sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — Detta förklaras dels av låga eller nästan obefintliga kostnader för att kopiera och sprida digitala produkter samt att innovationer på oändligt många sätt kan kombineras ihop och skapa nya innovationer. Dessutom är inträdesbarriärerna låga, vilket underlättar för nya aktörer på marknaden. Det är digitalise- ringens teknologi som skapar den exponentiella karaktären av ut- vecklingskurvan och vi skördar nu de frukter vars frön såddes under it-eran. finns det en teknisk mognad bland konsumenter och företag, och den kapacitet som tidigare fanns i datorer och lap- tops bär vi nu ständigt med oss (mobiltelefoner). Vi har anpassat vårt beteende och vår livsstil till att ständigt ha tillgång till mjuk- vara och Internet. Digitaliseringen innebär att marginalkostnaderna för kopiering och distribution går mot noll. Vi går från knapphet till riklig till- gång och det pågår en utbudschock av digitala tjänster. (2014) diskuterar möjligheten till extrema produktivitetsökningar till följd av att marginalkostnaderna för produktion går mot noll. Produktivitet mäter effektiviteten i produktionen som kvoten mellan den slutliga produktionen och insatsvarorna. När marginalkostna- den för insatsvarorna går mot noll, kan produktivitetsökningarna bli mycket stora. Förnyelsebar energi, 3D-skrivare inom tillverkning och universitets- utbildning genom Courses (MOOCs) är alla exempel på områden där det finns betydande potential. När en hög initial kostnad för forskning och utveckling har skett kan varan produ- ceras till en mycket låg marginalkostnad. Vi är långt ifrån mycket låga priser på energi, avancerade 3D-printade varor och universitetsutbild- ning. Det finns dock andra områden där trenden mot låga marginal- kostnader märks för både producenter och konsumenter. Framför allt inom digitala tjänster, som e-handel, media och musik har utvecklingen kommit långt. (Felländer och Breman, 2014) Just nu är vi på väg in i den andra fasen av den exponentiella ut- vecklingen. ligger i framkant när det gäller it-penetration, mobil it-användning och it-infrastruktur. Ett av skälen är det sena 1990-talets it-boom och påföljande it-krasch. lärde oss mycket om styrning av finansmarknaderna, investeringar i digital infrastruktur och utbildning samt om att uppnå en kritisk massa av serieentreprenörer med erfarenheter från digitala satsningar. Det betyder att har en stor potential när det gäller att välkomna digitalisering. Med rätt utbildning och under rätt omständigheter kan de jobb som försvinner till följd av digitalisering och robotise- ring ersättas av innovationer, egenföretagare eller frilansare i del- ningsekonomin. En del av dagens innovationer och nya företag kommer sannolikt inte att överleva i detta klimat med s.k. open source, transperens och stora möjligheter till kopiering. Utifrån ett företagsperspektiv är det viktigt att skapa inträdesbarriärer som försvårar kopiering och stärker konkurrenskraften. Detta kan exem- pelvis göras genom avancerad teknologi. Satsningar på samverkan mellan universitet, näringsliv och riskkapital är därför av central betydelse för att skapa innovationer som överlever och inte riskerar att kopieras. Detta diskuteras mer ingående nedan. Digitaliseringen skapar gömda produktivitetsvinster Tillverkningsindustrin utgör en minskande del av eko- nomi. Historiskt har produktivitetstillväxten i denna del av ekono- min generellt varit högre än inom övriga delar, och därför drivit stora delar av den totala produktivitetstillväxten. När nu tillverk- ningsindustrins vikt minskar, kan digitaliseringen anta rollen som tillväxtmotor för produktiviteten både inom tillverkningsindustrin och inom tjänstesektorn. Som vid alla andra teknologiska para- digmskiften, finns det dock en viss eftersläpning mellan introduk- tionen av den nya teknologin och produktivitet. Dessutom finns betydande utmaningar i att mäta digitaliseringens effekter på pro- duktiviteten. Sedan