sou · H3B369 · 2015-08-04 00:00:00 — erfarenheter av att ge stöd till personer med fingerade personuppgifter visar att stödet främst behövs efter beslutet om åtgärden. Syftet med stöd ska vara att personer med skyd- dad folkbokföring ska kunna agera på ett sätt som innebär att personuppgifterna skyddas och att skyddseffekten uppnås. Skatte- verket ska däremot inte agera ombud och inte heller vara närva- rande när personerna ingår avtal eller liknande eller på annat sätt ge mer handfast stöd i frågor hos andra myndigheter eller privata orga- nisationer. Avsikten är inte heller att ska få en kurativ roll. Personer med skyddad folkbokföring behöver få kunskap i praktiska frågor om hur de ska agera och hantera de egna person- uppgifterna för att den skyddade folkbokföringen ska ge effekt. bör ansvara för att vägleda personerna vid deras kontakter med andra myndigheter och organisationer, exempelvis vilka kontakter som bör tas och vad som är viktigt i dessa kontak- ter. Stödet ska kunna ges på både och den enskildes initiativ. I ansvaret bör också ingå att har kontakt med personerna de har skyddad folkbokföring för att bland annat diskutera behovet av fortsatt skydd. Det kan vara lämpligt med åtminstone en kontakt men i det enskilda ärendet kan tätare kontakter vara aktuella. Kontakterna ger förut- sättningar för en flexibel bedömning av frågan om den skyddade folkbokföringen kan upphöra där inte enbart skyddsbehovet utan även den enskildes trygghet vägs in. Om har beslutat om skyddad folkbokföring ska verket infor- mera den enskilde om detta. På samma sätt som bör Skatte- verket informera den enskilde om att skyddsperioden är på väg att löpa ut. Det bör ingå i uppgift att klargöra för den enskilde att myndigheten kan, under vissa omständigheter, lämna ut uppgifter om denne till exempelvis Kronofogden när det handlar om utmätning av egendom. Det är tillräckligt att stöd till personer med skyd- dad folkbokföring ges under kontorstid. En viss del av stödet kan säkerligen standardiseras, men stöd måste också kunna ges till varje Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring person utifrån dennes behov. Ett möjligt arbetssätt är att ha särskilda stöd- eller kontaktpersoner. Personerna som ska arbeta med detta bör bland annat ha goda kunskaper om hur samhällets behandling av personuppgifter fungerar. , som har erfarenhet av att ge stöd åt personer med fingerade person- uppgifter, bör kunna ge stöd åt i arbetet med att ta fram rutiner. Av serviceskyldigheten enligt förvaltningslagen följer att andra myndigheter, som , inom ramen för sin expert- kompetens ska stödja den enskilde.40 Även socialnämnderna ska fortsätta att ge det stöd de ger i form av exempelvis bostad och annat bistånd. kan också behöva ge stöd åt dessa personer, exempelvis om det finns ett behov av fysiskt skydd. Vi bedömer däremot att det stöd som bör ge går utöver den serviceskyldighet som gäller enligt förvaltningslagen. Vi föreslår därför att en särskild bestämmelse om skyl- dighet att ge stöd införs. 8.6.11Biträde av och uppgifter från socialnämnden Förslag: ska begära biträde av vid utredning av frågor om skyddad folkbokföring, om det inte är obehövligt. Från ska utan hinder av sekretess lämnas upp- gifter till som behövs i ett ärende om skyddad folk- bokföring. Vi föreslår att skyddad folkbokföring ska kunna ges tills vidare. får kvarskrivning ges under högst i taget. För att för- troendet för skyddad folkbokföring ska upprätthållas hos dem som behandlar uppgifter om personer med skyddad folkbokföring, exempelvis myndigheter, är det viktigt att de som har skyddad 40 4 § förvaltningslagen (1986:223). Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring folkbokföring verkligen har ett behov av åtgärden. En del i att upp- rätthålla förtroendet är att ger stöd åt personer som har skyddad folkbokföring så att dessa agerar på ett sätt som inne- bär att den skyddade folkbokföringen blir en effektiv åtgärd, se avsnitt 8.6.10. För att förtroendet ska upprätthållas krävs också en gedigen utredning av ärendena. Det är viktigt att kom- petens i och erfarenhet av denna typ av prövningar kommer till användning i ärenden om skyddad folkbokföring. Polismyndig- heten är skyldig att på begäran lämna biträde vid utredning av frågor om skyddad folkbokföring. Det finns däremot inte någon skyldighet för att begära sådant biträde. Eftersom vi föreslår att skyddad folkbokföring ska kunna ges tills vidare, se avsnitt 8.6.4, bedömer vi att det finns skäl att tydliggöra betydelsen av medverkan i utred- ningen av ärendena. Det är väsentligt att bidrar i bedömningen av hur allvarligt brott den enskilde riskerar att utsättas för samt den hotandes vilja och förmåga att genomföra brottet. Vid behov bör också bidra i bedömningen av den enskildes vilja och förmåga att ändra sitt liv så att åtgärden kan få avsedd effekt. Det kan också finnas anledning för att hämta in generell information som inte rör enskilda personer, exempelvis information om hur gärningsmän brukar gå till väga i samband med hot och förföljelser. Det väsentliga är den information och den utredning som kan bidra med. I vilken form informationen och utredningen ska lämnas måste myndigheterna komma överens om. Det finns inga krav på att det måste vara ett formellt uppställt yttrande. I princip bör uppgifter från Polis- myndigheten hämtas in i alla ärenden. är det viktigt att inte belastas i ärenden där myndigheten inte har något att tillföra. Vi föreslår att det införs en bestämmelse som innebär att ska begära biträde av om det inte är obehövligt. Ett exempel på att det kan vara obehövligt är om det klart framgår i ärendet att inte har någon kunskap att bidra med. Sådan information kan exempelvis komma från socialnämnden. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring har en möjlighet att begära biträde av socialnämn- derna i ärenden om kvarskrivning. får dock inte alltid ut uppgifter om var de personer som har ansökt om kvarskrivning finns. behöver framför allt informationen för att kunna bedöma om den skyddade folkbokföringen kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt. Uppgifterna är inte av det slaget att de ska registreras i folkbokföringsdatabasen. De kommer därför endast att finnas i ärendet. Det finns bestämmelser om sekretess i ärenden om kvarskrivning som är lika stark som den som gäller inom socialtjänsten.41 Bestämmelserna kommer med våra förslag att gälla för skyddad folkbokföring. Vi bedömer att det är rimligt och lämpligt att socialnämnden lämnar de uppgifter till som verket behöver vid prövningen av ärenden om skyddad folkbokföring. Det är inte möjligt för socialnämnden att lämna uppgifterna med stöd av generalklausulen, eftersom den inte är till- lämplig när uppgifter är sekretessbelagda med stöd av bestämmelser om sekretess i , se avsnitt 5.2.6. Vi föreslår därför en uppgiftsskyldighet som innebär att utan hinder av sekretess ska lämna uppgifter till som behövs i ett ärende om skyddad folkbokföring. 8.6.12Skatteverket ska ge stöd till myndigheter och andra som behandlar uppgifter om personer med skyddad folkbokföring Förslag: ska i lämplig utsträckning bistå andra myndigheter och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbok- föring. Personuppgifter som rör personer med skyddad folkbokföring behandlas i hela samhället, exempelvis hos statliga myndigheter, kommuner, landsting, banker, försäkringsbolag, fastighetsbolag och andra privata organisationer. För att åtgärden ska fungera och 41 22 kap. 2 § OSL och 26 kap. 1 § OSL. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring ge effekt måste personuppgifterna behandlas på ett säkert sätt inom hela samhället. Inte bara den enskilde utan även dessa aktörer kan ha bristfälliga kunskaper och rutiner för behandlingen av dessa personers personuppgifter. Det finns flera bestämmelser om myndigheters skyldighet att bistå enskilda och andra myndigheter.42 Varje myndighet ska lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Hjälpen ska lämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Varje myndighet ska också lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den egna verksamheten. Statliga förvaltningsmyndig- heter ska vidare verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. ger ett visst stöd . Verket har bland annat i samverkan med några andra myndigheter tagit fram en väg- ledning för hantering av sekretessmarkerade personuppgifter i offentlig förvaltning som finns på verkets hemsida. Vi bedömer dock att organisationer som behandlar personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbokföring kan behöva ett mer omfattande stöd än det som ges . Det är en angelägen uppgift för samhället att öka tryggheten för och ge skydd till de personer som lever i ständig rädsla att utsättas för brott.43 Vi föreslår därför att får ett uttryckligt uppdrag att i lämplig utsträck- ning bistå andra myndigheter och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbokföring. Stödet ska syfta till att öka säkerheten för perso- nerna. Detta kan bestå i att förklarar hur man förhind- rar att obehöriga får del av information om dessa personer. Stöd kan ges muntligt eller skriftligt till den myndighet som har behov av det. En tänkbar ordning är att myndigheter uppmanas att kon- takta vid frågor om åtgärden i stället för att uppmana personen med skyddad folkbokföring att visa upp sitt beslut om åtgärden. Det är också möjligt för att samla företrä- 424 och 6 §§ förvaltningslagen (1986:223) samt 6 § myndighetsförordningen (2007:515). 2013/14:178 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 6. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring dare för myndigheter och andra organisationer för att tillsammans diskutera lösningar på gemensamma problem. Vi bedömer att it-frågor kommer att vara vanligt förekommande. Varje myndighet och annan organisation ansvarar dock för sin egen personuppgifts- behandling. ska därför exempelvis inte bistå med stöd i enskilda sekretessbedömningar. Stödet kommer sannolikt att ha störst betydelse för myndigheter och organisationer som mer sällan kommer i kontakt med personer med skyddad folkbokföring, exempelvis mindre kommuner. 8.6.13Skatteverket ska underrätta inflyttningskommunen om skolpliktiga barn med skyddad folkbokföring Förslag: ska underrätta hemkommunen enligt 29 kap. 6 § skollagen om ett skolpliktigt barn som efter flyttning har medgetts skyddad folkbokföring. skyldighet att underrätta socialnämnden om barn med sekretessmarkering ska utvärderas. Bedömning: Det saknas skäl att införa en skyldighet för att informera socialnämnden om barn med skyd- dad folkbokföring. ska inte informera socialnämnden om barn med skyddad folkbokföring i den kommun där barnet är folkbokfört ska underrättas när en sekretessmarkering i fråga om ett barn har förts in i folkbokföringsdatabasen, se avsnitt 9.1.2.44 Frågan är om mot- svarande skyldighet bör införas vid skyddad folkbokföring. Det finns både fördelar och nackdelar med att införa en skyldig- het för att informera socialnämnden om barn med skyddad folkbokföring, se avsnitt 8.5.4. Vi föreslår att ska få i uppdrag att ge stöd åt personer med skyddad folkbokföring 44 7 § första stycket 4 och andra stycket förordningen (2001:589) om behandling av person- uppgifter i folkbokföringsverksamhet. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring för att åtgärden ska få effekt. I de kontakterna kan informera om socialnämndens arbete och hjälpa till med kontakter med socialnämnden när det finns ett behov av det. Det är inte hel- ler i alla fall som den enskilde behöver ha kontakt med socialnämn- den i den nya kommunen. Det kan också skapa en oro hos de perso- ner som har skyddad folkbokföring om uppgifter om dem sprids till myndigheter som inte behöver uppgifterna. Dessutom finns en möjlighet för , om verket får kännedom om eller miss- tänker att ett barn far illa, att anmäla detta till socialnämnden.45 Vi bedömer därför att det inte bör införas någon skyldighet för att informera socialnämnden om barn med skyddad folkbokföring. De sistnämnda skälen talar också emot den under- rättelseskyldighet som finns när det gäller barn med en sekretess- markering i folkbokföringsdatabasen. Socialnämndernas behov bör kunna tillgodoses genom informationen i kommunens befolk- ningsregister som innehåller alla personer som är folkbokförda i kommunen och uppgift om eventuell sekretessmarkering. Vi före- slår därför att skyldighet att underrätta social- nämnden om barn med sekretessmarkering utvärderas. ska informera inflyttningskommunen om skolpliktiga barn med skyddad folkbokföring En annan fråga är om det finns ett behov av att underrätta en kom- mun om att ett skolpliktigt barn med skyddad folkbokföring har flyttat till kommunen. Det har förekommit att barn inte har gått i skolan på grund av vårdnadshavarnas rädsla för att bli upptäckta. Möjligheten att delta i skolundervisningen är en rättighet som bör tillkomma alla barn. Det allmänna har också en skyldighet att bevaka att skolpliktiga barn fullgör sin skolplikt och att barnen får motsvarande rätt till utbildning, se avsnitt 6.6. Det är viktigt att kommunerna har förutsättningar att fullgöra denna skyldighet även för barn med skyddad folkbokföring. är det möjligt att ordna ett barns skolgång på ett sådant sätt att skyddet inte äventyras. Vi föreslår därför att ska underrätta barnets hemkom- mun om skolpliktiga barn som har skyddad folkbokföring. 45 14 kap. 1 c § socialtjänstlagen (2001:453). Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring den kommun som ansvarar för att barnet fullgör sin skolplikt, det vill säga den kommun som barnet flyttar till. Skyldigheten avser både barn som är skolpliktiga när beslutet om skyddad folkbok- föring fattas och barn som blir skolpliktiga som beslutet om skyddad folkbokföring gäller. Underrättelseskyldig- heten bör fullgöras till den nämnd som ansvarar för barnets skolgång. Kommunerna organiserar sin verksamhet på olika sätt och det kan finnas flera nämnder som kan vara aktuella. Skattever- ket behöver därför kunskap om hur kommunerna är organiserade. kommer att behöva ta fram rutiner för underrättel- serna för att förhindra att uppgiften om att barnet har flyttat till kommunen sprids till fler personer än nödvändigt. Sådana rutiner kan lämpligen tas fram i samråd med exempelvis Kommuner och Landsting. Det finns inget som hindrar att informationen lämnas muntligt, om bedömer att det är lämpligt. Det är vidare möjligt för kommunerna att utse särskilda kontaktpersoner. Om barnet får skyddad folkbokföring utan att flytta behöver kom- munen inte underrättas. Vi bedömer att det saknas skäl att införa en underrättelseskyldighet till huvudmännen för specialskolan respektive sameskolan när de ansvarar för barnets skolgång. 8.6.14Upphörande av skyddad folkbokföring Förslag: Om den som har medgetts skyddad folkbokföring an- mäler hos att medgivandet inte längre behövs eller om det finns särskilda skäl för det, ska besluta att medgivandet om skyddad folkbokföring ska upphöra att gälla. I avsnitt 8.6.4 föreslår vi att skyddad folkbokföring, liksom finge- rade personuppgifter, ska kunna ges tills vidare. Det innebär att även bestämmelsen om upphörande av skyddad folkbokföring bör ses över. Det är lämpligt att skyddad folkbokföring kan upphöra på samma grunder som fingerade personuppgifter. Om den enskilde anmäler att den skyddade folkbokföringen inte längre behövs ska den upphöra. I avsnitt 7.6.6 föreslår vi att fingerade personupp- gifter även ska upphöra om det finns särskilda skäl. Motsvarande bestämmelse bör gälla för skyddad folkbokföring. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring Regeringen har när det gäller fingerade personuppgifter anfört att när ett medgivande ges för obestämd tid är det väsentligt att håller kontakten med den enskilde. Även när det gäller skyddad folkbokföring är det väsentligt att som beslutande myndighet har en regelbunden kontakt med den enskilde, se också avsnitt 8.6.10. Att en anmälan ska göras skriftligt framgår av andra bestämmelser i folkbokföringslagen.46 8.6.15Stark sekretess för personer med skyddad folkbokföring Förslag: Sekretess ska gälla för uppgift som avslöjar eller kan bidra till att avslöja var en person med skyddad folkbokföring bor stadigvarande eller tillfälligt, om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretessen gäller inte för uppgift i aktie- bolagsregistret eller handelsregistret eller, i den utsträckning rege- ringen meddelar föreskrifter om det, i annat liknande register. Sekretessen gäller inte heller för andra uppgifter i den utsträck- ning regeringen meddelar föreskrifter om det. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Den tystnadsplikt som följer av sekretessen ska inskränka meddelarfriheten. Sekretessen hindrar inte att uppgift om en enskild lämnas till förvaltaren i den enskildes konkurs. Sekretessen hindrar inte heller att uppgift om en enskild lämnas mellan Polismyndig- heten och Säkerhetspolisen, om den mottagande myndigheten behöver uppgiften i sin brottsbekämpande verksamhet. När sekretess överförs till verksamheter om bland annat till- syn och revision samt disciplinansvar och det råder konkurrens mellan flera sekretessbestämmelser ska sekretessbestämmelsen vi föreslår inte undantas från tillämpningen. Detsamma ska gälla om en domstol eller en myndighet får del av en dom eller ett be- slut vari en domstol har förordnat att en sekretessbestämmelse ska vara tillämplig trots att den tagits in i domen eller beslutet. 46 23 § folkbokföringslagen (1991:481). Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring Behov av ett starkt sekretesskydd för uppgifter som kan avslöja bosättning Det är som vi tidigare nämnt en angelägen uppgift för samhället att öka tryggheten samt ge skydd åt de personer som lever i rädsla på grund av att de riskerar att utsättas för brott. Regeringens målsätt- ning är att alla människor ska kunna leva i trygghet och säkerhet.47 Den hotande eller förföljande personen är ofta förhållandevis kvalificerad och med god kapacitet att eftersöka den hotade eller förföljda personen. Om en person med skyddad folkbokföring hit- tas av den hotande personen riskerar hen i många fall att utsättas för allvarlig brottslighet. Det befarade menet är således ofta av all- varlig karaktär och intresset av att skydda uppgifter som kan avslöja eller bidra till att avslöja var personen bor stadigvarande eller tillfäl- ligt är starkt. Det har i olika sammanhang påtalats att kvarskrivning inte ger ett tillräckligt skydd. Exempelvis skriver i Öster- götland i sitt remissvar över förslag att per- soner med kvarskrivning upplever en stor osäkerhet om och hur myndigheter hanterar skyddade personuppgifter exempelvis vid kvarskrivning.48 För att den skyddade folkbokföringen ska få effekt och innebära den säkerhet och trygghet som den syftar till måste det finnas sek- retessbestämmelser som hindrar att personen hittas via uppgifter i allmänna register som, ensamma eller i kombination med andra uppgifter, avslöjar eller kan bidra till att avslöja var personen bor stadigvarande eller tillfälligt. Uppgiften om den skyddade personens verkliga bostadsadress omfattas av stark sekretess i ärenden om skyddad folkbokföring. Om en uppgift i ett ärende om skyddad folkbok- föring lämnas till en annan myndighet gäller sekretessen även där. Motsvarande skydd för uppgifter om exempelvis en persons adress gäller dock inte alltid om personen med skyddad folkbokföring själv lämnar uppgiften till en myndighet. Uppgiften kan då komma att omfattas av ett svagare sekretesskydd. Det är dessutom inte enbart uppgiften om adress som är känslig. Skyddet för en person 2013/14:178 Förstärkt skydd för hotade och förföljda personer s. 6. 