sou · H3B393 · 2015-11-03 00:00:00 — Den kommungrupp med minst antal kommuner i beräkningarna är storstadskommuner, vilket förklaras av att det är den kommun- typ med minst antal kommuner (totalt 29 kommuner) av alla enligt Tillväxtanalys klassificering. Som minst är antalet storstadskom- muner för verksamhetsområdena förskoleklass och grundskola där endast 6 av totalt 29 storstadskommuner finns med. Gruppen stor- stadskommuner innehåller visserligen färre kommuner än övriga kommuntyper, men står för en stor andel av de totala kostnaderna. Andelen varierar beroende på delområde. De får därför p.g.a. det låga antalet kommuner en liten påverkan på snittvärdet, om man enbart utgår från kommunantalet. Till följd av detta har ett snitt- värde beräknats för varje kommungrupp. Beräknat värde per kom- mungrupp har sedan vägts samman baserat på respektive kommun- grupps andel av totalkostnaden. Anledningen till att viktning inte sker direkt utifrån totalkostnad är att viktningen ganska kraftigt skulle påverkas av om det finns en eller två storstadskommuner med i beräkningen och det skulle kunna se ut som att det är verk- samhetsområdet som skiljer sig åt snarare än kommuntypen. Vid beräkningen av skattesatserna för uppgifter som har inhämtats i enkäten har en kontroll gjorts av att lämnade enkätuppgifter har varit kompletta och korrekta. Kontrollen har gjorts per delområde och har inneburit att aktuellt delområde utelämnats för en viss kom- mun om det har saknats uppgifter eller när lämnade totalsummor har innehållit stora avvikelser från uppgifter i driftsredovisningen. En kontroll har även gjorts av att driftsredovisningen innehåller alla nödvändiga kostnadsslag för att bedriva verksamhet såsom per- sonalkostnader, lokalkostnader etc. Eftersom interna kostnader med undantag för interna lokalkost- nader inte har tagits med i beräkningarna finns det en risk för att dessa har en avvikande skattesats som inte beaktats. Ytterligheterna är att de interna kostnaderna endast skulle bestå av personalkost- nader eller andra varor eller tjänster helt utan ingående skatt eller av varor och eller tjänster med maximal skattesats. Metod för beräkning av ingående skatt naderna innehåller dock bl.a. kostnader för gemensamma verksam- heter. De som nämns i instruktionerna till räkenskapssamman- draget är t.ex. kommunledning, central administration, juridik, arkiv, telefonväxel, storkök och transporter4. Utredningen har ställt frågan till fem kommuner om vad deras interna kostnader avser. Alla fem kommuner har inte kunnat svara men bland de svar som inkommit så handlar det om livsmedel, måltider, kosthåll, städtjänster, interna köp av vårdplatser, olika former av produktionsbidrag, fördelning av tjänsteorganisation/avdelningar och ”shared services” för IT, drift och löner. De flesta exempel innehåller köp av tjänster, varav stora delar kan antas vara producerade inom kommunen eller varor såsom livsmedel med en lägre skattesats. Vid köp av storkökstjänster snarare än vidarefakturering av livsmedel torde också andelen ingå- ende skatt sjunka med tanke på att det då finns kostnader för personal som ingår i tjänsten. Andelen ingående skatt skulle således kunna variera i något mån med hänsyn till ingående skatt som kommer från de interna köpen. Den genomsnittliga andelen interna kostnader som avser övriga kostnader och inte interna lokalkostnader utgör med avdrag för interna intäkter av de totala kostnaderna exklusive skatt inklusive interna kostnader för både den pedagogiska verksamheten och vård- och omsorg, se övriga interna kostnader (Övr kostn (int)) i figur 9.1. 