sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — De elever, som i årskurs 9 inte är godkända i något eller några av de åtta ämnen som behövs för att tas emot på ett nationellt yrkes- program ska erbjudas undervisning i lovskola. Detsamma gäller elever som vill söka ett högskoleförberedande program men inte har tolv godkända ämnen. De som har gått ut årskurs 9 och deltar i lovskola ska också erbjudas prövning för betyg (se vidare avsnitt 5.3.6). Utredningen har också övervägt att föreslå att skolan ska välja ut vilka elever, som ska erbjudas lovskola. Kriteriet skulle vara att eleven har en reell möjlighet att uppnå behörighet. Vi har dock stannat för att alla elever, som är aktuella, ska få erbjudandet. Det kan annars uppstå svåra urvalssituationer och det finns ett värde i att erbjuda eleverna samma möjlighet. Dessutom är det viktigt för motivationen att deltagandet ska vara frivilligt och ett urvalsför- farande kan motverka detta syfte. Förslaget innebär att även elever som inte bedöms kunna uppnå behörighet till ett nationellt program efter genomgången lovskola Lovskola – en chans för eleverna ska få möjlighet att läsa minst ett ämne. Eleverna får på så sätt en chans att höja nivån i något ämne och kanske få ett godkänt betyg . Det kommer att ställas krav på skolans studie- och yrkes- vägledare, lärare och skolledning att informera elever och vårdnads- havare om vilka fördelar det kan ha för eleven att delta. En realistisk bedömning är dock att färre elever, som har långt kvar till att uppnå kunskapskraven, kommer att anta erbjudandet om lovskola. Vi föreslår som tidigare nämnts att det ska vara en skyldighet för huvudmannen att erbjuda lovskola. Enligt vår uppfattning behöver inte en sådan skyldighet rent juridiskt motsvaras av ett obligatorium för eleverna. finns liknande konstruk- tioner i skollagen där huvudmannen har skyldighet att erbjuda viss verksamhet och vissa inslag, men där elevens deltagande är frivilligt. Ett exempel är modersmålsundervisning i där huvud- mannen under vissa angivna förutsättningar måste erbjuda sådan undervisning, trots att deltagandet är frivilligt för eleven. Moders- målsundervisning genomförs dessutom ofta utanför den garan- terade undervisningstiden precis som lovskolan. Utredningen har även funnit skäl, som talar för att lovskolan borde vara obligatorisk för eleverna. Ett sådant argument skulle kunna vara att samhället genom ett obligatorium vill markera vikten av att eleverna blir behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan, när de avslutar . Vi menar dock att det skäl som handlar om motivation från elevernas sida väger tyngst. Motivationen bygger på att eleven tycker att det är värdefullt att förbättra sina kunskaper och underlätta de fortsatta studierna. Även för elever i årskurs 8 ska huvudmannen enligt direktiven vara skyldig att erbjuda sommarskola (i utredningens förslag lovskola). Ett argument för obligatoriskt deltagande skulle kunna vara att elever i tidigare årskurser av tidsskäl får en bättre chans att bli behöriga före utgången av årskurs 9. En obligatorisk lovskola förutsätter då att man tydligt definierar vilka elever som ingår i målgruppen. Detta kan vara svårt att göra när det gäller elever i årskurs 8 som riskerar att inte bli behöriga. Elevens terminsbetyg och resultat från nationella prov är självklart vägledande underlag i denna bedömning. Lovskola – en chans för eleverna Det är en ingripande åtgärd att tvinga elever att gå i skolan och andra skollov. Utredningen bedömer att även elever i årskurs 8 kan vara motiverade att gå i frivillig lovskola, om de kan uppnå kunskapskraven och därmed i årskurs 9 blir behöriga till ett nationellt program. Genom att lovskola blir frivillig för eleverna undviker man också de ingripande förändringar av struktur, som skulle bli konsekvensen av ett obligatorium. Det gäller exempelvis det högsta antalet obligatoriska skoldagar under ett läsår och andra bestämmelser om utbildningens omfattning. Förslag: Lovskola ska