sou · H3B385 · 2015-10-05 00:00:00 — Av dem som är och uppger att de har svåra besvär med ängslan, oro eller ångest är det som bor ensamma. Det är svårt att tro annat än att ensamboendet i sig har betydelse för besvären och att ett större utbud av boendeformer som erbjuder någon form av gemenskap skulle kunna hjälpa. 29Behöver använda rullstol, rollator, käpp eller bockar inomhus och/eller utomhus, alterna- tivt måste få hjälp av annan person för att förflytta sig. 30SCB, /SILC 2013-2014. 312013 fanns det 517 800 män och 534 400 kvinnor mellan samt 336 700 män och 483 300 kvinnor . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Källa: SCB, /SILC 2012-2013, egen bearbetning. 5.3Att flytta från eller att flytta till Det är vanligen först i 80–som det uppstår ett akut behov av att flytta i fall den nuvarande bostaden inte fungerar att ta sig till och runt i med en rollator. Men de flesta kan nog se att det finns fördelar med att flytta medan man har valmöjligheter och kan flytta till något som lockar, jämfört med att avvakta tills hälsan försämras så att det inte längre går att bo kvar. Det gäller också att ha kapacitet och motivation att möta den sociala omställningen. Kanske kommer vi att se fler, såväl par som ensamstående, som aktivt väljer att flytta i 70–, medan man ännu har ork att flytta och att skapa sig ett nytt hem och sociala relationer med nya grannar. 5.3.1När uppstår behovet av att flytta? ”Många har väldigt stora omsorgsbehov men de flesta vill ändå bo kvar hemma. Många bor i egnahem, i stora hus som de har svårt underhålla, en del förfaller. Och många bor ensamma, företrädesvis kvinnor. Om de hade velat flytta till särskilt boende hade husen kun- nat frigöras för barnfamiljer. Det hade kanske gått att locka dem med ett trygghetsboende.” Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Nedsatt rörlighet är kanske inget man vill tänka på som nybliven pensionär, när man just fått mer tid till att röra på sig, men statistiskt sett är det något som de flesta kommer att känna av . Många kommer att behöva någon form av gånghjälp- medel för att hålla balansen. Detta har naturligtvis stor för att inte säga avgörande betydelse för hur bostaden behöver vara utformad för att den ska fungera att bo kvar i. Forskning har visat att äldres flytt till en annan bostad inom det ordinarie bostadsbeståndet ofta utlöses av att inte längre klara av städningen. Detta gällde annars relativt självständiga personer, som bodde i villa. En flytt till särskilt boende utlöstes i samma studie av en kombination av tre faktorer: att personen i fråga börjat få kognitiva problem och svårigheter att klara matlagningen, i kombination med att bostaden var otillgänglig.32 En studie från visar att det framför allt är försämrad hälsa och ensamhet som leder till flyttningar bland äldre. Den för- sämrade hälsan gör att det blir svårt att bo kvar. Låg inkomst ökar sannolikheten för att flytta till ett vårdboende jämfört med om man har hög inkomst. Medan hög inkomst generellt genererar fler flyttningar är sannolikheten för att flytta till en mindre bostad och till ett vårdboende mindre bland dem med hög inkomst.33 Flyttningar vid hög ålder ofta oplanerade Flyttningsstatistik tyder på att en hel del äldre människor flyttar från småhuset till en lägenhet, men att många gör detta först när de är . Det kan innebära att förutom att äldres flyttningar bestäms av utbudet av bostäder så är de också situationsbestämda och inte planerade i förväg. De äldre flyttar när hjälpbehoven ökar och de inte längre klarar sig hemma.34 Det blir då snarare en fråga om att flytta från och inte till. 32Granbom, M (2015) Att flytta och tankar om kring flytt bland de allra äldsta – boende hälsa och vardagsliv. 33Abramsson, M (2015) Äldres bostadsval och preferenser. 34Ytrehus, S och , L (2012) Äldres boendepreferenser i , i Abramsson och Nord (red.) (2012) Äldres boende – forskningsperspektiv i . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Sociala faktorer kan vara avgörande Forskaren har studerat platstillhörighet i stads- delen Ljura i . Han diskuterar hemmets och boplatsens betydelse för äldre människor. Han ser att äldres platstillhörighet är stark men förändras , bland annat för att man blir gam- mal och efter hand både använder och upplever platsen på ett annat sätt. En stark platsbundenhet räcker inte för att man ska vilja bo kvar när svårigheterna blir stora. studerade detta –talet och konstaterade då att när det kom till kritan var det sociala faktorer som avgjorde – om man levde ensam eller inte, hur tillgången till omsorg i närmiljön fungerade och den egna skröpligheten. När han återvänder ser han ingenting som tyder på att grundmönstret skulle ha förändrats. Han menar att det finns en gräns och när den har passerats accepterar och efterfrågar individen att flytta till ett särskilt boende.35 Civilstånd och hälsa har störst betydelse ”Man funderar över huvud taget inte över sin bostadssituation förrän den dag man blir ensam.” Äldre personer är mindre rörliga på bostadsmarknaden i jämförelse med yngre åldersgrupper. En skillnad är också att majoriteten av de flyttningar som äldre gör är lokala och huvudsyftet med flytten är just att byta bostad. Det som i störst utsträckning påverkar äldre att flytta är att man blir ensamstående samt hög ålder. Dessa för- ändringar föranleder oftast en flytt till en mindre bostad, före- trädesvis en lägenhet, ofta i hyresrätt. När seniorer får frågan om vad som skulle kunna leda till en flytt är försämrad hälsa det som dominerar.36 Kvinnoöverskottet bland de äldsta kommer att minska, allteftersom mäns livslängd närmar sig kvinnornas. Det kan för- väntas få konsekvenser för framtida bostadsbehov, eftersom det blir fler samboende som hinner bli äldre innan partnern går bort 35Hagberg, J-E (2012) Gamla människors tillhörighet till sin boplats, i Abramsson och Nord (red.) (2012) Äldres boende – forskningsperspektiv i . 36Abramsson, M(2015) Äldres bostadsval och preferenser. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden och man blir ensamstående. Och de vars civilstånd inte förändras flyttar i mindre utsträckning än dem som förlorar en partner.37 5.3.2Hur vill morgondagens äldre bo? ”De flesta äldre här bor i villa. De äldre flyttar inte mycket men om man flyttar till lägenhet sker det vanligen i åldern 75–.” , biträdande planeringschef i . Många undersökningar har visat att flyttbenägenheten är låg bland seniorer. Den typiske pensionären har ofta målats upp som någon som har svårt att tänka sig att lämna den avbetalda villan för ett betydligt dyrare boende i en avsevärt mindre lägenhet. Men attityder och preferenser kan förändras. passerade de sista 40-talisterna 65-årsstrecket och de äldsta av dem fyllde 75. Det är inte självklart att denna nya generation av pensionärer har samma inställning till sitt boende och till sin ekonomi som trettio- talisterna. Att intresset för nya boendeformer för äldre har ökat menar en del forskare kan tillskrivas en värdeförskjutning, där att välja sin egen livsstil har blivit allt viktigare. Äldre människor ger uttryck för att vilja realisera andra värden än dem som kan till- skrivas basbehoven och där boendet utgör ett. , forskare och lektor vid har för utred- ningens räkning sammanställt aktuell forskning om äldre personers bostadspreferenser.38 Tendenser till ökad flyttbenägenhet Det finns tendenser till att fler väljer att flytta även när de blir äldre och då inte bara i samband med försämrad hälsa. Statistik som jäm- för flyttningar –2005 respektive 1991–1995, visar att de som är födda var mer flyttbenägna än vad åldersgruppen som föddes var i samma ålder. Att fyrtiotalisterna agerar annorlunda än tidigare åldersgrupper kan 37Abramsson, M (2015) Äldres bostadsval och preferenser. 38Abramsson, M (2015) Äldres bostadsval och preferenser. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden bero på att gruppen skiljer ut sig även på andra sätt; fler flyttade från föräldrahemmet till en alldeles egen bostad, fler har högre utbildning och kvinnorna yrkesarbetade i större utsträckning. Även skilsmässofrekvensen är högre bland fyrtiotalisterna än i tidigare åldersgrupper, vilket innebär att många har brutit upp från ett boende och kanske inte är lika förankrade i sitt nuvar- ande. Den här generationen har det också generellt sett ekonomiskt mer väl förspänt än tidigare åldersgrupper.39 Efterfrågan på mindre hyreslägenheter kan förväntas öka Resultat från flera länder visar att de mest avgörande faktorerna för att äldre flyttar är att man blir ensam i hushållet för att partnern går bort eller genom skilsmässa, samt ökad ålder. De flesta flyttningar sker då till en mindre bostad och ofta till en hyresrätt. Med en allt större andel äldre i befolkningen kan man alltså förvänta sig att behovet av mindre bostäder i hyressektorn kommer att öka. De preferenser som äldre uppger ifråga om sitt boende förändras med ökad ålder – från faktorer som vanligen förknippas med småhus, som större bostadsyta, trädgård och eget underhåll till faktorer som stämmer överens med boende i lägenhet i hyresrätt; mindre bostadsyta, ökad tillgänglighet, minskat ansvar för underhåll samt balkong i stället för trädgård. Men män och kvinnor värderar olika. Medan män i större utsträckning anger preferenser som att ha nära till skog och mark, parkering och hobbyutrymmen, är det som kvinnor rankar högst sådant som plats för familjen, nära till kollek- tivtrafik och tillgång till hiss.40 Preferenserna präglas av erfarenheten Boendepreferenserna är också i viss mån relaterade till den plats man bor på. Den som bor i en glesbygdsregion har preferenser som handlar om att bo nära naturen, i småhus och ha tillgång till träd- gård och inte om sådant som närhet till allmänna kommunikationer eller hiss. Medan preferenserna hos dem som bor i centrala stads- 39Abramsson, M (2015) Äldres bostadsval och preferenser. 40Abramsson, M (2015) Äldres bostadsval och preferenser. , bostadshandläggare på Bostäder. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden miljöer ofta handlar om närhet till service, kultur och stadsmiljö, tillgång till hiss, utrymme för sociala aktiviteter och hobbyverk- samhet. Likaså påverkar det bostadsutbud som finns vilken typ av boende man säger sig föredra.41 Den kunskapen är förstås högst relevant när det gäller att erbjuda seniorerna attraktiva bostäder. Fler efterfrågar gemenskap i boendet ”Äldre kvinnor som blivit ensamma vill gärna flytta in till samhälle. Vi har svårt att möta den efterfrågan. Det handlar mycket om otrygghet.” Framväxten av olika slags seniorboenden tyder på ett ökat intresse för boendeformer där en bärande tanke är någon form av gemen- skap utifrån att man bor i samma hus. Om inte annat så bara det att ha grannar som befinner sig i ungefär samma livssituation. Efter- frågan på trygghetsbostäder visar också på ett behov av boende- former som främjar gemenskap. Utgångspunkten för det konceptet är visserligen ett behov av ökad trygghet för den enskilde, men erfarenheten från trygghetsboendena tyder på att det är just gemenskapen med andra som skapar den tryggheten42. Detta stöds också av forskning, som visar att gemenskap har betydelse för såväl det fysiska som det psykiska välbefinnandet. Läkaren har sammanställt forskningsbaserad kunskap om effekter av ensamhet och gemenskap. I många undersökningar ser man att gemenskap i form av familj och vänner skyddar kroppen, medan ensamhet är kopplad till förhöjt blodtryck, inflammation i kroppen och sämre reglering av kroppens inflammatoriska system.43 hänvisar också till forskning som visar att de här effekterna är större för kvinnor än för män och att ensamhet kan upplevas som särskilt stressande för kvinnor. Han konstaterar att samvaro och utbyte av tankar håller hjärnan i trim medan gemen- 41Abramsson, (2015) Äldres bostadsval och preferenser. 42Se t.ex. , L (2015) Tryggt i trygghetsboenden? 43Strang, P (2014) att höra till. Om ensamhet och gemenskap, s. 133. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden skap har en skyddande effekt och ger exempel på vilka effekter en flytt till seniorboende kan ha: De tidigare kroppsliga symptomen är som bortblåsta, sinnet är fyllt av meningsskapande möten och samvaro. Naturligtvis är det inte så för alla, men i ett seniorboende finns trots allt färdiga kontaktytor och mötesplatser om man är intresserad av att delta.44 För den enskilde handlar det om att vara beredd att betala för till- gång till gemensamma utrymmen för samvaro och aktiviteter och att själv bidra till att det verkligen blir ett innehåll i boendet, utöver vad man har i ett vanligt flerbostadshus. Ofta tar de boende också visst ansvar för skötseln av de gemensamma utrymmena. Huset bör vara utformat för att främja möten i vardagen och samvaro mellan de boende. De enskilda lägenheterna är fullt utrustade men till ytan kanske något mindre än de annars skulle varit. I avsnitt 6.3 ger vi exempel på hur sådana boendeformer kan se ut. Nya alternativ kan väcka intresset – flytta till och inte från Mycket tyder på att när det väl finns ett attraktivt alternativ på den lokala bostadsmarknaden så kan det utlösa ett intresse för att flytta – även hos dem som inte hade några sådana planer innan. Det var en av slutsatserna som drogs vid uppföljningen av de första så kallade Kombohusen, småskaliga hyreshus med tvåor och treor (se även avsnitt 6.4.4) Där bekräftas också delvis vad andra studier visat när det gäller vad som utlöser en flytt. Den vanligaste orsaken var att det hade blivit för betungande att sköta och underhålla den tidigare bostaden. Därefter kom bostadsstorleken – oftast ville man ha något mindre. I det nya boendet var närheten till service och bostadens utformning de viktigaste egenskaperna. Även goda parkeringsmöjligheter skattades högt.45 Det finns också forskning som visar att även om de flesta äldre som vill flytta, helst vill bo kvar i samma område så kan en inte helt obetydlig andel av de äldre i landsbygdskommunerna tänka sig att 44Strang, P (2014) att höra till. Om ensamhet och gemenskap, s. 137. 45Stockholms Universitet och (2015) SABOs Kombohus – en viktig väg till nypro- duktion för samtliga lokala bostadsmarknader. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden flytta längre om de får tag i en bostad som passar dem på äldre dagar.46 5.3.3Dubbelt så dyrt för hälften så stort ”Det gäller att få de äldre att själva ta ansvar och börja att planera för hur man vill bo som äldre. Ett problem är att även om man har ett hus som går att sälja så räcker det kanske inte för att finansiera det nya boendet. Eller så vill man inte behöva använda vinstpengarna till hyresutgifter.” För den som äger sin bostad finns ofta ett ekonomiskt incitament att behålla den bostad man har – en flytt skulle innebära ”dubbelt så dyrt för hälften så stort”. Få studier finns om förhål- landet mellan äldres bostadsval och deras ekonomi. Man kan dock konstatera att hur äldre bor påverkas av deras ekonomiska situ- ation, till exempel bor äldre med låg inkomst i större utsträckning i hyresrätt än äldre med hög inkomst. För dem som har råd tycks boendekostnaden till viss del underordnad de kvaliteter som man upplever sig få i boendet. Från andra länder kan konstateras att äldre med låg inkomst som bor i äganderätt belånar sin bostad på olika sätt för att möjliggöra kvarboende, i synnerhet om det inte finns alternativ på bostadsmarknaden.47 Fler seniorer med hög inkomst vill flytta till en lägenhet i fler- bostadshus, jämfört med dem som har låga inkomster. En studie tyder på att det kan vara dubbelt så stor andel av högin- komsttagarna som av låginkomsttagarna som vill det. För hushåll med låga inkomster och låg utbildning är det enligt dessa forskare mer attraktivt att bo i småhus. Skillnaderna kan ha flera orsaker men framför allt är det nog så att många av de nybyggda lägenheter i flerbostadshus som marknadsförs gentemot äldre personer kräver goda inkomster. Standard och storlek på de lägenheter som kan vara aktuella för de lägsta inkomstgrupperna är sämre och där- med kan dessa grupper uppleva småhuset som ett bättre alternativ. Lägenheter i lägre prisklasser är helt enkelt inte lika attraktiva. 