4 Instruktioner till räkenskapssammandraget 2013 (kommuner), SCB, s. 56. Metod för beräkning av ingående skatt Figur 9.1 Andel av de totala kostnaderna, exklusive skatt, inklusive interna kostnader inom den pedagogiska verksamheten och verksamheten för vård- och omsorg som utgörs av personalkostnader, lokalkostnader, övriga externa kostnader och övriga interna kostnader som avser köp inom kommunen (n=232) Övr kostn (ext) Övr kostn (int) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Landstingens räkenskapssammandrag är uppdelat i de två huvud- områdena Hälso- och sjukvård och Regional utveckling. I enkät- erna har uppgifter för Primärvård, Specialiserad somatisk vård, Specialiserad psykiatrisk vård, Tandvård, Övrig hälso- och sjukvård, Utbildning och Serviceenheter efterfrågats. 9.3.2Kostnadsgrupper och skattesatser som använts vid beräkningarna De kostnadsgrupper som har använts vid beräkningen av ingående skatt i landstingens verksamheter är Externa löner, Övriga personal- kostnader, Material, Tjänster, Nedskrivningar, avskrivningar och förluster vid avyttring, Interndebiterade kostnader inklusive intern- Metod för beräkning av ingående skatt räntor och Fördelade kostnader från serviceverksamheterna. Till bruttokostnaderna räknas också Köp av verksamhet och Lämnade bidrag. Externa löner och övriga personalkostnader Externa löner har antagits inte innehålla någon ingående skatt. Övriga personalkostnader avser kostnader för bland annat sociala avgifter och pensionskostnader. Även för dessa kostnader har andelen ingående skatt beräknats vara noll. Kostnadsgruppen innehåller också kostnader för övriga personalkostnader såsom utbildning, hälso- och sjukvård, representation och övriga kost- nader som rör den egna personalen. Här har utfall för specifika konton efterfrågats i enkäten (se bilaga 3) till landstingen som rör beräkningarna av andel ingående skatt. För övriga personalkostnader har följande skattesatser/schabloner beräknats. Beräkning för gruppen övriga personalkostnader – Hälso- och sjukvård Resterande kostnader i gruppen Schablonen på för konto 462 Hälso- och sjukvård har baserats på ett antagande om att halva kostnaden består av före- tagshälsovård med en skattesats på och hälften av rena sjukvårdstjänster utan ingående skatt. Den schablon för personalrepresentation som använts har varit densamma som för kommunerna. De tre kontona tillsammans utgör endast en halv procent av kostnaderna i beräkningen inom sjukvården och inom tandvården. Metod för beräkning av ingående skatt Köp av verksamhet och lämnade bidrag Kostnader för köp av verksamhet har inte medtagits i beräkningen då den avser köp motsvarande huvudsakliga verksam- het, dvs. upphandling av privata utförare för vilken schablonersätt- ning begärs. Kostnader för lämnade bidrag har utelämnats från beräkningen. För kostnadsgrupperna material har kompletterande uppgifter efterfrågats i enkäten till landstingen. Kostnader för läkemedel, för- brukningsartiklar och speciallivsmedel inom läkemedelsförmånen som ingår i gruppen för material har inte ingått i beräkningen. Privata utförare har inte motsvarande kostnad för läkemedels- förmåner. För kostnadsgruppen material har följande skattesatser/schabloner beräknats: Beräkning för gruppen material 56 – Läkemedel, sjukvårdsartiklar o medicinakt utanför – Specialiserad somatisk vård – Specialiserad psykiatrisk vård – Serviceenhet för medicinsk service 5611, 5612, 5613 – Läkemedel, förbrukningsartiklar, special- 572 – Livsmedel o övriga råvaror Resterande kostnader i gruppen material Schablonerna för kontogrupp 56 grundar sig på ett antagande om att andelen läkemedel, blod m.m. utan ingående skatt utgör 30 pro- cent av kostnaderna inom primärvården, av kostnaderna inom den specialiserade somatiska vården, av kost- Metod för beräkning av ingående skatt naderna inom den specialiserade psykiatriska vården, av kostnaderna inom tandvården, av kostnaderna för ser- viceenheten för medicinsk service och av kostnaderna för övrig verksamhet. Resterande kostnader beräknas vara sjuk- vårdsmaterial mm med en skattesats på . Totalt sett beräknas läkemedel, blod m.m. utgöra hälften av kostnaderna vilket utredningen fått uppgifter om från två landsting, ett av har också lämnat mer detaljerade uppgifter då andelarna varierar en del mellan aktuella delområden. Dessa har