erbjudas mellan terminerna eller på skol- lov under terminen och omfatta sammanlagt minst per läsår. För elever i årskurs 9 ska lovskolan vara avslutad före utgången av juni månad. Huvudmannen kan välja under vilka lov undervisningen ska förläggas. Det finns många exempel på lyckade resultat av sommarskola och detsamma gäller också undervisning som satts in under höstlov, sportlov eller påsklov. En elev, som sökt till ett nationellt program i gymnasieskolan och befarar att inte bli behörig, kan vara särskilt motiverad att delta i undervisning som erbjuds tidigare än efter terminens slut. Det finns mer tid kvar innan slutbetygen ska sättas och chansen kan därmed vara större för eleven att kunna höja betygen och få godkända betyg i det reguljära vårtermins- betyget. Utredningen förutsätter att många huvudmän av praktiska skäl liksom främst kommer att erbjuda sommarskola efter vår- terminens slut. Vi utesluter dock inte att det kan finnas huvudmän som vill erbjuda både lovskola och sommarskola eller uteslutande undervisning på andra lov än sommarlovet. I rapporter (se avsnitt 5.2) finns exempel på huvudmän som erbjuder elever i årskurs 8 lovskola en eller före höstterminens start för att värma upp. För en elev som efter avslutningen i årskurs 9 inte är behörig till ett nationellt program i gymnasieskolan kan lovskola Lovskola – en chans för eleverna vara sista chansen att komma med i gymnasieantagningen. Även om huvudmannen på goda grunder har prioriterat att erbjuda lovskola under andra skollov kan det därför vara lämpligt att erbjuda just dessa elever undervisning i lovskola efter terminens slut. Bestämmelsen i 7 kap. 7 § gymnasieförordningen reglerar tid- punkten för antagningen till gymnasieskolan. Beslut om preliminär antagning som baseras på höstterminsbetygen fattas under vår- terminen. Det slutliga beslutet om antagning fattas om möjligt före . Lovskolan för elever i årskurs 9 ska därför vara avslutad före juni månads utgång, eftersom det kan ha en avgörande betydelse för en elevs framtid att bli antagen till ett nationellt program i gymnasieskolan. I övrigt föreslår vi att huvudmannen fritt kan bestämma på vilket eller vilka skollov lovskola ska anordnas utifrån de behov som eleverna har. Enligt vårt förslag är huvudmannen skyldig att erbjuda lovskola per läsår. Utifrån den statistik som finns på har vi gjort bedömningen att detta kan vara ett rimligt krav på alla huvudmän. Den föreslagna ekonomiska kompensationen är också beräknad utifrån undervisning i minst ett ämne per elev (se avsnitt 6.3.2). I vårt förslag regleras däremot inte ytterligare insatser som huvudmannen kan erbjuda utöver de två obligatoriska veckorna. I utredningens direktiv talas om skyldighet för huvudmännen att erbjuda sommarskola. Vi föreslår som tidigare nämnts att obligatoriskt erbjudande om undervisning på skollov inte ska begränsas och därför föreslår vi också att benäm- ningen i fortsättningen ska vara lovskola. Våra förslag innebär att lovskola är undervisning som ligger mellan terminerna eller på skollov under terminen. Självklart ligger den undervisningstid som används i lovskolan utanför den minsta garanterade undervisnings- tiden i timplanen, eftersom lovskolan inte gäller alla elever. Lovskola – en chans för eleverna 5.3.4Undervisningens organisation och innehåll Förslag: Både för elever som går i eller har gått ut årskurs 9 och för elever i eller efter årskurs 8 ska undervisningen i lovskola omfatta ett eller flera ämnen. Omfattning och innehåll för lovskola bör regleras. Det blir tydligare för huvudmännen vad som åligger dem att erbjuda och för elever vad de har rätt att kräva. Utredningens förslag är att huvudmannen ska vara skyldig att erbjuda undervisning i ett eller flera ämnen per läsår både för elever som går i eller har gått ut årskurs 9 och för elever i eller efter årskurs 8. Enligt vår uppfattning behövs det i övrigt inte några detaljregler om innehåll och organisation. En del huvudmän lägger in fritids- aktiviteter i lovskolan