sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Vi föreslår därför att uppgiften att för- dela bidrag enligt förordningen (2006:390) om statsbidrag till jäm- ställdhetsprojekt förs över till en ny myndighet från MUCF i samband med att en ny myndighet för jämställdhetspolitik bildas. SCB ansvarar för den nationella jämställdhetsstatistiken och de in- dikatorer som finns för att följa upp de jämställdhetspolitiska målen. Enligt vår bedömning bör detta ansvar ligga kvar på SCB, men en jämställdhetsmyndighet bör få i uppdrag att svara för att utveckla indikatorerna. En myndighet kommer i denna del kunna avlasta . Stöd i EU-arbetet och underlag till internationella övervakningsorgan En ny myndighet ska också kunna bistå i EU-arbetet och det inter- nationella samarbetet i stort, t.ex. genom att delta i arbetsgrupper, möten och internationella besök samt sammanställa underlag inför internationella granskningar. I detta sammanhang kommer en myn- dighet kunna avlasta i förhållandevis stor utsträck- ning. är engagerat bl.a. i det nordiska sam- arbetet, , EU och FN samt . 16 Se bl.a. förordning (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området m.m. och förordning (2005:765) om statsbidrag för nationella minoriteter. 13.7Länsstyrelsernas uppdrag och uppgifter Förslag: Länsstyrelsernas uppgifter i fråga om jämställdhet ska kvarstå. Länsstyrelserna ska även i fortsättningen stödja och sam- ordna det regionala arbetet med att genomföra insatser som syftar till att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. För att understryka att länsstyrelsernas uppgifter i fråga om jämställdhet är en angelägenhet för hela , ska regering- en inte längre reglera att det vid varje länsstyrelse ska finnas en särskilt sakkunnig i frågor om jämställdhet. Länsstyrelserna ska utifrån regeringens behov och de regionala förutsättningarna samordna och stödja arbetet på regional nivå. Följande tillägg görs i förordningen (2007:825) med länsstyrelse- instruktion: –ska samordna, stödja och följa upp det regionala arbetet för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Länsstyrel- sen ska lämna underlag till och sam- råda med myndigheten om vilken redovisning som behövs (tillägg till 5 § länsstyrelseinstruktionen). Förändringarna i länsstyrelseinstruktionen ska träda i kraft . Länsstyrelsernas uppdrag inom jämställdhetspolitiken bör kvarstå. Länsstyrelserna fullgör flera viktiga uppgifter som rör mäns våld mot kvinnor. Genom sin närvaro i och kännedom om länen och mot bakgrund av lång erfarenhet av regionalt jämställdhetsarbete, svarar länsstyrelserna för värdefullt stöd gentemot kommuner och statliga myndigheter med regional organisation. Länsstyrelserna bör kunna användas i högre grad genom en mer aktiv uppföljning av jämställd- hetsarbetet på regional nivå. Den särskilda satsningen Länsstyrelserna utvecklar jämställdhet (LUJ) tycks ha bidragit till att jämställdhetsarbetet har fått en ny- eller omstart i länsstyrelsernas arbete. Detta bör länsstyrelserna själv- fallet ta tillvara. Vi har i sammanhanget kunnat notera att kommu- nerna i viss utsträckning uppskattar det arbete som länsstyrelserna utför, men att de också uttrycker viss kritik. Utredningen om en nationell strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55) m.fl. har föreslagit att länsstyrelsernas samordningsuppdrag inom området ska stärkas och permanentas. I enlighet med våra avgränsningar har vi på ett övergripande plan analy- serat länsstyrelsernas uppgifter inom detta område. I slutbetänkan- det (SOU 2015:55) lämnas flera konkreta förslag som rör mål, hand- lingsprogram och rapportering som vi inte tar ställning till i detta betänkande.17 Vår bedömning är att länsstyrelserna bör ges en permanent roll i frågor som rör insatser mot mäns våld mot kvinnor, men hur dessa bör utformas bör övervägas i samband med den fortsatta beredningen av SOU 2015:55. Länsstyrelsernas uppdrag bör utformas utifrån att en jämställdhetsmyndighet inrättas som även ges ett nationellt ansvar att samordna och stödja arbetet som rör mäns våld mot kvinnor. 