräns. Till exempel uppgick de ackumulerade överavskriv- ningarna för kvalificerade aktiebolag till och för aktiebolag med kvalificerade fartyg till . När det gäller underskotten uppgick de för kvalificerade aktiebolag till och för aktiebolag med kvalificerade fartyg till . Skatteintäkterna till den offentliga sektorn, avseende statlig inkomstskatt eller bolagsskatt, uppgick för kvalificerade aktiebolag till och för aktiebolag med kvalificerade fartyg till . För samtliga ekonomiska poster skiljer sig de olika scenarierna kraftigt åt men runt det högre beloppet kan ses som en övre gräns. De segment som hade de största ackumulerade överavskriv- ningarna sett till alla kvalificerade fartyg var rorofartyg och tank- fartyg med respektive . Inom segmentet tankfartyg var de konstanta medan de inom segmentet rorofartyg rörde sig uppåt. Företagen inom segmentet passagerarfartyg minskade de ackumulerade överavskriv- ningarna . Eftersom den undersökta perioden endast är är det svårt att dra en slutsats kring om de är avtagande eller stigande även . För alla kvalificerade verksamheter minskade överavskrivningarna i samtliga segment. Segmentet tankfartyg var det segment som i samtliga fall stod för den största delen av statens skatteintäkter. Statens skatte- intäkter från företagen i urvalet varierade ganska mycket mellan åren vilket gjorde att utredningen valde att studera skatten utifrån Ekonomisk statistik för rederibranschen De år som användes för att räkna ut genom- snittet för tioårsperioden är 2003 till 2012. borde en konjunkturcykel täckas och ett snitt av statens skatteintäkter visar tydligare hur skatteintäkterna ser ut . Vissa år var skatte- betalningarna större vilket kan härröra från vinst av fartygs- försäljningar som inte har återinvesterats och vilka har genererat skattskyldighet samt från företag som flaggat ut sina fartyg och som kan komma att ingå i företag utanför . Denna anledning gör att det är nödvändigt att se till skattebetalningarna . Segmenten tankfartyg och torrlastfartyg är de segment som till största delen har flaggat ut. minskade bruttotonnaget för torrlastfartygen och kapaciteten hos tank- fartygen minskade . Året därpå minskade utflagg- ningstakten något och uppgick till för torrlastfartygen och till för tankfartygen. Den ökade utflaggningen av tankfartyg skulle kunna förklara att segmentet tankfartyg stod för den största delen av statens skatteintäkter. Vid en försäljning av fartygen löses den obeskattade reserven, den ackumulerade över- avskrivningen, upp och återförs till beskattning. Uppgifterna från visar att deras 64 medlemsföretag betalade i bolagsskatt, och . Det var ett fåtal av företagen som betalade en stor del av statens skatteintäkter. Skatteinbetalningarna härrörde då från fartygsförsäljningar till följd av utflaggning eller att företagen till följd av det ekonomiska läget på marknaden vid försäljning av ett fartyg inte kunde återinvestera i nya fartyg. I urvalet med kvalificerade verksamheter som har kvalificerade fartyg var det endast en liten del av de företag som hade acku- mulerade överavskrivningar som också hade ackumulerade under- skott. Det var färre än fem företag som både hade ackumulerade Ekonomisk statistik för rederibranschen överavskrivningar och ackumulerade underskott vilka uppgick till respektive . Även i urvalet med alla aktiebolag som har kvalificerade fartyg var det få som hade både ackumulerade överavskrivningar och ackumulerade under- skott, endast 13 företag. De ackumulerade överavskrivningarna uppgick i detta scenario till och de ackumulerade underskotten till . Både när det gäller fördelningen av statens skatteintäkter och de ackumulerade överavskrivningarna var de fördelade på ett antal företag och inte jämt fördelade på alla. I samtliga urval stod ett fåtal företag för ett högt belopp. Utifrån Trafikanalys rapport om sjöfartsstödets effekter kan observeras att lönsamheten bland rederier har ökat även om det är ansträngt i branschen. För företagen i urvalet och för branschen som helhet har omsättningen minskat men ett förbättrat resultat kan observeras. Studien har gjorts utifrån sjöfartsstödets betydelse för företagen och det kan konstateras att sjöfartsstödet har en stor betydelse för lönsam- heten. Det är endast segmentet storrederier som kan uppvisa en positiv vinstmarginal utan sjöfartsstöd. Sjöfartsstödet är alltså viktigare för de andra segmenten än storrederier. 