för att dagarna inte ska bli så kompakta för elever, som kan ha problem med motivation och uthållighet. På andra håll förekommer det att schemat är koncentrerat och att eleven bara studerar ett enda ämne . Båda varianterna har fördelar och kan leda till goda resultat beroende på omständigheterna. Huvudmannen har stor frihet att organisera lovskolan så att gruppstorlek och sammansättning ska bli optimala och erbjuda en positiv studiemiljö. Utredningen föreslår att ska få i uppdrag att ge ut ett stödmaterial om hur man kan organisera undervisningen i lovskola. För varje elev måste man göra en bedömning av vilket eller vilka ämnen som eleven ska studera, hur undervisningen ska läggas upp och hur prövningen ska gå till för de elever som ska erbjudas prövning. Av praktiska skäl kommer förmodligen inte huvud- mannen att kunna erbjuda undervisning i mer än några ämnen under lovskolan. Vissa ämnen kan också lämpa sig bättre för koncentrerad undervisning än andra. Huvudmannen har alltid ett ansvar för att elever som inte når upp till kunskapskraven i något speciellt ämne, som behövs för behörighet, får möjlighet att göra detta inom ramen för reglerna om särskilda anpassningar och särskilt stöd under det ordinarie läsåret. Det är viktigt att uppgifterna om vilka ämnen eleven läser doku- menteras, eftersom detta kan ha stor betydelse för enskilda elever i samband med betygssättning, prövning och antagning till Lovskola – en chans för eleverna Även för elever i andra årskurser än årskurs 9 eller för elever som inte lyckas bli behöriga i lovskolan kan under- visningen ha stor betydelse för de framtida studierna. Betyg sätts inte i lovskolan med undantag för den prövning som elever som gått ut årskurs 9 ska erbjudas i lovskola . Om lärarna i lovskolan antecknar vad eleven arbetat med och gör en bedömning av prestationen kan dock en sådan dokumentation bli ett värdefullt underlag vid nästa betygstillfälle. Se också avsnittet om prövning (5.3.6). Det är också viktigt att huvudmannen har rutiner för hur en elev som uppnår behörighet i sommarskolan kan komma med i antagningen till gymnasieskolan. Utgångspunkten är ofta den ansökan som eleven redan har gjort till ett nationellt gymnasie- program. Den fristående skolan ska informera hemkommunen om vilka elever som kommer att gå i lovskola efter vårterminens slut i årskurs 9 (se avsnitt 5.3.8). Detta kan ha betydelse för vilka elever som ska ha förlängd skolplikt. 5.3.5Information och beslut om lovskola Förslag: Eleverna och vårdnadshavarna ska få information om möjligheten att delta i lovskola. Rektorn ska fatta beslut om att eleven ska erbjudas lovskola. Eleverna och elevernas vårdnadshavare ska innan lov- skolan genomförs informeras om möjligheten att gå i lovskola. Genom nära kontakt med lärare och studie- och yrkesvägledare kan eleven och vårdnadshavarna också själva avgöra om lovskolan skulle vara ett positivt alternativ. Även om lärarnas bedömning är den viktigaste föreslår utred- ningen att elevens rektor ska fatta de formella besluten om vilka elever som ska erbjudas plats och vilka ämnen eleven ska läsa. Både eleverna och vårdnadshavarna bör om möjligt involveras i plane- ringen för att familjerna ska uppfatta lovskolan som ett attraktivt erbjudande. Lovskola – en chans för eleverna Förslag: I lovskola ska huvudmannen erbjuda elever som slutfört årskurs 9 i tillfälle till prövning för betyg. Betygssättning av dessa elever ska alltid ske genom prövning. Ingen avgift får tas ut. Bestämmelser om betyg och prövning finns i skollagen, skol- förordningen och läroplanerna (3 kap. 13–21§ §, 10 kap. 14–23 § §, 12 kap. 14–23 § § skollagen, 6 kap. 1–22 § § skolförordningen, avsnitt 2.7 i läroplanen för och 2.7 i läroplanen för specialskolan). Dessutom finns föreskrifter från , till exempel om betygskatalog i (SKOLFS 2009:27). Det finns en generell bestämmelse i skollagen om prövning för betyg i (10 kap. 23 §). Där står att den som vill ha betyg från har rätt att genomgå prövning för betyg. Prövningen