13.7.2Regeringens uppföljning bör bli tydligare Regeringen bör i högre grad följa upp och ge återkoppling på läns- styrelsernas uppgifter. Utöver den uppföljning och återkoppling som regeringen ger inom ramen för den ordinarie årliga styr- ningen av länsstyrelserna, bör regeringen även finna andra former för att uppmärksamma jämställdhetspolitiken och se till att uppföljningen vänder sig till samtliga länsstyrelser. Med en ny myndighet ges enligt vår bedömning förutsättningar för en sådan tydligare uppföljning. 13.7.3Särskilt sakkunniga bör inte längre regleras i instruktionen Sett ur ett övergripande styrningsperspektiv bör regeringen vara var- sam med att föreskriva i detalj hur en myndighet ska organisera och utforma sin verksamhet. Som det har framgått av utredningens iakt- tagelser finns vissa oklarheter kring att det vid länsstyrelserna ska finnas en särskilt sakkunnig för frågor om jämställdhet. 17 Även (SOU 2014:49) och i (2015a) föreslår en permanentning av samordningsuppdraget. omfattningen av den särskilde sakkunnigas tjänstgöringsgrad, dels bör det ankomma på respektive länsstyrelse att bestämma hur myn- digheten genomför sina uppgifter. Vi föreslår därför att denna reglering tas bort för att därigenom betona att ansvaret för uppgifter som rör jämställdhet är en ange- lägenhet för hela myndigheten och dess ledning. Vi vill betona att vårt förslag inte grundas på någon negativ be- dömning av det arbete som de särskilt sakkunniga har genomfört. I själva verket har de särskilt sakkunniga spelat en viktig roll i läns- styrelsernas arbete. Snarare handlar vår bedömning om att länssty- relserna skulle kunna göra mer inom området. Det finns dock en risk med att ompröva denna reglering. Att fullt ut överlåta till länsstyrelserna att bestämma om hur de ska arbeta med frågor om jämställdhet kan innebära att de framsteg som har uppnåtts genom bl.a. det särskilda projektet (länsstyrelserna utvecklar jämställdhet) går förlorade. Det finns också en risk att det utvecklingsarbete som kanaliseras i de regionala nätverk och det stöd som länsstyrelserna fullgör gentemot kommuner och myndigheter med en regional organisation påverkas negativt. Vi menar dock att den nuvarande regleringen inte går att motivera utifrån ett styrningsperspektiv. Vi utesluter inte att denna reglering i själva verket kan ha hämmat i stället för att utveckla ett aktivt arbete med jämställdhet. De risker som finns med att ta bort denna regle- ring i form av minskade insatser och resurser från länsstyrelserna bör kunna vägas upp av en aktiv uppföljning från regeringens sida. 13.7.4Länsstyrelsernas uppdrag att samordna och stödja det regionala jämställdhetsarbetet ska länsstyrelserna enligt sin instruktion verka för att nationella mål får genomslag i länet och att länsstyrelserna har uppgifter i uppdrag i fråga om jämställdhet enligt 2 § och 4 § i läns- styrelseinstruktionen. Det föreskrivs vidare i instruktionen, 5 §, att ska integrera ett jämställdhetsperspektiv i sin verksam- het och ska genomgående analysera och presentera individbaserad statistik med kön som övergripande indelningsgrund om det inte finns särskilda skäl mot detta.18 Behovet av länsstyrelserna i jämställdhetsarbetet på regional nivå kommer att variera och mellan olika utgifts- och verksam- hetsområden. Inom vissa områden kan det finnas större behov av länsstyrelsernas uppgifter, exempelvis insatser som mäns våld mot kvinnor. Inom andra områden finns det andra regionala aktörer som ska säkerställa ett jämställdhetsperspektiv på regional nivå, exem- pelvis i det regionala utvecklingsarbetet som i hög grad är ett ansvar för kommuner, landsting och regioner.19 Hur länsstyrelserna ska användas i olika sammanhang bör i första hand regleras i enskilda regeringsbeslut eller i länsstyrelsernas regleringsbrev. Det är dock angeläget att länsstyrelserna används på rätt sätt i jämställdhetsarbetet på regional nivå. I kraft av sina uppgifter har länsstyrelserna överblick