finanskrisen har den svenska ekonomin återhämtat sig väl, med en god utveckling i hushållens konsumtionsutrymme. Men har det skett en djup nedgång i produktionen inom till- verkningsindustrin. Svensk ekonomi drivs i allt större utsträckning av tjänstesektorn. Historiskt har industrin varit avgörande för pro- duktiviteten (figur 3). Källa: Konjunkturläget, . Vad ska då driva produktiviteten i svensk ekonomi framöver? Av diskussionen nedan framgår att digitaliseringen innebär en enorm produktivitetspotential. Sjukvårdssektorn och transportsektorn är exempel på sektorer där produktivitetsvinsterna från digitalise- ringen skulle leda till minskade statliga utgifter. En del forskare hävdar att de produktivitetsvinster som it- genombrottet medförde nu är över och att vi är på väg in i en era med stagnation och låg produktivitetstillväxt. Men i takt med att praktiskt taget alla sektorer i ekonomin anammar digitaliseringen, som IT blir alltmer mobilt, kan det lika väl vara så att vi är på väg mot en ny era med potentiella produktivitetsvinster. har definierats som en genombrottsteknik2 (”general purpose technology”) som höjer den generella produktivitetsnivån. Mobil IT har potential att bli den nästa genombrottstekniken. Källa: IHS/Industry data/Ofcom. Delningsekonomin påverkar ekonomin på djupet, eftersom använd- ningen av mobiltelefoner kommer att göra det både möjligt och vanligt att använda digitala plattformar. Dessa effekter kommer snart att för- stärkas ytterligare genom chips i våra kroppar och sakernas internet. (Felländer, och , 2015) Som vid alla tekniska paradigmskiften, släpar vissa produktivitets- vinster efter (och , 2006). Organisationer och utbildningsväsendet måste anpassa sig. Att digitaliseringen är skill- biased (den kompletterar högutbildade i större utsträckning än lågutbildade) skulle kunna förklara den förhållandevis stora efter- släpningen. 2 Teknik som får genomslag på stora delar av ekonomin. exempel är ångmaskinen och elektrifieringen. Se Bresnahan och Trajtenberg (1995) för mer om detta. Produktivitetsvinsterna av digitaliseringen är svåra att fånga Officiell statistik ger dock inte en helt rättvisande bild av produkti- viteten. Samtal som rings via Skype registreras exempelvis inte i den officiella statistiken, och därför kan både konsumtionen och pro- duktiviteten underskattas till viss del. Ett annat exempel är använd- ningen av Waze, en gemenskapsbaserad trafik- och navigationsapp. Appen sätter bilister i samma område i kontakt med varandra och låter dem dela trafik- och väginformation i realtid så att alla kan spara tid och bensinpengar. Det är en kostnadsfri, digital tjänst som inte tydligt fångas upp i konsumtionsstatistiken. BNP mäter värdet av transaktioner, medan digitala gratistjänster skapar konsument- nytta som är mer svårfångad. Digitala tjänster ger tidsoptimering och lägre marginalkostnader. Tidsoptimering har aldrig fångats upp av den officiella statistiken. I den mån den mäter konsumentnytta, är storleken av mätfelet allt viktigare och ökar sedan i samma takt som digitaliseringen framskrider. Det är av stor betydelse att forskning och statistikmyndigheter finner nya sätt att mäta dessa tidsoptimeringsvinster som traditionella makroekonomiska modeller behöver anpassas för att fånga den nya dynamiken. Det kommer dock att ta tid för de offici- ella statistiska centralbyråerna att anpassa sina metoder till den enorma mängden av data. Digitaliseringen skapar strukturell prispress Det finns flera olika trender i ekonomin som pressar ner infla- tionen. Digitaliseringen framsteg är en av dessa trender. Enligt uppskattningar från , påverkas av den svenska KPI-korgen direkt eller indirekt av digitaliseringen. Digitalise- ringen driver också på globaliseringen och pristransperens. Digitala plattformar sammanför konsumenter och låntagare med producen- ter och långivare över hela världen. Det finns en ökad tillgång på varor och tjänster till lägre kostnad. Det uppstår nya prismekanis- mer