kan avse hela utbildningen i eller ett eller flera ämnen som ingår i utbildningen. Detta gäller även den som tidigare fått betyg i ett ämne eller slutbetyg från . Vårt förslag är att all betygssättning av elever som har gått ut årskurs 9 och går i lovskola efter vårterminens slut ska ske genom prövning. Ett skäl är att de ordinarie reglerna om betygssättning inte täcker den tidpunkt då lovskola arrangeras. Man kan i och för sig hävda att rätten för elever i lovskola att begära prövning redan omfattas av bestämmelsen i 10 kap. 23 § skollagen. Enligt vår bedömning blir dock elevernas rätt starkare om man dessutom reglerar huvudmannens skyldighet att erbjuda prövning i lovskola. Eftersom deltagandet i lovskola är frivilligt ska dock eleven kunna bestämma om hon eller han vill genomföra en prövning eller inte. Det är ofta en annan lärare som genomför prövningen i lovskolan än den som satte elevens betyg i årskurs 9. Prövning innebär en ny bedömning av elevens kunskaper i ämnet och handlar alltså inte om en omprövning av den förra lärarens underlag för betygssättning. Bestämmelserna i författningarna om hur betyg sätts kan ändå i tillämpliga delar gälla även för prövning i lovskolan. Till exempel ska läraren vid betygssättningen utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till de nationella kunskaps- Lovskola – en chans för eleverna kraven och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper. Alla betygssteg ska kunna uppnås i ämnet. Elever som går i lovskola efter terminens slut i årskurs 9 har i allmänhet redan fått ett slutbetyg. Om läraren genom prövningen får underlag för bedömningen att eleven nu uppfyller kunskaps- kraven sätts ett nytt betyg i ämnet. Det kan dock vara så att eleven inte har gjort några framsteg och han eller hon får då behålla sitt gamla betyg i ämnet och sitt slutbetyg. Bestämmelserna innebär att de elever som genom prövning i lovskola får ett eller flera nya betyg i ämnen har rätt att få ett nytt slutbetyg (6 kap. 14–16 §§ och 21 § skolförordningen). Reglerna för prövning kan självklart användas om en elev även före årskurs 9 vill pröva för ett högre betyg eller för att kunna avsluta ett ämne oberoende av om eleven har gått i lovskola. Det är också möjligt för elever som inte är behöriga att enligt nuvarande regler begära att få göra prövning för ett nytt betyg i ett eller flera ämnen utan att först ha deltagit i lovskola. Detta är dock exempel på situationer som kan förekomma när som helst och det förutsätter inte att prövningen sker i anslutning till lovskola. Eftersom formerna för och innehållet i prövning för betyg inte är reglerade kan huvudmannen organisera den på olika sätt. I utvärdering av sommarskolan kan man se att eleverna till exempel hade fått slutprov, delprov eller kontinuerliga inlämningsuppgifter. Där framgick också att det var vanligt att sommarskolans lärare ansvarade för bedömningen, men att det även förekom gemensam bedömning av den ordinarie läraren och som- marskolans lärare. I fristående skolor förekom det relativt ofta att det enbart var elevens ordinarie lärare som ansvarade för bedöm- ningen vid prövning. Utredningen anser som tidigare nämnts att all betygssättning i lovskola för elever som har gått ut årskurs 9 ska ske genom prövning för betyg, även om den genom- förs av elevens ordinarie lärare. Inget i de nationella utvärderingarna av lovskolor tyder på att det har varit lättare att få ett godkänt betyg där än i den ordinarie undervisningen. När nu omfattningen ökar är det ändå viktigt att huvudmannen skapar betryggande rutiner för prövning och betygs- sättning för att garantera lovskolans legitimitet. Formerna för prövning ska kunna variera och bör därför enligt vår uppfattning inte regleras i detalj. I vissa kommuner har man en Lovskola – en chans för eleverna central organisation av lovskolan där lärarna bygger upp prov- banker och kontinuerligt diskuterar undervisning, prövning och betygssättning med varandra. Skolledning och lärare kan dock