och kunskap om de regionala förhållandena i länen. Detta är en resurs som regeringen även i fortsättningen bör ta tillvara i jämställdhetsarbetet. En viktig fördel med att använda sig av länsstyrelserna är att jämställdhetspolitikens olika mål kan hållas samman, vilket enligt vår bedömning stärker förutsättningarna att nå de olika målen. Vi finner också att länsstyrelserna i större utsträck- ning bör användas för att följa upp jämställdhetsarbetet på regional nivå. Vi föreslår att följande tillägg görs till länsstyrelseinstruk- tionen (SFS 2007:825). Tillägg till 5 §: ska samordna, stödja och följa upp det regionala arbetet för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Länsstyrel- sen ska lämna underlag till och samråda med myndigheten om vilken redovisning som behövs. Med denna uppgift avses jämställdhetsarbetet på regional nivå. Ett sätt att även samordna och stödja arbetet på regional nivå är att fortsätta att ta fram regionala strategier som förankras hos berörda aktörer och som utgår från regeringens jämställdhetspolitiska mål och prioriteringar inom olika utgifts- och verksamhetsområden. Så- dana uppdrag bör i likhet med nuvarande styrning regleras i läns- 18Förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion 2 §, 3 § art. 13, samt 5 § art. 1 och 2. 19Vi gör i detta sammanhang ingen bedömning av hur länsstyrelsernas uppgifter som rör del- mål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra ska utformas. Förslag i dessa delar har lämnats i SOU 2015:55. uppföljning kommer att vara ett viktigt underlag för den föreslagna jämställdhetsmyndighetens arbete. Vi föreslår därför att det i instruktionen för länsstyrelserna framgår att länsstyrelserna ska lämna underlag till myndigheten. Vilken redovisning som ska lämnas behöver länsstyrelserna och den nya myndigheten samråda om. Självklart ska länsstyrelserna i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och bud- getunderlag redovisa sin uppgift i årsredovisningarna. 13.7.5Stöd i länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering En jämställdhetsmyndighet bör även verka för att utveckla läns- styrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering. På kort sikt kan det finnas behov av att stödja länsstyrelsernas utvecklingsarbete och förlänga det pågående . I det ligger att det på kort sikt kan finnas behov av en länsstyrelsegemensam stöd- och sam- ordningsfunktion. På bör dock utgångspunkten vara att en ny jämställdhetsmyndighet ska kunna svara även för det stöd som länsstyrelserna är i behov av. I detta kapitel redogör vi för utredningens kostnadsberäkningar och konsekvensanalyser. Förslag: Myndigheten ska finansieras av anslaget 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Myndighetens anslag ska uppgå till 41 mil- joner kronor . Av de förslag som utredningen lämnar är det förslaget om att inrätta en myndighet som kräver finansiering. Övriga förslag bedöms inte leda till kostnadsökningar för staten, utan ska enligt utredningens be- dömning huvudsakligen genomföras inom nuvarande ekonomiska ramar. Utredningen vill uppmärksamma att utredningen inte lämnar förslag på finansiering i fråga om länsstyrelsernas uppgifter som rör arbetet med delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra, men ändå bedömer att länsstyrelserna bör ges permanenta uppgifter inom detta område. Utredningen om en strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55) har lämnat förslag som rör kostnader för dessa uppgifter. Anslaget bör uppgå till en nivå motsvarande . Enligt utredningens bedömning krävs en finansiering som gör det möjligt att anställa minst 33 årsarbetskrafter. Utredningen har beräk- nat kostnaderna enligt följande. Kostnadsberäkningar och konsekvensanalyser SOU 2015:86 Tabell 14.1 Myndighetens resursbehov Kostnader (tkr) Internationellt arbete och bidragsgivning Nedan preciserar utredningen vilka konstader som myndighetens uppgifter medför. Ledning och administrativa kostnader Utöver en myndighetschef behövs andra ledningsfunktioner