som inte fångas av traditionella makroekonomiska modeller. Dessa nya mekanismer påverkar både utbudssidan och efterfråge- sidan. På efterfrågesidan bidrar de digitala plattformarna till ökad transpa- rens och priskonkurrens. Det leder till att nya marknader öppnas och att nya företag startas, så kallade born globals och mikromulti- nationella företag. Dessa typer av företag verkar på en global mark- nad redan från början. Även lokala tjänster, som varit skyddade, utsätts för internationell konkurrens. Inträdesbarriärerna är låga och tekniken har demokratiserat entreprenörskapet. Utbud och efterfrågan kan matchas bättre när digitala plattformar ersätter traditionella mellanhänder. Outnyttjad kapacitet får också ett tydli- gare och mer transparent marknadsvärde, vilket ökar möjligheterna till nya intäkter. Denna mekanism, där digitaliseringen driver på globalisering, transparens och konkurrens, har existerat . När vi nu går in i den andra delen av den exponentiella utveck- lingskurvan, kommer priser att påverkas i större utsträckning . Det dyker upp nya mönster som inte kan fångas fullt ut i makroekonomiska modeller. Vi ser nu att svenska företag har svårt att öka sina marginaler, trots att efterfrågan i svensk ekonomi ökar. Dessutom är det möjligt att den ”dolda” konsumtionen av kost- nadsfria digitala varor gör att KPI-korgen inte har rätt samman- sättning. På utbudssidan sjunker marginalkostnaderna för digitala tjänster och det sker därmed en utbudschock av digitala tjänster (kostnaden för att kopiera, distribuera och transportera digitala tjänster går mot noll). Två exempel är Moocs-kurser (Courses) och strömmad musik. Marginalpriset på t.ex. musik- konsumtion sjunker, men enhetspriset fångas inte fullt ut i den officiella statistiken. Abonnemangsavgifter kvalitetsjusteras, men det finns anledning att tro att inte all konsumtion fångas och därmed inte heller det fallande marginalpriset. Income Swedish music industry, by format Price decline of on music consumption since 2006 Källa: IFPI, musikförsäljningsstatistik. genomförde ett räkneexempel för att kunna kvantifiera digitaliseringens inverkan på de underliggande priserna. Givet att enhetspriset, i detta fall pris per lyssnad låt, används i stället för SCB:s kvalitetskorrigerade prenumerationsavgift för ett Spotify- abonnemang, fångas prispressen. Givet att en användare lyssnar på tio nya låtar , har priset på musik fallit . Läggs 20 nya låtar till, har priset minskat med . Digitala plattformar sänker transaktionskostnaderna, vilka kan definieras som kostnaderna för att genomföra någon form av ut- byte eller delta på marknaden. Transaktionskostnader kan exempli- fieras som tiden en individ ägnar åt att utvärdera och jämföra priser och kvalitet på varor och tjänster eller som kostnaden för att ta sig till en fysisk butik. Digitaliseringen har gjort det väsentligt lättare för konsumenter att jämföra produkter och priser. I det fall som en beställning över internet är möjlig att genomföra, behöver konsu- menten inte heller besöka en fysisk butik. Före internet var tran- saktionskostnaden för att samordna grupper av människor med såväl skilda som likartade behov och preferenser hög, och att dela produkter var opraktiskt. Osynlig produktivitetstillväxt kan vara en anledning till prispress Som nämnts i tidigare avsnitt kan produktiviteten underskattas i samband med att konsumtionen av digitala tjänster inte fångas fullt ut i statistiken. Den underskattade produktivitetsökningen skulle därför kunna vara en faktor som bidrar till prispress. Slutligen är även löneutvecklingen en faktor som pressar ned infla- tionen. Digitaliseringen innebär att rutinartade uppgifterna inom tillverkningsindustrin och tjänstesektorn automatiseras och roboti- seras. Det skapar en teknologisk arbetslöshet främst bland de med medelhög utbildning och konkurrensen om jobben i den lågkvalifi- cerade sektorn ökar (Autor, 2014). Den ökade konkurrensen i den lågkvalificerade sektorn