känna sig osäkra på hur man bäst genomför en prövning som uppfyller krav på rättssäkerhet för eleverna. Av det skälet föreslår utredningen att får i uppdrag att ta fram ett stödmaterial om hur man organiserar en rättssäker prövning i lovskolan. Enligt förordningen (1991:1124) om avgifter för prövning inom skolväsendet får inte avgift tas ut för den som har gått ut grund- skolan och inte uppnått de kunskapskrav som minst ska ha upp- nåtts i årskurs 9 i det ämne prövningen gäller. I övrigt är det tillåtet att ta ut en avgift på högst för särskilt anordnad prövning även i . Det är utredningens uppfattning att det inte ska vara möjligt att ta ut avgift av de elever som går i lovskola efter vårterminens slut i årskurs 9 och som enligt vårt förslag ska ha rätt till prövning. För tydlighetens skull föreslår vi ett tillägg i förordningen om att avgifter inte får tas ut av dessa elever. Förslag: Undervisning i lovskola är en del av grundskoleutbild- ningen. Elever ska erbjudas skolmåltider och skolskjuts. Lovskola är en del av grundskoleutbildningen Syftet med dagens sommarskola eller undervisning på andra skollov är att elever ska få ökade möjligheter att nå kunskapskraven och bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskola kan således redan i sin nuvarande utformning betraktas som en del av elevernas grundskoleutbildning. En sådan slutsats överensstämmer även med definitionerna av utbildning och undervisning i skollagen (1 kap. 3 § skollagen). Utredningen föreslår att lovskola ska ses som en frivillig del i grundskoleutbildningen, för de elever som deltar i den. Som en följd av att det är grundskola ska det även finnas en rektor som är ansvarig för verksamheten. Likaså ska huvudmannen vara skyldig Lovskola – en chans för eleverna att använda legitimerade och behöriga lärare i lovskolan med samma möjlighet till undantag, om det inte finns någon sådan att tillgå (2 kap. 18 § skollagen). Det ska alltså ställas samma krav på kvalitet i undervisningen i lovskola som på annan grundskole- undervisning samt på systematiskt kvalitetsarbete. Ett sätt att mäta kvaliteten i lovskolan kan vara att följa upp hur det sedan går i gymnasieskolan för de elever som lyckas bli behöriga genom prövning i lovskolan. Enligt skollagen har elever i rätt till kostnadsfria och näringsriktiga skolmåltider. Förslaget om lovskola kommer även att innebära att huvudmännen blir skyldiga att erbjuda mål- tider för elever i lovskolan, beroende på hur skoldagarna planeras. Kommunen är dessutom under vissa förutsättningar skyldig att erbjuda elever kostnadsfri skolskjuts. Vår uppfattning är att bestämmelserna om rätt till skolskjuts även omfattar de fall där kommunen anvisar plats i en lovskola vid en annan skolenhet än den ordinarie. Elever har som huvudregel rätt att gå kvar vid den kommunala skolenhet där han eller hon blivit placerad (10 kap. 30 § skollagen). Vi bedömer inte att detta är något hinder för att kommunen ska kunna organisera lovskola samlat vid en eller flera skolenheter i kommunen. Förslag: En fristående grundskola ska erbjuda lovskola för sina egna elever. Den fristående skolan ska informera hemkom- munen om vilka elever som deltar i lovskola efter vårterminens slut i årskurs 9, vilka ämnen de läser och vilka som blir behöriga. När en enskild huvudman blir godkänd för att driva en fristående grundskola ingår det i huvudmannens ansvar att eleverna får förut- sättningar att uppnå kunskapskraven i årskurs 9. Därmed ska en fristående grundskola erbjuda undervisning på skollov för sina egna elever på samma sätt som en kommun. En enskild huvudman som har tillstånd att anordna grundskola med årskurs 9 kan anordna lovskola för elever i årskurs 8 och 9. Lovskola – en chans för eleverna Vi föreslår vidare att hemkommunen ska vara skyldig att anordna skolskjuts för en elev i en fristående skola som deltar i lovskola under samma förutsättningar som gäller skolskjuts till den fristående skolans ordinarie verksamhet. Den fristående skolan ska informera hemkommunen om vilka elever som går i lovskola efter vårterminens slut i årskurs 9, vilka ämnen de läser och vilka elever som blir behöriga. Som nämnts tidigare kan detta ha betydelse för vilka elever som ska ha förlängd skolplikt. Hemkommunen har alltid ett övergripande ansvar för elevernas fortsatta skolgång efter årskurs 9. 