använts i ovanstående schablonberäkningar. Beräkning utifrån en uppdelad schablon per delområde eller en enhetlig schablon på ger samma utslag totalt sett. Andelen av kostnaderna i beräkningen för huvud- området sjukvård är och för huvudområdet tand- vård . För serviceeneheten för medicinsk service är andelen något högre. För kostnadsgruppen tjänster har kompletterande uppgifter efter- frågats i enkäten. För kostnadsgruppen har följande skatte- satser/schabloner beräknats. Beräkning för gruppen tjänster 662-Försäkring och skatt för bilar och andra transportmedel 767-Tidningar, tidskrifter, facklitteratur Resterande kostnader i gruppen tjänster Metod för beräkning av ingående skatt Lokalschablonen om och schablonen för represent- ation om har varit samma som för kommunerna, men utgör en mycket liten del av kostnaderna, . Kontogrupp 55 kan innehålla köp av ambulanstjänster vilket gör att den korrigeras vid beräkning av delområdet för ambulans- och sjuktransporter. Kontogruppen för transporter och frakter inne- håller både patienttransport, sjukresor och övriga transporter och frakter. Patienttransporter och sjukresor redovisas dock under delområdet för övrig hälso- och sjukvård vilket gör att kvarvarande kostnader på delområdena för primärvård, specialiserad somatisk vård, specialiserad psykiatrisk vård och tandvård endast består av övriga transporter och frakter med en skattesats på . Vid beräkning av delverksamheten för ambulans- och sjuktransporter korrigeras kostnaden eftersom beräkningen ska spegla kostnaderna för verksamhet inte upphandling av motsvarande verk- samhet. Nedskrivningar, avskrivningar och förluster vid avyttring För gruppen nedskrivningar, avskrivningar och förluster vid av- yttring har beräkningen baserats på de mervärdesskattekostnader som har uppstått i samband med att investeringen gjorts. Inköp av färdiga byggnader och mark medför inga kostnader för ingående skatt, men utgjorde av gjorda investeringar 2013.5 Den beräknade genomsnittliga skattesatsen beräknas till baserat på att den andel som rör färdiga byggnader beräknas vara utan ingående skatt och andelen övriga kostnader beräknas med en skattesats på . För huvudområdet sjukvård utgör dessa kostnader av kostnaderna och för tandvården något mer. För serviceenheten för fastighets- service utgör dessa en stor del av kostnaderna. 5 Räkenskapssammandraget för landsting 2013, SCB. Metod för beräkning av ingående skatt Interndebiterade kostnader inklusive internräntor och fördelade kostnader från serviceverksamheterna Landstingen har en stor andel interna köp och därför har också kompletterande uppgifter för interna köp efterfrågats så att dessa har kunnat tas med i beräkningarna. I landstingens räkenskaps- sammandrag används tre serviceenheter: Medicinsk service, Allmän service och . I enkäten till landstingen har information om köp från respektive enhet efterfrågats. En beräk- ning av andelen ingående skatt per serviceenhet har gjorts och använts som en schablon för de inköp som respektive delområde har gjort från respektive serviceenhet. Beräkningarna av ingående skatt hos serviceenheterna för medi- cinsk service och allmän service har baserats på serviceenheternas personalkostnader, externa kostnader och interna lokalkostnader, varav större delen kommer från serviceenheten för fastighetsför- valtning. För serviceenheten för fastighetsförvaltning har beräk- ningarna baserats på externa kostnader och kostnader för intern- räntor.6 Flera verksamheter har även interna köp från annan verk- samhet än någon av serviceenheterna. Eftersom det kan förekomma köp inom samma delområde har de övriga interna köpen minskats med interna intäkter av liknande tjänsteslag och beräkningen sedan gjorts utifrån kvarvarande kostnader. För interna köp från annan än från någon av serviceenheterna har följande skattesatser/schabloner använts. 