gör det svårare för individer med låg ut- bildning att finna sysselsättning och leder till en ökad lönepress. Sådana strukturella faktorer dämpar löneökningarna. Pristrenden är emellertid polariserad. De digitala plattformarna som möjliggör delning kommer inte att påverka alla delar av ekono- min. Allt som går att digitalisera kommer att digitaliseras och pris- erna kommer att sjunka. Det som inte går att digitalisera kommer tvärtom att öka i värde. Marknadsplatser för konst digitaliseras till exempel genom att auktioner hålls på digitala plattformar. Men de exklusivaste verken säljs på traditionella auktioner, där det fysiska mötet tycks ha en avgörande betydelse för helhetsupplevelsen. Prisutvecklingen går isär och organisationer och företag måste identi- fiera de produkter och tjänster som kommer att öka i värde i den del av världen som inte digitaliseras. Detta illustreras av citatet nedan: som värdet på det som kan digitaliseras sjunker mot noll ökar värdet på det icke digitaliserbara. Detta är mycket tydligt inom musikbranschen, där artister inte längre på samma sätt tjänar pengar på försäljning av CD-skivor eller musiknedladdning, utan på konserter och reklamuppdrag etc. Vi betalar exempelvis ingenting för att se en artist på Youtube men är beredda att betala mycket för en konsert (Schlingmann och 2014). Till exempel har priset på teater- biljetter ökat . (Felländer och Breman, 2014) Knäckfrågan är vilken strategi kan använda för att motverka desinflation i den här miljön, där både utbud och efter- frågan påverkas . Och hur skadlig är den desinflation som beror av effekter på utbudssidan? Den största utmaningen är att skilja på faktorer som påverkar utbuds- respektive efterfrågesidan. Det är en mycket svår uppgift. Jag ser tre huvudalternativ för Riks- banken: Det första alternativet är att avvakta tills produktionsgapet har slutits. Det sker när resursanvändningen normaliseras och tillväx- ten ligger nära den potentiella. Då kan man bortse från de cykliska faktorerna och det blir lättare att utvärdera de strukturella meka- nismernas betydelse. Denna strategi kan dock vara riskabel efter- som inflationsförväntningarna redan har sjunkit och en fortsatt nedgång skulle kunna göra stor skada. Inflationsförväntningarna är ett av de viktigaste medlen som kan användas för att pressa upp den faktiska inflationen. Den andra tänkbara strategin är att påverka efterfrågan genom att föra en ännu expansivare penningpolitik. En ännu mer negativ reporänta, fler kvantitativa lättnader eller valutainterventioner är tänkbara åtgärder som kan vidta. Ytterligare penning- politiska lättnader kan dock ha begränsade möjligheter att påverka den reala ekonomin. Dessutom finns det en risk för att priset på tillgångar drivs upp, något som kan orsaka finansiell instabilitet . Den tredje möjligheten är att återgå till ett inflationsmåls- intervall för att skapa mer utrymme att avvika från 2-procents- målet. Det skulle dock betyda en ny penningpolitisk hållning, och det är för tidigt att göra en sådan förändring innan vi har en hel- hetsförståelse av de underliggande mekanismerna. Det behövs en ingående utredning som kan ge en tydligare bild av hur prismekanismer påverkas av digitaliseringen. Inflationen i har påverkats ganska mycket av digitaliseringen jämfört med i andra länder. Den digitala mognaden och it-penetrationen i hör till de högsta i världen. verkar ha begrän- sade möjligheter att påverka hur digitaliseringen påverkar infla- tionen, och därmed är det möjligt att penningpolitiken är för expansiv. För att ska kunna fokusera på att få upp inflationen, behöver makroåtgärder vidtas för att förhindra att hushållens stig- ande skuldsättning skapar obalanser. Men de verktyg som makro- tillsynen har till sitt förfogande försämrar i viss mån bostadsmark- nadens funktionssätt. Lånetak och amorteringskrav kan förstärka ”insider/outsider”-effekten på bostadsmarknaden och minska rörligheten. Det behövs därför strukturreformer som