5.3.9Lovskola i annan huvudmans grundskola Enligt utredningens bedömning bör eleverna som regel gå i lov- skola hos den egna huvudmannen. Det ska dock också finnas en möjlighet för en elev att delta i lovskola i hemkommunen. En elev bör också efter önskemål kunna delta i lovskola till exempel i en annan huvudmans skola i mån av plats. Det kan vara en elev i en fristående grundskola som vill delta i lovskola i en annan fristående grundskola. En elev i en skola kan också önska att få gå i lovskola i en annan grundskola eller hos en enskild huvudman enligt vanliga regler för mottagande, se 10 kap. 25 § (särskilda skäl) och 10 kap. 27 § (i mån av plats). Det är dock alltid rektorn vid elevens hemskola som avgör om eleven ska erbjudas lovskola. Den nya huvudmannen ska ta ställning till om det finns plats för eleven och ansvarar också för undervisning och prövning utifrån den organisation och de ämnen som huvudmannen erbjuder i lovskolan. Om en skola tar emot andra elever än sina egna i lovskola ska mottagande huvudman få ersättning enligt de vanliga reglerna om interkommunal ersättning eller när det gäller fristående skolor genom ett bidrag från hem- kommunen (se nedan). Den mottagande skolan har ett ansvar för att informera hem- kommunen om vilka elever som kommer att gå i lovskola och vilka som blir behöriga. Detta gäller även en skola, som har tagit emot elever från andra kommunala skolor. Hemkommunen har ett ansvar för alla sina elevers fortsatta skolgång efter årskurs 9 Lovskola – en chans för eleverna och behöver veta om eleven blir behörig till ett nationellt program i gymnasieskolan eller om eleven ska ha förlängd skolplikt. Förslag: Huvudmän ska kunna överlämna undervisning inom ramen för lovskola till en annan huvudman genom entreprenad, såväl till en enskild huvudman som till en kommun. Den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisnings- uppgifter får också överlämnas. Hos vissa huvudmän, exempelvis i små fristående skolor, kan det vara bara några få elever som har behov av och vill delta i lovskola. Huvudmannen kan ha svårt att tillgodose detta behov, till exempel på grund av lärarbrist. Det ska därför enligt utredningens upp- fattning finnas möjligheter att lösa detta genom entreprenad mellan huvudmän. Ett sådant behov kan också uppstå i mindre kommuner. Utredningen har övervägt två olika alternativ, antingen en möjlighet att överlämna undervisning inom ramen för lovskola till en annan huvudman genom entreprenad eller att hemkommunen ska vara skyldig att ta över ansvaret för lovskolan. Alternativet lovskola på entreprenad Entreprenad innebär att en kommun eller en enskild huvudman med bibehållet huvudmannaskap sluter avtal med en enskild fysisk eller juridisk person att för kommunens eller den enskilde huvud- mannens räkning utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (23 kap. 1 §). Huvudregeln är att de bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan verk- samhet enligt skollagen ska gälla även den utbildning som lämnas över på entreprenad. Vilka uppgifter som får överlämnas på entreprenad inom skol- väsendet varierar beroende på vilken skolform eller verksamhet det gäller. I är utrymmet för att lämna över uppgifter mycket begränsat. Uppgifter som handlar om undervisning får inte lämnas över. Undantag gäller för modersmålsundervisning, där en Lovskola – en chans för eleverna enskild huvudman får överlämna uppgifter som avser moders- målsundervisning på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person, men alltså inte till en kommun (23 kap. 4 § andra stycket). Frågan om undervisning i modersmål har behandlats i förarbetena till den nuvarande skollagen.