9Några argument kring tonnageskattesystem Enligt direktivet är målsättningen att den svenska sjöfartsnäringen ur ett internationellt perspektiv ska vara konkurrenskraftig. Ett av syftena med utredningen är att få fler företag att flagga sina fartyg i det svenska registret och bära svensk flagg. Den svenska handelsflottan har fortsatt att minska och utflagg- ningen har bland annat skett till register i vår geografiska närhet, vilket är ett tecken på att det svenska registret inte är tillräckligt konkurrenskraftigt. Det har varit en tydlig trend att det svenska registret övergetts till förmån för register som medfört lägre kostnader och andra villkor. För att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft tog den dåvarande regeringen fram en handlingsplan, som bland annat bygger på betänkandet Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar (SOU 2010:73). I betänkandet tas det upp att avsaknaden av ett tonnageskattesystem i innebär en avvikelse från hur det ser ut i de flesta av EU:s övriga sjöfartsnationer. I detta kapitel redovisas några argument kring införandet av ett tonnageskattesystem som har lagts fram i olika sammanhang. 9.1.1Studier om tonnageskattens betydelse Flera studier om tonnageskattens betydelse har gjorts. Ett antal har gåtts igenom av utredningen med hjälp av Trafikanalys och en sam- manfattning av studierna presenteras i detta avsnitt. Några argument kring tonnageskattesystem Betänkandet Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar (SOU 2010:73) Av betänkandet Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar (SOU 2010:73) framgår flera skäl till att bör stödja den svenska sjöfarten så att en svenskflaggad handelsflotta kan bibehållas. Utredningen nämner främst tre faktorer som motiverar ett bibe- hållande av den svenska handelsflottan. Dessa är möjlig- heter att påverka arbetet inom internationella organisationer vad gäller miljö- och sjösäkerhet, upprätthållandet av sjöfartskompe- i samt möjlighet att bidra till uppfyllelsen av de strategiska målen för EU:s sjöfartspolitik. Utredningen pekar även på en annan viktig grund för att bibehålla den svenska handelsflottan, nämligen vikten av att bidra till att vidmakthålla och utveckla det svenska maritima klustret. Sjötransporter till och från utgör en viktig del av den svenska transportförsörjningen. En mycket stor andel av totala export- och importvolymer mätt i ton, transporteras under någon del av transportkedjan med fartyg. I betänkandet anges vidare att det svenska näringslivet visser- ligen inte är beroende av att sjötransporterna bär svensk flagg, men att det skulle underlätta samarbetet mellan exportör och rederi. Utredningen föreslår åtgärder som syftar till att ska kunna bidra till att uppfylla målen för EU:s sjöfartspolitik, upprätt- hålla sjöfartskompetensen och vara pådrivande i internationella sammanhang. Som angetts ovan drar utredningen slutsatsen att ett svenskt tonnageskattesystem skulle innebära att konkurrens- förutsättningarna för svenskflaggade fartyg blev mer likvärdiga de som finns i de flesta andra europeiska sjöfartsnationer. Det ekonomiska värdet av EU:s sjöfart På uppdrag av den () har Economics skrivit en rapport om det ekonomiska värdet av EU:s sjöfart. I denna rapport analyseras ett urval av länder inom EU som har infört tonnageskatt men även länder som valt att inte göra det, bland annat . Studien visar att de länder som har ett tonnageskattesystem har haft en stabilt ökande omfattning av handelsflottan medan de som inte har infört ett system med Några argument kring tonnageskattesystem tonnageskatt i många fall har haft en minskning i den inhemskt registrerade flottan. Rapporten lyfter fram som ett exempel på hur handelsflottan kan utvecklas om företagen inom EU inte har samma konkurrensförutsättningar. Bland de länder som infört tonnageskatt, i denna studie , , och , har den kontrollerade flottan ökat markant i samtliga länder. nämns som det land som har haft en eller sjunkande kontrollerad handelsflotta.28 Tonnageskatten har lett till ökat tonnage, men inte fler sjömän med härkomst från EU Leggate & McConville (2005) konstaterar i studien is it working? att tonnageskatten har medfört ett ökat tonnage i de register inom EU där en sådan skatt har införts. Enligt studien har tonnaget ökat snabbare än antalet fartyg, vilket förklaras med att tonnageskatten gynnar större fartyg i relation till mindre. Majori- teten av ökningarna i tonnaget har skett i containersektorn. I studien av Leggate & McConville (2005) konstateras även att det inte bara är äldre fartyg som åter registreras i det inhemska regi- stret, utan också nya fartyg. Detta har fått till följd att EU-flottans ålder har sjunkit från i genomsnitt till mellan åren 1997–2003.