46Ytrehus, S och , L (2012) Äldres boendepreferenser i , i Abramsson och Nord (red.) (2012) Äldres boende – forskningsperspektiv i . 47Abramsson, M (2015) Äldres bostadsval och preferenser. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden kan också vara så att en större andel av höginkomsttagarna redan bor i centrala områden, där utbudet av lägenheter är större och möjlig- heten att få en lägenhet med tillfredsställande kvalitet bättre.48 för en tvåa i en storstad Det är dyrare att bo i nybyggda hyreslägenheter i Stockholmsom- rådet eller i än i eller andra större städer. Och det är ofta lite billigare att bo utanför storstadsom- rådena, i kommuner med färre än 75 000 invånare. En nybyggd tvåa i den sistnämnda kommungruppen kostade i genomsnitt 2013, medan den skulle gå på i genom- snitt i , en skillnad på . Hyran för en etta varierade betydligt mindre; mellan i genomsnitt 5 430 och . Störst var skillnaderna för de lite större lägenheterna. En nybyggd trea i fick man betala i genomsitt för medan man klarade sig med i genomsnitt i övriga kommuner med mindre än 75 000 invånare, vilket innebär mindre. Källa: SCB, Statistikdatabasen. 48 Ytrehus, S och , L (2012) Äldres boendepreferenser i , i Abramsson och Nord (red.) (2012) Äldres boende – forskningsperspektiv i . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Allmännyttan något billigare – men bara i storstan I storstadsområdena var det i genomsnitt lägre hyror i allmännyt- tiga lägenheter som byggdes än i privata hyresvärdars nybyggda lägenheter. Men i övriga större städer var det ingen skill- nad och i övriga kommuner med mindre än 75 000 invånare var förhållandet det motsatta – det var högre hyror i den allmännyttiga än i den privata nyproduktionen. Resultaten här påverkas av hur stora lägenheter som byggdes . Stor-Gtbg övr > 75' inv övr < 75' inv Källa: SCB; Statistikdatabasen. Det finns ingen statistik över hyror i trygghetsbostäder men tid- ningen Hem & Hyra listade en rad exempel vid sin granskning ”Pensionsextra” . Spännviden är stor. Ettorna kan kosta , tvåorna ligger och treorna , lite beroende på var i landet man bor. Det kan också vara stora skillnader inom en kommun, förmodligen delvis beroende på om det är nyproduktion eller ombyggnad – eller kanske ett som omvandlats till trygghetsbostäder. , mark- och exploateringschef i Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Källa: Hem & Hyra . Svårt få en tvåa med bostadsrätt under miljonen ”En stor andel av dem som köper bostadsrätt är 65+ eller till och med 75+, vilket innebär problem i längden, eftersom det blir svårt att få till en styrelse.” En nybyggd tvåa med bostadsrätt kostade i genomsnitt mellan 0,9 och 2013. Det lägsta priset avser genomsnittet för HSB:s och bostadsrättsföreningar i kommuner utanför storstadsregionerna med mindre än 75 000 in- vånare. Den högsta nivån gällde privata bostadsrättsföreningar i . Månadsavgifterna för tvåorna ligger däremot i genomsitt högre i mindre kommuner utanför storstadsregionerna Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden än i de större städerna och storstadsregionerna. För att kunna göra en rättvisande jämförelse av prisnivåerna för bostadsrätter och kunna jämföra boendekostnaderna i nyproduktion behöver kapital- kostnaden för insatsen räknas samman med månadsavgifterna. Källa: SCB, Statistikdatabasen. Källa: SCB; Statistikdatabasen. 