ökar rörlig- heten på bostadsmarknaden och nya infrastruktursatsningar som utökar arbetsmarknadsregioner och på så vis fungerar som ett sätt att komma till rätta med bostadsbristen. Digitaliseringen förändrar arbetsmarknaden i grunden Arbetsmarknaden förändras i grunden av digitaliseringen. Jobb för- svinner och ersätts av digitala plattformar och robotar. Men liksom i varje teknologiskt paradigmskifte, skapas nya innovationer och en del av de jobben som försvinner ersätts med nya. De nya jobb som skapas kommer dock se annorlunda ut. Digitaliseringen möjliggör individualisering och i stället för traditionella jobb kommer olika typer av uppdrag erbjudas och ”bytas” inom delningsekonomin. Nya företag som Mojang, med 39 anställda, såldes för till Microsoft. Det kan jämföras med , med 21 000 anställda, som såldes till Geely för . Vissa av de nya företagen verkar alltså skapa färre jobb än de traditionella. Det skapas mer jobb inom den kunskapsintensiva tjänstesektorn. De, i sin tur, skapar en efterfrågan på jobb inom den lokala tjänste- sektorn, exempelvis på hårfrisörer och lokalvårdare. Moretti och (2013) uppskattar att ett jobb inom en kunskapsintensiv och internationellt konkurrensutsatt bransch skapar tre nya jobb inom den lokala tjänstesektorn. Autor och (2013) menar att teknologin kompletterar högutbildad arbetskraft, men ofta ersätter låg- och mellanutbildad arbetskraft som har rutinartade arbetsupp- gifter. I samband med att rutinartade arbetsuppgifter substitueras med teknik och att sysselsättningen och reallöner stiger för hög- utbildade, ökar efterfrågan av jobb inom den lokala tjänstesektorn. Amerikanska data visar att sysselsättningen ökat för grupperna med minst utbildning, medan sysselsättningen för dem däremellan har minskat. Om än inte lika tydligt, så visar svenska data på samma trend (Goos, Manning, , 2009). Som beskrivits tidigare, pågår det en så kallad ”Middle Paying ” (Autor, 2014). Arbetslösa från de mellanbetalda jobben söker sig i större utstäckning till låglönejobben än till höglönejobben, vilket skapar en ökad konkurrens om låglönejobb. I har arbetslös- heten kunnat falla eftersom inträdesbarriärerna till låglönejobben är lägre (lägre lägstalöner) och att det finns fler låglönejobb. I har arbetslösheten inte fallit i liknande utsträckning. Detta kan delvis förklaras av att vi har högre inträdesbarriärer (högre lägsta- löner) och att vi har den lägsta andelen låglönejobb i EU. I vårpro- positionen 2015 fokuseras på utbildning för att skapa sysselsättning och minska arbetslösheten. Det ligger i linje med att möta utma- ningarna på arbetsmarknaden i samband med digitaliseringen. Men, inom EU tar emot flest flyktingar efter . Hur ska dessa integreras i samhället utan fler instegsjobb? För att digitalise- ringens positiva spridningseffekter på resterande delar av ekonomin ska kunna ske, krävs möjligtvis att utbildningssatsningarna kom- pletteras med lägre inträdesbarriärer inom den lokala tjänstesektorn. Jobb försvinner – och andra tillkommer Inom akademin och bland beslutsfattare förs debatten om hur arbetsmarknaden påverkas av digitalisering och internationalisering (se t.ex. Moretti, 2013; , 2012; Brynjolfsson och McAfee, 2014). Forskning visar att av svenska yrken riskerar att ersättas av digital teknik . Motsvarande siffra för är (Fölster 2015, och , 2013). Det är främst rutinartade jobb inom handel och administration, men även vissa högkvalificerade jobb, som kan komma att ersättas. Från att ha ersatt muskler, ersätter den nya teknologin även den mänskliga hjärnan i allt högre utsträckning. påverkas sanno- likt mer än jämförbara länder av denna teknologiska jobb-substitue- ring, eftersom fortfarande har många industrijobb som kan komma att automatiseras (Fölster och , 2014). Vidare kan det faktum att har höga lägstalöner öka incitamenten att ersätta arbetskraft med robotar. Under finanskrisen har denna strukturomvandling till viss del dolts av en hög cyklisk arbetslös- het. –2011 