för per- sonalfrågor, administrativ ledning och administrativa tjänster såsom registratur, assistentstöd, IT. Sammanlagt krävs minst 5 årsarbets- krafter. Dessa kostnader beräknas till . Myndigheten ska ta del av och analysera underlag och information som tas fram av andra myndigheter och organisationer. Myndigheten ska genomföra egna uppföljningar och utvärderingar som belyser ut- vecklingen rörande jämställdhet och vilka effekter som olika åtgärder har haft. Myndigheten ska analysera hur styrningen av jämställdhets- politiken utvecklas. Myndigheten ska också göra kunskapen till- gänglig och peka på områden som behöver analyseras mer eller som bör bli föremål för insatser från samhällets sida. Myndigheten ska också tillhandahålla underlag till i samband med internationella granskningar och rapporter. En del av uppföljningsuppgiften omfattar också att ansvara för att jämställdhetspolitikens indikatorer utvecklas. Utredningens bedömning är att dessa delar av myndighetens verk- samhet kommer att kräva tio helårsarbetskrafter vilket motsvarar en kostnad på ca . Myndighetens övriga två huvuduppgifter att samordna och stödja kommer att kunna utföras parallellt. I att samordna ingår att på rege- ringens uppdrag samordna insatser som regeringen beslutar om och som inte någon annan myndighet kan svara för. I att ge stöd ingår att stödja andra myndigheter och andra aktörers arbete med att inte- grera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. Utredningen föreslår vidare att myndigheten ska ha en uttalad roll att stödja samordningen av insatser som görs inom delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. I ett första skede ska uppgifter som är temporära och fullgörs av i föras till myndigheten. Enligt utredningens bedömning motsvarar detta cirka tre årsarbetskrafter. Utöver detta behövs också en förstärkning för att kunna fullgöra de samordningsuppgifter som behövs i övrigt rörande delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upp- höra. Utredningen om en strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55) har uppskattat kostnaderna för det sekretariat för samordning som utredningen föreslår till . Enligt utredningens bedömning krävs det sammanlagt 12 års- arbetskrafter för ovanstående uppgifter, vilket motsvarar . I ett andra skede kan det – beroende på vilken bedömning som görs i den fortsatta utrednings- och beredningsprocess som vi före- slår i fråga om ansvarsfördelningen mellan myndigheten, Länsstyrel- sen i och NCK – bli aktuellt med ytterligare resurser till myndigheten för dessa uppgifter. Övriga uppgifter – bidragsgivning, EU-samarbetet och övrigt internationellt samarbete och kommunikation Myndigheten ska fördela bidrag i enlighet med förordningen (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt och utifrån rege- ringens uppdrag delta i EU-samarbetet samt i övrigt biträda i de internationella uppgifter som finns på jämställdhetsområdet. Det kan röra sig exempelvis om deltagande i olika arbetsgrupper eller andra samarbetsfora i EU, FN, och samt att bistå med underlag för deltagande i det internationella samarbetet. För dessa uppgifter krävs tre årsarbets- krafter. I de utåtriktade stödjande uppgifterna ligger också att informera och kommunicera kunskap om jämställdhetspolitikens utveckling och fungera som metodstöd för jämställdhetsarbete. Myndighetens uppgifter riktar sig i hög grad till myndigheter, kommuner, landsting, regioner och andra aktörer i samhället. En del i myndighetens alla uppgifter blir att kommunicera och ge information. I myndighetens uppgifter att kommunicera och svara för information ligger ansvaret att tillhandahålla information och underlag från olika myndigheter (motsvarande dagens portal ) och bedriva ett aktivt informationsarbete. Dessa uppgifter beräknas kräva tre årsarbets- krafter. Sammanlagt motsvarar resursbehovet ca . Utredningen utgår från att myndigheten lokaliseras så kostnads- effektivt som möjligt. Ett alternativ är att samlokalisera myndigheten tillsammans med