5.3.4Brist på information om alternativen En del av förklaringen till att de flesta seniorer inte flyttar kan ligga i bristande kännedom om alternativen. Det finns studier som visar på bristande kunskap bland äldre personer om de olika typer av bostäder som erbjuds på bostadsmarknaden, liksom om vilka boendekostnader olika bostadsval för med sig. Många säger sig föredra den boendeform som är vanlig i området där de bor, dvs. den boendeform de känner bäst till. I har det här pro- blemet föranlett att ett särskilt program, FirstStop Advice, intro- ducerats med syfte att informera äldre om olika boende- och Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden omsorgsalternativ samt om ekonomi och rättigheter – till exempel rätt till ekonomiskt stöd och hjälp med anpassningar i hemmet. Anledningen till att initiativet togs var att man upplevde att äldre människor ofta bor i bostäder som inte är lämpliga och att många äldre har dålig kunskap om tillgängliga alternativ. Många är också osäkra på hur de ska välja. Syftet är att äldre ska planera för fram- tiden och undvika att hamna i en akut situation, då det inte längre finns möjlighet att göra några val. En slutsats av projektet är att den här typen av verksamhet lönar sig ekonomiskt, genom att andra verksamheter blir mindre kostsamma. Till exempel kan äldre per- soner klara sig längre med färre insatser och en flytt till ett insti- tutionsboende kan skjutas upp eller till och med helt undvikas. Även svenska forskare konstaterar att det finns ett behov av råd- givning för äldre som känner viss villrådighet inför beslut om att flytta eller bo kvar, där platsbundenhet eller ekonomi kan behöva vägas mot behov av att undvika ensamhet och beroende. På webbplatsen Vårdguiden finns under Fakta och råd ett ”Tema Senior”, med information som riktar sig till äldre. Där finns allmänt hållen information om vad det innebär att bli äldre om till exempel vikten av kost, motion och regelbunden träning. Det står också lite kort om boendet – om bostadsanpassningsbidrag, ROT- och RUT-avdrag, hemtjänst, hemsjukvård och särskilt boende samt att seniorboende kan vara ett alternativ för den som vill bo bekvämt. En liten varning utfärdas: ”Vill man bo kvar i sin lägenhet eller i sitt hus är det klokt att i förväg fundera över vad man gör den dag man exempelvis inte längre klarar att gå i trappor”, men man går inte närmare in på hur vanligt det är med nedsatt funktionsförmåga och vad det kan innebära i förhållande till boendet. Genom privata initiativ finns det ett par webbplatser med information om boende för seniorer – och Aktiv Senior. Båda har sökfunktioner för senior- och trygghetsboenden, där man kan söka på typ av boende och kommun och få fram kortfattade presentationer av olika boenden. 49 Abramsson, M (2015) Äldres bostadsval och preferenser. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden en hel del annan information om service, omsorg och boende för seniorer, med tips och guider, checklistor inför olika situationer samt reportage och artiklar. Där finns också en tablå över vad som utmärker de boendeformer som principiellt sett kan urskiljas – seniorboende, trygghetsboende och äldreboende. Tablån ger en lättillgänglig översikt av syfte och innehåll för respektive boende- form, till exempel möjliga upplåtelseformer och åldersgränser, om trygghetslarm ingår och om det krävs ett kommunalt beslut om bistånd. Riktad information till seniorer från kommunen En hel del kommuner satsar på riktad information till de äldre invånarna. , som var en av de kommuner utredningen besökte, erbjuder alla invånare ett hembesök av en ”äldrelots” för ett samtal om allt möjligt som berör åldrandet. – Ett brev hem, som följs upp med ett telefonsamtal för att bestämma om och när äldrelotsen ska komma. Under samtalet berörs även bostadssituationen. Erfarenheten är att de som är inte vill ha något sådant samtal. I har man gått ut med inbjudan till alla till information bland annat om utbudet av bostäder. Kommunen ut- bildade även ”ambassadörer” från pensionärsföreningarna i olika frågor. Samtliga 25 pensionärsföreningar bjöds in och en eller två från varje förening utsågs. Språksvårigheter kan vara ett hinder Utlandsfödda som kommit till sent i livet, kanske som anhöriginvandrare kan ha svårare att ta till sig information om möjligheterna på bostadsmarknaden. Det kan krävas särskilda insatser från kommuner och bostadsbolag, kanske bjuda in till information för enskilda språkgrupper.