sou · H3B329 · 2015-03-27 00:00:00 — Det här tyder på att man ibland frångår principen om att försöksverksamheter endast får göra undantag från organisatoriska bestämmelser. Utredningen föreslår i en förordning om försöksverksamhet undantag från skollagen i följande avseenden: Utbildningens syfte (15:2). De högskoleförberedande programmen ska utgöra grund för fortsatt utbildning på högskolenivå (16:4) och yrkesprogrammen ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning (16:3). Omfattning av den garanterade undervisningstiden (16:18). Utbildningens omfattning enligt gymnasiepoängplanen (16:20 samt bilaga 3). Att införa en yrkesinriktning i ett högskoleförberedande program kan betraktas som ett brott mot skollagens systematik med antingen högskoleförberedande program eller yrkesprogram. Å andra sidan föreslår utredningen att teknikprogrammet ska fortsätta vara en högskoleförberedande utbildning som leder till en högskoleförberedande examen men med en inriktning som även ger yrkeskunnande. Avvikelsen vad gäller den garanterade undervisningstiden är endast en följd av att programmet omfattar 2 800 i stället för 2 500 i försöket. Det är mer tveksamt om poängplanen, bilaga 3 till skol- 48 Förordning (1999:903) om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i . Försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom gymnasieskolans teknikprogram lagen, vilken anger att de nationella programmen ska omfatta 2 500 gymnasiepoäng kan betraktas som en organisatorisk bestämmelse som kan ändras på regeringsnivå. Det som talar för detta är att inriktningar beslutas på regeringsnivå samt att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om poängplanen49. Möjligen kan försöksverksamheten i sin helhet betraktas som en organisatorisk förändring, eftersom den medför att yrkeskurser flyttas från ett yrkesprogram till ett högskoleförberedande program och att detta i sin tur kräver att utbildningen omfattar 2 800 poäng. Utredningen gör sammanfattningsvis bedömningen att de undantag från skollagen som föreslås i denna försöksverksamhet är av organisatoriskt slag och att det är därför möjligt för regeringen att meddela föreskrifter om dessa. Villkor för att delta i försöksverksamheten Kommunala huvudmän, landsting som är huvudmän för teknikprogrammet samt fristående skolhuvudmän som har tillstånd att anordna teknikprogrammet ska vara behöriga att ansöka om att delta i försöksverksamheten. Ett landsting kan delta i försöket förutsatt att man överenskommit med en kommun om att driva teknikprogrammet50. Utredningen anser att det saknas tillräckliga skäl för att tillåta enskilda huvudmän som ännu inte har tillstånd för teknikprogrammet att delta i försöket. Detta skulle kräva en snabbfil i Skolinspektionens tillståndsförfarande för enskilda skolhuvudmän som vill erhålla tillstånd för gymnasieutbildning. Normalt tar det omkring att starta en gymnasieutbildning från den dag man ansöker om tillstånd hos Skolinspektionen. Detta skulle fördröja starten av försöksverksamheten så mycket att utbildningen inte skulle rymmas inom försökets tidplan. Skolinspektionens normala tillståndsprocess måste också anses som en nödvändig kvalitetsförutsättning för att delta i försöket. ska bedöma sökandes förmåga att garantera god kvalité under hela utbildningen. Därför ska till ansökan bifogas upp- 4916 kap 20 § skollagen. 5015 kap 31 § skollagen. Försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom gymnasieskolans teknikprogram gifter om hur huvudmannen avser att organisera ett lokalt programråd för försöksverksamheten och hur man ska säkerställa tillgång till , ändamålsenliga lokaler och den utrustning som behövs för att uppfylla syftet med utbildningen. Sökande ska även beskriva yrkeslärarnas kompetens. Försöksverksamheten ska pågå 2016–2020 Utredningen föreslår en försöksverksamhet som huvudmän får ansöka om att medverka i. En försöksverksamhet som är begränsad till frivilliga huvudmän innebär att det kommer finnas två former av teknikprogram . Fördelen med detta är att försöket med yrkesinriktning inom teknikprogrammet kan utvärderas i jämförelse med det ordinarie teknikprogrammet och det industritekniska programmet innan en eventuell permanentning. Försöksverksamheten föreslås pågå från och med det datum försöksverksamheten beslutas (se tidplan ovan). Huvudmannen ska ansöka om att delta i försöksverksamheten . Utredningen föreslår att ska pröva Försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom gymnasieskolans teknikprogram ansökningar om att delta i försöket, både från offentliga huvudmän som från enskilda huvudmän som har tillstånd att bedriva gymnasieutbildning inom teknikprogrammet. Utredningen anser det onödigt begränsande med en regel om maximalt antal deltagare i försöket. ska fatta beslut om vilka som får delta i försöket. Elevens rätt att välja inriktning De elever som påbörjar sin utbildning respektive påbörjar den nya yrkesinriktningen det andra läsåret, respektive 2018. Det innebär att de elever som deltar i försöksverksamheten normalt tar sin examen respektive 2020, men har rätt att fullfölja sin utbildning inom försöksverksamheten då den utgör en nationell inriktning51. Huvudmannen beslutar om förlängd undervisning, om eleven inte fullföljt utbildningen inom tre år52. Även elever som inte valt yrkesinriktningen och som börjar det tredje läsåret eller 2017 bör kunna slutföra sina studier inom yrkesinriktningen. Då blir det fråga om ett byte av inriktning. Eleverna kommer att bli tvungna att inom på programmet läsa 300 gymnasiepoäng extra jämfört med om de fortsätter inom någon av dagens inriktningar för att programmet totalt ska omfatta 2 800 gymnasiepoäng. Eleverna måste också hinna med 15 veckors arbetsplatsförlagt lärande . Det innebär att det i praktiken kommer bli mycket svårt för elever att gå över till yrkesinriktningen det tredje läsåret och det förväntas bli ett fåtal elever som gör det. Elever som går teknikprogrammet i hemkommuner som inte är anslutna till försöket kan vilja byta till yrkesinriktningen efter det första läsåret. Yrkesinriktningen i försöket ska liksom andra inriktningar som beslutas av regeringen betraktas som nationell. Det innebär att dessa elever har rätt att tas emot i första hand till utbildningen i kommuner som deltar i försöket53. De får också rätt till 5116 kap. 37 § skollagen. 529 kap. 7 § gymnasieförordningen. 5316 kap. 43 § och 44 § 4 p. skollagen. Försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom gymnasieskolans teknikprogram inackorderingsbidrag från sin hemkommun54. Detsamma gäller elever som från början söker sig till en skola, utanför deras hemkommun, som är med i försöket. 2.2.11De huvudmän som deltar i försöksverksamheten ska få ett statsbidrag Utredningens förslag: De huvudmän som deltar i försöksverksamheten ska få ett statsbidrag om per elev och år som eleven läser yrkesinriktningen. ska ansvara för att betala ut statsbidraget. Syftet med statsbidraget är att täcka merkostnaden som följer av en utbildning som omfattar 2 800 gymnasiepoäng i stället för 2 500 gymnasiepoäng, att kompensera för ökade kostnader med anledning av dyrare yrkeskurser, och att täcka investeringskostnader. Statsbidraget ska lämnas i mån av tillgång på medel. Ett statsbidrag behövs för att täcka ökade kostnader Det är angeläget att försöksverksamheten kommer i gång så fort som möjligt och att många huvudmän kan delta för att så många elever som möjligt ska kunna söka yrkesinriktningen . Utredningen föreslår därför ett statsbidrag på per elev och år som eleven studerar yrkesinriktningen till de huvudmän som deltar i försöksverksamheten. Bidragets syfte är att täcka ökade kostnader till följd av deltagande i försöksverksamheten. Kurser i yrkesämnen är generellt dyrare att anordna än kurser i andra ämnen. Skillnaden beror på att kurser i yrkesämnen kräver särskilda lokaler, mindre undervisningsgrupper, förbrukningsmaterial, maskiner och annan utrustning. Denna skillnad i kostnad avspeglas i riksprislistan, där