6 För två landsting är beräkningarna av ingående skatt hos serviceenheterna endast baserade på serviceenheternas externa kostnader. SOU 2015:93 Metod för beräkning av ingående skatt Beräkning av interna köp från annan än någon 50–-54 Köp av verksamhet 55 – Verksamhetsanknutna tjänster Resterande kostnader för tjänster 56 – Läkemedel, sjukvårdsartiklar och medicinsakt – Specialiserad somatisk vård – Specialiserad psykiatrisk vård – Serviceenhet för medicinsk service 572 – Livsmedel och övriga råvaror Resterande kostnader för varor Schablonen på för interna köp är en uppskattning av ingående skatt på köpta sjukvårdstjänster. Lokalschablonen är den- samma som för de externa lokalkostnaderna. Resterande tjänster har antagits vara administrativa servicetjänster som t.ex. reception/kassa med relativt låga kringkostnader. Schablonerna för läkemedel sjuk- vårdsartiklar m.m. har varit desamma som för de externa kostnad- erna. Andelarna av kostnaderna framgår av figur 9.2. I genomsnitt utgör interna kostnader som inte avser lokalkostnader eller köp från någon serviceenhet av kostnaderna för både sjukvård och tandvård. Den största posten är interna verksamhets- anknutna tjänster som framför allt finns inom primärvården. 9.3.3Urval och svarsfrekvens landstingsenkät På grund av en stor andel interna kostnader inom landstingen har urvalet av landsting gjorts utifrån möjligheterna att få fram så bra beräkningar som möjligt. De landsting med lägst andel interna kostnader bedömdes ha bäst möjlighet att få fram efterfrågade upp- Metod för beräkning av ingående skatt gifter varigenom också den osäkerhet som kommer av interna köp. Ytterligare två landsting som på förhand granskat enkäten har tagits med, men har till slut inte lämnat eller kunnat lämna efter- frågade uppgifter. En brist i utredningen är avsaknaden av till- räckliga underlag från landsting inom storstadsområden, trots att försök gjorts att med andra underlag göra beräkningar. P.g.a. tids- brist har dessa inte heller kunnat fördjupas. Totalt sett har enkäten skickats till 13 landsting och utredningen har fått in 9 svar. 9.3.4Beräkning i flera steg Beräkningarna för landstingen skiljer sig från beräkningarna för kommunerna eftersom andelen interna kostnader är större och har hanterats annorlunda. Det har heller inte gjorts någon beräkning för landsting som inte har fått enkäten eller lämnat svar på enkäten eftersom osäkerheten i dessa beräkningar skulle ha blivit för stor p.g.a. de interna kostnaderna. De skattesatser som har använts framgår av avsnitt 9.3.2. Metod för beräkning av andel ingående skatt framgår av avsnitt 9.1.1. Steg 1 Delberäkning för kostnadsgrupper där enkätsvar lämnats och justering av interna kostnader utifrån interna intäkter Beräkningen av genomsnittlig skattesats har gjorts för kostnads- grupperna Övriga personalkostnader, Material och Tjänster utifrån lämnade enkätsvar per landsting och delområde, t.ex. primärvård. För varje landsting och delområde har interna intäkter dragits ifrån interna kostnader av samma intäkts/kostnadsslag, t.ex. köpta/sålda sjukvårdstjänster. Steg 2 Beräkning av serviceenheter och interna intäkter dras från interna kostnader Beräkning av den genomsnittliga skattesatsen har gjorts för service- enheterna per landsting och serviceenhet. Metod för beräkning av ingående skatt För varje landsting och delområde har interna intäkter dragits från interna kostnader av samma intäkts-/kostnadsslag, t.ex. köpta/sålda sjukvårdstjänster. Steg 3 Beräkning av ingående skatt Vid beräkning av andelen ingående skatt per delområde och lands- ting har de genomsnittliga skattesatserna från steg 1, beräknad skattesats från serviceenheter och beräknad genomsnittlig skatte- sats för de kvarvarande interna kostnaderna som eliminerats i steg 2 använts. Från de genomsnittliga skattesatserna per kostnadsgrupp har ingående skatt per kostnadsgrupp beräknats. För att få fram andel ingående skatt har summan av ingående skatt för de olika kost- nadsgrupperna sedan delats med de totala kostnaderna inklusive skatt. Steg 4 Beräkning per delområde Utifrån den