beräknas av alla jobb i cirka 450 000 jobb) ha försvunnit till följd av automa- tisering och en stor andel av de jobb som finns tros bli automatiserade (Fölster, 2015). Fölster konstaterar dock att syssel- sättningsgraden har varit relativt stabil. Det finns två skäl till det: Dels har digitaliseringen och inkomstökningar lett till en ökad efter- frågan på arbetskraft. Sedan har arbetsmarknadsreformer, framför allt riktade mot unga, haft stora effekter. Fölster delar in digitalise- ringens positiva effekter på sysselsättningen i tre kanaler: (1) ett ökat behov av arbetskraft som tar fram den digitala tekniken (inbe- griper datatekniker och ingenjörer), (2) ett ökat behöv av arbets- kraft som säljer digitaliserade tjänster och att (3) inkomstökningar och lägre priser på varor och tjänster ökar efterfrågan i ekonomin. När återhämtningen i ekonomin får fäste kommer den här skillna- den på arbetsmarknaden sannolikt att bli ännu tydligare. Arbetslös- heten koncentreras i allt högre grad till arbetstagare med kortare utbildning som har svårt att uppfylla kraven när arbetsmarknaden förändras (figur 5). Arbetslösa mellan 15-74 år Källa: (2013). Felländer och Breman (2014) redogör för siffror som visar att hög- utbildad arbetskraft har haft en reallöneutveckling på i . är reallönerna för vita män som bara har gymnasieexamen lägre än vad de var 1980 (Moretti, 2013). En konsekvens av detta är ökade inkomstklyftor. Liksom i finns en tendens till ökad lönespridningen i ; även här ökar efterfrågan på välutbildad arbetskraft som efterfrågan på arbetstagare utan gymnasieexamen minskar. Arbets- lösheten för universitetsutbildade individer ligger stadigt kring . Arbetslösheten för de som saknar gymnasieexamen har stigit till och gruppen utgör av alla arbetslösa Det är värt att notera att den här trenden har fortsatt både under finanskrisen och under den efterföljande eurokrisen. Trots dessa kriser har efterfrågan på högutbildad arbetskraft för- blivit hög, som det blir allt svårare för arbetstagare med lägre utbildning att hitta sysselsättning. Anledningen till att inkomstklyftorna kommer att öka under detta teknologiska paradigmskifte är, enligt Brynjolfsson och McAfee (2014), att digitaliseringen är ett komplement till högutbildade jobb i motsats till lågutbildade jobb, att vinsterna tilldelas de som äger kapital snarare än löntagare och att den föder så kallade super- stars.3 motverkas potentialen för högre produktivitet av att det finns en brist på kvalificerad arbetskraft. Utbildning är av- görande för framtiden och i vilken utsträckning förutsättningar skapas för innovationer och företagande. Frågan är således på vilket sätt vi bäst ersätter de jobb som går förlorade. En viktig aspekt av hur digitaliseringen i grunden förändrar arbetsmarknaden är hur den påverkar företagande. Digitaliseringen demokratiserar entre- prenörskapet och möjliggör individualisering. Små nystartade före- tag kan etablera sig internationellt och utmana globala jättar, från start. Entreprenörens möjlighet att gå från idé till produkt för- enklas med låga inträdesbarriärer och tiden från idé till produkt förkortas. Som vid varje tekniskt paradigmskifte försvinner traditionella jobb och det uppstår något som, enligt Keynes (1930), kallas för ”teknologisk arbetslöshet”. Denna typ av arbetslöshet kan förklaras som ”arbetslöshet som beror på att vi upptäcker sätt att spara på arbetet som överstiger takten med vilken vi kan finna nya sätt att använda arbetskraften”. Han menade att detta kunde skapa pro- blem på kort sikt, men att det i längden är positivt eftersom det 3 Begreppet myntades av Sherwin Rosen. Se Rosen (1981). betyder att ”mänskligheten är på väg att lösa sitt ekonomiska problem”. Som vid varje tekniskt paradigmskifte kommer de jobb som försvinner således med tiden att ersättas av nya. Det finns fyra huvudsakliga källor till nya jobb: Innovation: Den digitala tekniken i det pågående tekniska para- digmskiftet kan ses som innovationsvänlig.