yrkesprogrammen generellt ges en högre ersättning jämfört med de högskoleförberedande programmen. Enligt riksprislistan är prisskillnaden mellan det 54 15 kap. 32 § skollagen. Försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom gymnasieskolans teknikprogram 2015:29 industritekniska programmet och teknikprogrammet är 50 500 kronor.55 Det är inte rimligt att de huvudmän som deltar i försöksverksamheten ersätts för hela mellanskillnaden mellan programmen, eftersom yrkesinriktningen inte kommer innehålla fullt så många kurser i yrkesämnen som det industritekniska programmet. En ytterligare ersättning krävs dock för att teknikprogrammet inom försöksverksamheten kommer omfatta 2 800 gymnasiepoäng i stället för 2 500 gymnasiepoäng. Beräkningen av kostnaderna för ytterligare 300 gymnasiepoäng utgår från riksprislistans pris för det industritekniska programmet som uppgår till per elev och år. Fördelat på antalet poäng för en fullständig gymnasieutbildning blir den genomsnittliga kostnaden per gymnasiepoäng. Det innebär att kostnaden för ytterligare 300 poäng uppgår till per elev som studerar teknikprogrammet inom försöksverksamheten. Den föreslagna yrkesinriktningen kommer att innehålla kurser i yrkesämnen. Det innebär att en del förutsättningar när det gäller lokaler och utrustning som gäller för det industritekniska programmet även kommer att gälla för försöksverksamheten. Utredningen bedömer att de huvudmän som i första hand kommer att delta i försöksverksamheten har tillgång till nödvändiga förutsättningar för att anordna utbildningen, men att det ändå kan komma att krävas vissa investeringskostnader. En sammanvägd bedömning utifrån de ökade kostnader som beskrivs ovan är att ett statsbidrag om som en elev studerar inom yrkesinriktningen är en rimlig ersättning till de huvudmän som deltar i försöksverksamheten. Statens totala kostnad för statsbidraget blir fördelat över den tid försöksverksamheten pågår Utredningens bedömning är att cirka 30 huvudmän med en skola vardera kommer att vilja delta i försöket. Antagandet utgår från en försiktig bedömning av att en knapp majoritet av de 57 skolor inom 55 SKOLFS 2015:01. Försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom gymnasieskolans teknikprogram Teknikcollege som har både teknikprogrammet och det industritekniska programmet kommer att delta i försöksverksamheten. Ett antagande om att den genomsnittliga elevfördelningen uppgår till knappt 12 elever per årskull och skolenhet innebär att sammanlagt cirka 700 elever fördelade på två årskullar kommer att delta i försöksverksamheten. Statsbidraget ska utbetalas för den tid eleven läser yrkesinriktningen, det vill säga . 700 elever går en tvåårig utbildning, vilket innebär att 1 400 bidrag om kommer betalas ut. Totalt innebär detta en kostnad för staten om . Hur kostnaden kommer fördela sig över åren då försöksverksamheten pågår framgår av tabellen nedan. Statsbidraget ska finansieras genom en neddragning av medlen till anordnarbidrag för gymnasial lärlingsutbildning Utredningen föreslår att statsbidraget för försöksverksamheten med en yrkesinriktning inom teknikprogrammet ska finansieras genom en minskning av medlen för statsbidrag till gymnasial lärlingsutbildning, det så kallade anordnarbidraget.56 Anordnarbidraget kan sökas av huvudmän som anordnar gymnasial lärlingsutbildning inom gymnasieskolan och gymnasiesär- 56 Medlen för anordnarbidraget anges i budgetpropositionen inom utgiftsområde 16, anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom gymnasieskolans teknikprogram skolan.57 Bidraget ska användas till kostnader för att utveckla lärlingsutbildningen, ersättning till arbetsgivare som tar emot lärlingar och som ersättning för utbildade handledare. Bidraget utbetalas med per läsår för varje elev som deltar i gymnasial lärlingsutbildning och som det tecknats utbildningskontrakt för. Statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning lämnas i mån av medel.58 Vid en översökning reduceras bidraget proportionerligt