andra myndigheter, vilket gör det möjligt att dela på administrativa kostnader för reception och telefoni. Utredningen har utgått från en schablonkostnad för lokaler. Myndigheten behöver resurser för att genomföra sina uppgifter. Myn- digheten ska anslutas till som tillhandahåller ekonomiadministrativa system. Myndigheten behöver också resurser för resor, kompetensutveckling deltagande i konferenser etc. Myn- digheten behöver också resurser för att kunna ta över webbportalen . Utredningen har utgått från en schablonkostnad för driftskost- naderna samt beräknat kostnaderna för att kunna vidareutveckla . fullgörs en del av de uppgifter som myndigheten ska svara för av i och Nationella sekre- tariatet för genusforskning vid . Dessa uppgifter har en temporär finansiering och uppgår till ca . 14.3Konsekvenser för berörda myndighetger 14.3.1Tillägg i länsstyrelsernas instruktion Utredningen föreslår ett tillägg i instruktion. Förslaget medför inga förändringar i länsstyrelsernas uppgifter. Länsstyrelser- na har en instruktionsenlig uppgift att verka för att nationella mål får genomslag i det egna länet och till uppgift att säkerställa ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet. Utredningens förslag inne- bär ett förtydligande av länsstyrelsernas uppgifter och medför därför inga kostnader för staten. Utredningen föreslår att länsstyrelserna ska ges en permanent roll i frågor som rör insatser mot mäns våld mot kvinnor. Detta förut- sätter dock att länsstyrelserna ges ekonomiska förutsättningar för det arbetet. Vi lämnar i denna del ingen kostnadsberäkning eller förslag till finansiering, utan hänvisar till de förslag och beräkningar som lämnats av Utredningen om strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55).1 14.3.2Konsekvenser för länsstyrelserna i och samt Myndigheten för civilsamhälles- och ungdomsfrågor (MUCF) Utredningen föreslår att de temporära uppgifter som rör det natio- nella kompetens- och samordningsuppdraget rörande arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck som i 1 I SOU 2015:55 lämnas förslag på att länsstyrelsernas anslag ska öka med sammanlagt för denna uppgift. län ansvarar för ska permanentas och föras över till den nya myn- digheten. För i del innebär förslaget att upp- draget om ett nationellt kompetensteam mot tvångs- och barnäkten- skap samt hedersrelaterat våld och förtryck (inklusive konsultations- telefonen för myndigheter) förs över till den nya myndigheten. Det- samma gäller uppdraget att fördela utvecklingsmedel till nationella och länsövergripande insatser på området, förutsatt att sådana medel anslås även i fortsättningen.2 Utredningen har inhämtat underlag från i om vilka konsekvenser ett överförande av upp- gifter skulle medföra och vad som skulle krävas för att föra upp- gifterna till en ny myndighet.3 i framhåller att det kräver omfattande resurser, sakkunskap och tillgång till extern expertis för att en ny myndighet ska kunna överta roll som operativ aktör på området (kompetensteam, stödtelefon, utbildningsinsatser, stöd m.m.) En farhåga som framförs är att en överföring av uppgifterna kan påverka utvecklingen inom sakområdet och innebära en tillbaka- gång avseende den utveckling som sker i berörda verksamheter och myndigheter. Vidare framhålls att en ny myndighet måste ha mandat och trovärdighet i förhållande till myndigheter på regional och lokal nivå för att nå ut. Vår bedömning är att de problem som för fram är överkomliga att hantera och uppvägs av att uppgifterna permanentas samt hålls samman med övriga uppgifter inom jämställdhetspolitiken. Det nationella uppdraget till i rör nationell samordning, stärkt samverkan, operativt metodstöd, arbete med tryggt återvändande och stödprogram för rehabilitering för perso- ner som har utsatts för prostitution och människohandel för sexuella 2Utredningen har inte gjort någon bedömning av den närmare inriktningen på hur insatser rörande delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra bör utformas. Förslag inom detta om- råde lämnas av Utredningen om en strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55). 