48Diarienummer Ju2008/8198/. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring med skyddad folkbokföring kan typiskt sett inte heller upprätthållas om hens bosättning kan knytas till ett begränsat geografiskt område som en kommun, ett landsting eller ett län. Lagstiftaren har haft fokus på att åstadkomma ett tillräckligt sekretesskydd för uppgifter i mer heltäckande befolkningsregister som folkbok- föringsregistret, se avsnitt 9.1.1. Skälet till det är att lagstiftaren bedömt att det är i sådana register som den som hotas och förföljs kommer att eftersökas. Den tekniska utvecklingen har emellertid inneburit att det blivit betydligt enklare att snabbt få information från flera mindre register. Det finns exempel på att personer har eftersökt en annan person genom att kontakta en viss typ av kom- munal förvaltning i alla kommuner. Det finns alltså ett behov av ett starkare sekretesskydd som förhindrar att uppgifter om personer med skyddad folkbokföring kan kombineras med annan informa- tion som begränsar det geografiska område där personen kan antas bo stadigvarande eller tillfälligt. Uppgifter som inte är geografiskt avgränsande kan vara känsliga, exempelvis uppgift om anhöriga, arbetsgivare, skola och vårdgivare som kan registreras i både offentliga och privata register. Även uppgift om namnbyte kan i vissa fall vara känslig. Personnumret är känsligt om det är knutet till annan information om personen. Denna typ av information kan en förföljare använda för att lägga pussel och på så sätt hitta den hotade personen. Det förekommer också att en förföljare efter en övertygande argumentation lyckas få ut uppgifter om personen med behov av skydd. Exempelvis kan uppgifter lämnas ut genom att personen utger sig för att vara någon annan eller hänvisar till extraordinära förhållanden som att en släkting har dött eller liknande och att per- sonen därmed behöver nås. Ett annat exempel på hur förföljare kan gå till väga är att de kan efterlysa personen via exempelvis Missing people för att få allmänhetens hjälp att hitta personen. En ny bestämmelse om sekretess hos samtliga myndigheter för uppgifter om personer med skyddad folkbokföring behövs Insynsintresset är stort när det gäller det staters, kommuners och landstings förvaltning för att allmänheten ska kunna bedöma om skattemedlen används på ett lagenligt och ansvarsfullt sätt. Detta insynsintresse avser emellertid inte alltid primärt uppgifter om de Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring enskilda personer som är parter eller av annan anledning nämns i ärendena. En persons berättigade krav på att inte utsättas för hot eller våld väger i stor utsträckning tyngre än behovet för andra i samhället att ta del av dessa uppgifter. Personer som kommer att få skyddad folkbokföring löper betydligt högre risk än andra att utsättas för hot eller våld. De har därmed ett berättigat och tungt vägande krav på att åtgärder vidtas för att de inte ska utsättas för detta. Om det i de skilda verksam- heterna inte finns något tillräckligt starkt sekretesskydd för personuppgifter riskerar personen att utsättas för hot och våld om uppgifterna kan avslöja eller bidra till att avslöja var de bor stadig- varande eller tillfälligt. Om en person med skyddad folkbokföring uppfattar att det sekretesskydd som finns inte är tillräckligt kan det också innebära att personen gör en egen riskbedömning. Den kan innebära att personen kommer fram till att det är säkrare att avstå från att ta del av det allmännas service och att inte försöka göra sin rätt gällande och därmed avstå från att få sin sak prövad av en myn- dighet av säkerhetsskäl. Det är inte heller otänkbart att en person med skyddad folkbokföring av samma skäl försöker hålla sig undan en prövning som en myndighet eller enskild tar initiativ till. Även personer med skyddad folkbokföring måste kunna ta del av det allmännas service och vara part i ärenden och mål i domstol under säkra former.