för samtliga sökande. budgeterades , och betalades ut.59 Ett av de främsta syftena med införandet av anordnarbidraget var att öka omfattningen av arbetsplatsförlagt lärande inom gymnasieskolan. Detta är även ett av syftena med en försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom teknikprogrammet. Utredningen anser därför att en omfördelning av medlen inte strider mot den ursprungliga avsikten för de avsatta resurserna. Antalet elever som ingår i gruppen gymnasiala lärlingar kan också komma att minska framöver, och en omfördelning av medlen till försöksverksamheten med en yrkesinriktning inom teknikprogrammet skulle innebära att de frigjorda resurserna kan användas med samma syfte som . Det finns flera skäl till att antalet gymnasiala lärlingar kan komma att minska. har remitterat en promemoria som föreslår att det inte längre ska vara möjligt för en elev att gå över till gymnasial lärlingsutbildning under gymnasieskolans tredje år.60 Om denna förändring träder i kraft kommer det sannolikt innebära att färre elever kommer ingå i gruppen lärlingar, och att färre anordnarbidrag därmed kommer att betalas ut. Även den demografiska utvecklingen talar för färre antal lärlingar . Elevutvecklingen kommer leda till allt färre elever i varje årskull. Denna utveckling förväntas inte vända förrän /2018, då elevkullarna börjar växa igen. 57Förordning (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning. 582 § Förordning 2011:947. 59Enligt uppgift från . 60Lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagt lärande inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (U2014/4311/GV). Försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom gymnasieskolans teknikprogram Tabell 2.6 grundar sig på statistik för gymnasieskolan samt en elevprognos för högstadiet. Det minskade elevantalet innebär sannolikt färre antal elever på yrkesprogrammen och därmed färre gymnasiala lärlingar. Beräknat utifrån nuvarande gymnasieelevers beteende innebär detta minskade utgifter för staten med 57,5 miljoner under perioden62. Förordningen innehåller en bestämmelse om återbetalningen av statsbidraget. Återbetalning ska beslutas av exempelvis när huvudmannen inte anordnar yrkesinriktningen efter att ha erhållit bidraget. 2.2.12Skolverket ska få i uppdrag att informera om och utvärdera försöksverksamheten Utredningens förslag: ska få i uppdrag att genomföra informationsinsatser om försöksverksamheten. ska även genomföra en löpande uppföljning av den pågående försöksverksamheten och en samlad utvärdering efter avslutad försöksverksamhet. 61Statistik från för läsår 2013/2014 och läsår 2014/2015. 62Utredningen har antagit att andelen elever från högstadiet som studerar ett yrkesprogram kommer att vara på dagens nivå om . Det innebär att det kommer att ske en minskning av antalet elever med drygt 14 000 elever. är antalet lärlingar drygt sju tusen, vilket utgör av alla yrkeselever. Om samma relation kommer att gälla för innebär det att antalet lärlingar kommer att minska med 1 000 stycken . Försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom gymnasieskolans teknikprogram Med anledning av utgifter för dessa uppdrag ges ökade medel med och . Av dessa medel får högst användas för administrativa kostnader. Information om försöksverksamheten och hur ansökan om deltagande går till föreslås gå ut till alla huvudmän som anordnar utbildning inom teknikprogrammet eller det industritekniska programmet. Information bör även finnas tillgänglig för huvudmän som planerar att starta något av dessa program. Information bör också finnas tillgänglig för elever som studerar inom de två gymnasieprogrammen, eller som funderar på att ansöka till dem. Utredningen föreslår att får i uppdrag att genomföra dessa informationsinsatser och att närmare besluta om hur informationsinsatserna ska utformas. Det är viktigt att försöksverksamheten utvärderas inför en eventuell permanentning av den nya yrkesinriktningen inom teknikprogrammet. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att dels genomföra en löpande uppföljning av den pågående försöksverksamheten, och dels genomföra en samlad utvärdering efter avslutad försöksverksamhet. Den samlade utvärderingen bör innehålla information om vilka huvudmän och skolor som ingått i försöksverksamheten och antal elever som genomgått utbildning inom försöksverksamheten. Utvärderingen bör också innehålla en analys av hur försöksverksamheten påverkat attraktivitet, studieresultat och genomströmning på teknikprogrammet i stort, den nya yrkesinriktningen samt det industritekniska programmet. Utvärderingen bör också redogöra för hur huvudmännen organiserat utbildningen med anledning av de 300 ytterligare gymnasiepoängen. Viktigt att undersöka är hur undervisningstiden och läsårets omfattning och fördelning har påverkats. Utvärderingen bör vidare undersöka hur berörda elever, lärare och arbetsgivare upplevt försöksverksamheten samt om könsfördelningen inom teknikprogrammet har påverkats genom försöksverksamheten. 3.1Naturbruksprogrammet behöver styras tydligare 3.1.1Flexibla men otydliga inriktningar Före gymnasiereformen 2011 hade naturbruksprogrammet inga nationella inriktningar. Anledningen var att programmet skulle vara flexibelt, med stora möjligheter för respektive skola att kunna utforma utbildningen efter de lokala förutsättningarna. Dessutom fanns möjligheten för skolorna att utforma egna specialutformade program och lokala kurser. Den stora flexibiliteten medförde en otydlighet både för elever och för arbetsgivare om vilken utbildning som eleven faktiskt gått. I som föregick reformen 2011 föreslogs därför tre nationella inriktningar: djurhållning, odling och gröna miljöer samt skog och vatten.1 Efter remissbehandlingen omvandlades dessa till dagens fyra inriktningar: djur, lantbruk, skog och trädgård. Inriktningen djur är helt dominerande, med nästan dubbelt så många elever som de andra tre inriktningarna tillsammans. Att naturbruksprogrammet fick nationella inriktningar innebar att programmet fick en tydligare statlig styrning. Programmet fick dock en sammantaget mycket låg andel programgemensamma kurser och inriktningskurser, endast 700 gymnasiepoäng. SOU 2008:27 s. 403. Den låga omfattningen av programgemensamma kurser och inriktningskurser innebär att naturbruksprogrammet är relativt svagt styrt av staten jämfört med övriga yrkesprogram. Inriktningarna omfattar 300 gymnasiepoäng obligatoriska inriktningskurser, vilket är relativt lågt. Programmet har istället ett stort utrymme om 900 gymnasiepoäng för programfördjupningskurser. Inom dessa 900 gymnasiepoäng väljer huvudmannen vilka kurser som ska ingå, utifrån ett utbud som fastställts av . Detta innebär att utbildningens innehåll varierar stort mellan skolor. Inom programfördjupningen för naturbruksprogrammet kan huvudmannen välja såväl bland kurser i yrkesämnen som bland teoretiska kurser i till exempel kemi, fysik och matematik. Kombinationen av få obligatoriska kurser och många teoretiska kurser i programfördjupningen gör att utbildningen kan få en mindre yrkesinriktad prägel. Inriktningen djur är splittrad Inriktningen djur är bred och omfattar egentligen olika utbildningar med olika mottagande branscher. I dagens examensmål för naturbruksprogrammet står att inriktningen till exempel kan leda till arbete som hästskötare, arbete med hundar, arbete som djurskötare inom lantbruk eller arbete som djurvårdare.2 Den stora bredden av yrkesområden inom inriktningen innebär otydligheter för elever och för arbetsgivare. Utredningens erfarenhet är att det existerar en uppdelning av inriktningen djur i hästutbildningar respektive olika utbildningar inom sällskapsdjur. De flesta utbildningar inom inriktningen djur rör hästar. Här finns utbildningar som fokuserar på ridning, framförande av häst och skötsel av häst. Övriga djurutbildningar fokuserar på smådjur som kaniner och hundar. Den sistnämnda varianten av inriktningen är mer brokig, men omfattar i grova drag olika varianter av skötsel