3Länsstyrelsen i (2015c). och andra ändamål. Även i har i uppgift att fördela medel till utvecklingsprojekt som bedrivs av myndigheter eller frivilligorganisationer.4 Utredningen föreslår också att den samordning som i svarar för när det gäller arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål också bör per- manentas. Om och på vilket sätt dessa uppgifter bör föras över till den jämställdhetsmyndigheten, bör enligt utredningen ses över och utredas ytterligare. Utredningen har inhämtat underlag från i om vilka konsekvenser ett överförande av uppgifter skulle medföra och vad som skulle krävas för att föra uppgifterna till en ny myndighet.5 i för fram att uppdrag om prostitution och människohandel är bredare än det som inne- fattas i jämställdhetspolitikens delmål om mäns våld mot kvinnor. I uppdraget ingår också att samordna insatser av alla former av utnytt- janden som rör människohandel, såsom tvångsarbete, krigstjänst, avlägsnande av organ eller annan verksamhet som innebär nödläge för den utsatte. Detta utvidgade uppdrag finansieras med medel från sammanlagt fyra utgiftsområden.6 Enligt bör människohandelsuppdragen hållas ihop. Enligt skulle det vara till nackdel att dela på uppdragen och flytta över samordning och samverkan enbart i de delar som rör människohandel för sexuella ändamål och prostitution. En perma- nent funktion för samordning och samverkan, oavsett organisatorisk hemvist, måste av sakliga skäl omfatta prostitution och människo- handel för sexuella ändamål samt människohandel som syftar till avlägsnande av organ, krigstjänst, tvångsarbete eller annan verksamhet i en situation som innebär nödläge för den utsatte, t.ex. tiggeri. Om uppgifterna skulle flyttas över till en ny myndighet, för fram att en ny aktör skulle behöva bygga upp nätverk på nationell, regional och lokal nivå motsvarande de befintliga nät- verk som i byggt upp. 4Även i detta konkreta fall har det inte ingått utredningens uppdrag att lämna konkreta för- slag på insatser, se ovan. 5Länsstyrelsen (2015b). 6Utgiftsområde 4 Rättsväsendet, utgiftsområde 8 Migration, utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. av dessa nätverk och kunskap skulle vara nödvändig. Enligt länssty- relsen är det även viktigt att samordningsfunktionen geografiskt ligger i då många andra aktörer inom sakområdet också finns i . menar att också närheten till rege- ringskansliet underlättar samordningen. Myndigheten för civilsamhälles- och ungdomsfrågor (MUCF) ansvarar MUCF för att fördela bidrag enligt för- ordningen (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt. Det är ett av flera bidrag som myndigheten ansvarar för och fördelar efter ansökningar. Bidraget uppgår till . MUCF fördelar bidrag till organisation och projekt till en summa av . Den sammanlagda redovisade kostnaden för detta uppgår till . Vår bedömning är därför att föra över uppgiften från MUCF till den nya myndigheten för jämställd- het får mindre konsekvenser för MUCF.7 14.3.3Konsekvenser för (Nationella sekretariatet för genusforskning) En jämställdhetsmyndighet ska svara för det stöd som svarar för. uppdrag är tem- porärt och sträcker sig . Utredningens förslag avser endast de temporära uppdrag som rege- ringen gett inom ramen för JiM-programmet och ansvar för webb- portalen . Utredningens förslag avser inte univer- sitetets grundläggande uppdrag som Nationella sekretariatet för genusforskning har. Förslaget bedöms därför inte få någon större påverkan för uppgifter som rör sekretariatet. En myndighet för jämställdhet kommer att behöva samverka nära med och Nationella sekretariatet för genus- forskning, inte minst i frågor om hur aktuella forskningsrön på bästa sätt kan tas tillvara i arbetet med att stödja myndigheter, kommuner, landsting och andra aktörer i arbetet med att integrera ett jäm- ställdhetsperspektiv och att nå de jämställdhetspolitiska målen. 7 MUCF (2015a). 14.3.4Konsekvenser för (), och