framräknade andelen ingående skatt per delområde och landsting har en genomsnittlig andel ingående skatt beräknats per delområde för samtliga landsting. Till beräkningen för delområdet ambulans- och sjuktransporter läggs resultatet av beräkningen av den luftburna ambulanssjukvården som gjordes i delbetänkandet. Den luftburna ambulanssjukvården beräknades i delbetänkandet ha en andel ingående skatt på och utgöra av nettokostnaderna för hälso- och sjukvård för aktuella landsting7 vilket utgjorde på samtliga landsting 20108. motsvarar nettokostnaderna för delområdet ambulans- och sjuk- transport av nettokostnaderna för sjukvården totalt. Den luftburna ambulanssjukvården skulle baserat på dessa utgöra av delområdet ambulans- och sjuktransporter. 7Den luftburna ambulanssjukvården beräknas utgöra av nettokostnaderna för ambulans- och sjuktranssporter, s. 22–23 (SOU 2014:78). 8Räkenskapssammandraget för landsting 2010, SCB. Metod för beräkning av ingående skatt Steg 5 Sammanviktning av delområden Den ingående skatten per delområde har viktats samman till en sammanlagd andel ingående skatt för hela sjukvårdsområdet baserat på nettokostnader. Av de nio svar utredningen har fått in hade två landsting inte läm- nat några uppgifter om interna kostnader vilket har gjort beräk- ningen för dessa två landsting alltför osäkra för att kunna användas. Även enstaka delområden har tagits bort vid stora avvikelser från driftsredovisningen eller otillräckligt underlag. Precis som för kommunerna så har interna köp medfört en viss osäkerhet i beräkningarna av landstingens ingående skatt. Störst andel interna kostnader av de totala kostnaderna finns inom delområdet för specialiserad somatisk vård med en genom- snittlig andel på , näst störst andel har primärvården . I figur 9.2 framgår hur stor andel de interna kostnaderna utgör av de totala kostnaderna exklusive skatt upp- delat per delområde och hur stor del som utgörs av kostnader från någon av serviceenheterna, interna lokalkostnader från annan än serviceenhet och övriga interna köp. Som framgår av figur 9.2 utgör kostnader från serviceenheten för medicinsk service en stor del av de interna kostnaderna för både den specialiserade somatiska vården och primärvården. Metod för beräkning av ingående skatt Figur 9.2 Andel interna kostnader för kostnader från serviceenheterna för medicinsk service, allmän service och fastighetsförvaltning samt övriga interna kostnader uppdelat på interna köp som gäller lokal och övrigt av de totala kostnaderna exklusive skatt uppdelat per delområde för specialiserad somatisk vård, primärvård, specialiserad psykiatrisk vård, tandvård och ambulans/sjuktransporter 2013 (n=26) Källor: Räkenskapssammandraget för landsting 2013, enkät till landsting. Nedan ges en detaljerad beskrivning av beräkningen av andel ingå- ende skatt av totala kostnader för privata aktörer inom de olika verksamhetsområdena. Utredningen har utifrån inhämtade resultatrapporter från ett urval av privata aktörer beräknat storleken på den ingående skatten. Resultatrapporter är detaljerade och visar alla nödvändiga kost- nader som krävs för att beräkna den ingående skatten. Hänsyn har behövt tas vid beräkningen för vissa privata utförare som haft mer- värdesskattepliktig försäljning eller ingått i en koncern. För att få fram den ingående skattens andel har den beräknade kostnaden för Metod för beräkning av ingående skatt den ingående skatten slutligen ställts i relation till de totala kost- naderna9 för att bedriva verksamheten. För privata utförare som tillhandahåller från skatteplikt undantagna tjänster kostnadsförs normalt den ingående skatten tillsammans med kostnaden för varan eller tjänsten i resultaträkningen. Efter- som skatten ingår i kostnaden har därför inte skattesatsen i form av en påläggsprocent använts för att räkna ut skattekostnaden, så som för kommunerna. I stället har i de flesta fall en s.k. marginalprocent använts. Källa: Skatteverket10. Kostnad inkl. skatt X marginalprocent = Skatt Andel ingående skatt har beräknats genom att dela skatten genom kostnaden inklusive skatt: Skatt / Kostnad inkl. skatt = Andel skatt Andel skatt = 25 / 225 = 9Variationer av i t.ex. vinstnivåer kan förekomma mellan olika privata utförare varför beräk- ningen av ingående skatt baseras på totala kostnader och inte på omsättning. De kostnader som används i beräkningarna med avseende på privata utförare inkluderar räntekostnader, men inte kostnader för bokslutsdispositioner eller inkomstskatt. 