och vård eller dressyr av sällskapsdjur. Även djurparksdjur förekommer. Skolan samarbetar då med lokala djurparker som tillhandahåller djuren. Det breda spektrumet av utbildningar inom inriktningen djur speglas i de namn som skolorna själva ger sina utbildningar. I skolornas marknadsföring av inriktningen djur presenteras den ofta under titlar som ”djurskötare”, ”djurens hälso- och sjukvård”, ”smådjursinriktning”, ”hund”, ”ridsport”, ”hästskötarexamen” eller ”häst”. För den elev som ska välja till gymnasieskolan kan det med andra ord vara mycket svårt att se igenom skolornas reklam för att få reda på vilken inriktning – eller ens program – det egentligen är som erbjuds. För framtida arbetsgivare kan det också vara svårt att veta vilken sorts utbildning som den arbetssökande egentligen läst. 2 Examensmål för naturbruksprogrammet (SKOLFS 2010:14). Även den bransch som eleven möter efter avslutad utbildning är indelad i olika områden. Det märks exempelvis på hur de lokala programråden för naturbruksprogrammets inriktning djur är organiserade. () som representerar arbetslivet inom lantbruk, trädgård och djursjukvård har delat upp sin representation i de lokala programråden för inriktningen djur i två olika områden, ett för häst och ett för djurvård. Det är alltså olika arbetslivsrepresentanter som sitter i det lokala programrådet beroende på vilken variant av inriktningen djur som en skola anordnar. 3.1.2Stora skillnader i ersättning En kommun ska ersätta en huvudman för en fristående skola som antagit en elev boende i kommunen för kostnaderna för utbildningen. Om kommunen själv erbjuder programmet och i förekommande fall inriktningen, i egen regi eller i samverkan med en annan kommun, ska bidraget grunda sig på kommunens budget för det kommande kalenderåret för motsvarande utbildning. En kommun som själv inte erbjuder utbildning inom det aktuella programmet ska ersätta den enskilde huvudmannen med det belopp för programmet som föreskrivit i den s.k. riksprislistan.3 Beloppsnivåerna i riksprislistan baseras på berörda kommuners budgeterade bidragsbelopp per elev för de olika programmen och i förekommande fall även på inriktningsnivå. kan besluta om bidragsbelopp på inriktningsnivå för vissa inriktningar, i de fall kostnadsbilden för inriktningarna avviker kraftigt från den genomsnittliga kostnaden för programmet eller om skillnader i kostnadsnivå för olika inriktningar inom programmet är stora. Naturbruksprogrammet är ett sådant program där ersättningsbeloppen i riksprislistan har föreskrivits för de olika inriktningarna inom programmet. Naturbruksprogrammet är det gymnasieprogram som ges högst ersättning enligt Skolverkets riksprislista för 2015.4 Den höga ersättningen beror på att de utbildningar som ges inom programmet oftast förutsätter kostsam utrustning och lokaler samt små undervisningsgrupper. Som framgått ovan har naturbruksprogram- 316 kap. 55 § skollagen. met en relativt liten andel programgemensamma kurser och inriktningskurser. Programfördjupningen omfattar 900 gymnasiepoäng och kan innehålla mycket kostsamma yrkeskurser, men kan också i huvudsak bestå av mindre kostsamma skolförlagda kurser som till exempel matematik. En inriktning inom naturbruksprogrammet kan på detta sätt bli till stora delar skolförlagd, och på det viset förlora sin yrkeskaraktär, trots att ersättningen i riksprislistan fortfarande utgår från en utbildning med stort praktiskt innehåll och därmed höga omkostnader. Detta innebär att huvudmannen överkompenseras för den utbildning som anordnas, och kan även innebära att eleverna får svårt att nå upp till det yrkeskunnande som krävs för att kunna arbeta inom den avsedda branschen. Den stora flexibiliteten inom programmet gör det också möjligt att anordna utbildningar inom naturbruksprogrammet som skulle kunna anordnas inom ett gymnasieprogram som ger lägre ersättning. Det finns exempel på utbildningar som ligger i gränslandet mellan det kostsamma naturbruksprogrammet och ett program med lägre ersättning.