10http:///download/18.7be5268414bea06469478df/1429102403013/552 23+r%C3%A4ttad + vers.pdf. Metod för beräkning av ingående skatt Kostnaderna för ingående skatt har delats med de kostnader som har ingått i beräkningen och inte med omsättningen (se mer i av- snitt 9.5 om vinst) Kostnader i samband med bokslutsdisposition och inkomstskatt har inte utgjort en del av beräkningen då de inte ansetts relevanta. Ett utskick har gjorts till 281 privata utförare inom områdena social omsorg, hälso- och sjukvård, tandvård och utbildning. I enkäten har utförarna ombetts att förutom att svara på en enkät (se bilaga 4) också skicka med sina resultatrapporter samt årsredovisningen . Beräkningar av ingående skatt för verksamhet som bedrivs av privata utförare har gjorts inom samtliga fyra huvudområden. Flest beräkningar har gjorts inom området för utbildning med 28 privata utförare och minst antal beräkningar inom området för tandvård med 4 privata utförare. 9.4.4Beräkning utifrån privata utförares resultaträkning Ingående skatt hos privata utförare som bedriver från skatteplikt undantagen verksamhet har beräknats utifrån utförarens resultat- rapport. Metod för beräkning av ingående skatt SOU 2015:93 Tabell 9.11 Följande procentsatser har använts i beräkningar gjorda utifrån privata utförares resultaträkning Konsultkostnader (ej sjukvårdspersonal) Övriga varor och tjänster För representation har samma schablon som för kommuner använts, men omräknat i marginalprocent. För övriga personal- kostnader har hälften beräknats avse livsmedel och hälften övriga kostnader. Metod för beräkning av ingående skatt Den privata utföraren har i enkäten fått ange eventuellt av- dragen ingående skatt och mervärdesskattepliktig försäljning av varor och tjänster, om hyran är belagd med skatt, eventuella koncerninterna transaktioner och om koncernen är gruppregistrerad för mervärdesskatt, se bilaga 3. Beräkningarna har anpassats utifrån dessa uppgifter. 9.4.5 Urval och svarsfrekvens privata utförare Fokus vid urvalet av företag (och andra utförare, t.ex. ekonomiska föreningar och stiftelser) inför utskick av enkäten har varit att få med företag med relativt renodlad verksamhet för att se hur olika typer av verksamheter skiljer sig åt när det gäller andel ingående skatt. Urvalet har också gjorts utifrån de tre kommuntyperna lands- bygdskommuner, täta kommuner och storstadskommuner, så att alla kommuntyper finns med i urvalet. För primärvården har hänsyn även tagits till olikheter mellan vårdvalssystemen såsom uppdragets bredd och omfattning av kost- nadsansvar för t.ex. laboratorie- och röntgentjänster, samt privata utförare med och utan husläkarmottagning. Även privata utförare som bedriver gymnasieutbildning har valts utifrån skillnader i verk- samheten såsom studieinriktning. Urvalet av privata utförare med avseende på specialiserad somatisk vård, som innehåller en stor mängd olikartade verksam- heter, har i huvudsak gjorts utifrån inriktning på verksamheten. För att undvika osäkerhet som beror på koncernförhållanden, såsom koncerninterna köp och kostnader som kan finnas bokförda i ett annat bolag, har en stor del av urvalet gjorts bland företag som inte ingår i en koncern. Vid urvalet har även strävats efter att få ett urval med privata utförare av olika storlek. Mycket små företag har dock i möjligaste mån undvikits för att minska risken för att delägares insatser i verksamheten inte skulle finnas bokförda som personalkostnader.