sou · H3B385 · 2015-10-05 00:00:00 — Och frågan är förstås också om en hyresvärd godtar som hyresgäst i en lägenhet där hyran motsvarar 60–av hennes nettoinkomst. Exempel 2: , , bor i ett villasamhälle utanför en mindre stad. Han blev änkling , känner sig ensam och har tappat både ork och lust att sköta hus och trädgård. har kommit fram till att han vill sälja huset och flytta till en lägenhet inne i stan. Grannarna, som de umgåtts mycket med , har flyttat till ett nybyggt seniorhus och stortrivs där. Men pension räcker inte till för de höga hyrorna där. Han kan nog få för huset och är beredd att använda de pengarna successivt till hyran. har räknat ut att det som blir över efter skatt och flyttkostnader räcker till att ”ge sig själv ett bostadsbidrag” på . Men vad ska barnen säga om det? Om han i stället skulle placera pengarna i en bostadsrätt hade han fått lägre månadsavgift och förmodligen bostads- tillägg och barnen hade fått ärva lägenheten . Kompletterande bostadstillägg från kommunen var bostadstillägget kommunalt (KBT) och fanns också ett särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT) för de sämst ställda. övertog staten ansvaret från kommunerna. fanns ett kompletterande kommunalt bostadstillägg (KKB). Det fanns kvar ända , då den nya lagen om bostadstillägg till pensionärer började gälla. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden SKBT bytte 1995 namn till SBTP (särskilt bostadstillägg till pensio- närer) och det är staten som bär kostnaden även för denna förmån.93 Det finns inget som hindrar enskilda kommuner från att stödja enskilda hushåll ekonomiskt, så länge det sker enligt tydliga prin- ciper, lika för alla. En kommun som vill möjliggöra för äldre per- soner med svag ekonomi att flytta till nybyggda bostäder, till exempel trygghetsboende, skulle alltså kunna inrätta ett kom- munalt, kompletterande bostadstillägg.94 5.5Hur många seniorer har råd med en nybyggd bostad? En viktig fråga är i vilken utsträckning som dagens och morgon- dagens äldre kommer att kunna efterfråga nybyggda bostäder. Det är bara en begränsad del av dagens bostadsbestånd som är tillgäng- ligt för personer som använder rollator eller rullstol. En del av behovet av fullt tillgängliga bostäder bör kunna tillgodoses genom förbättringar av tillgängligheten i det befintliga beståndet men då krävs kostsamma efterinstallationer av hiss, vilket inte alltid är ekonomiskt försvarbart eller ens praktiskt möjligt. En hel del av behovet av tillgängliga bostäder måste mötas med nyproduktion. Med hänsyn till den förväntade befolkningsutvecklingen finns det överhuvudtaget ett stort behov av ökat bostadsbyggande och den åldersgrupp som ökar mest är personer . Frågan blir då hur stor del av morgondagens äldre som kommer att ha råd att flytta till nybyggda bostäder. Här görs ett försök att visa vilka ekonomiska möjligheter olika grupper av seniorer har att efterfråga en nybyggd bostad. Utredningen har låtit göra en analys över ekonomiska förutsättningar för seniorer, nu och fram- över, med hänsyn till ålder, kön, familjesituation och var man bor. Analysen har gjorts utifrån SCB:s befolkningsstatistik, SCB:s inkomst- och taxeringsregister 2013, SCB:s urvalsundersökning Hushållens ekonomi 2013 (HEK), uppgifter från Pensionsmyndig- 93Försäkringskassan, Statistik 2003:5 Bostadstillägg till pensionärer m.fl. 1995–2004. 94Underlag till utredningen ”EU och kommunernas bostadspolitik”. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden heten samt prognosmodell SESIM 2015. Hela avsnitt 5.5 bygger på Rambölls analys. För att illustrera analysen används en typ av diagram med kurvor som visar hur personer i olika grupper fördelar sig över inkomst- nivåer. En enskild kurva visar alltså inte utvecklingen utan representerar en rad enskilda mätvärden för hur stor andel av en viss grupp som har en viss inkomst. På den horisontella axeln kan man se hur många procent av den aktuella gruppen som har högst den inkomst som kan avläsas mot den lodräta axeln. Där kurvorna för respektive grupp skär den lodräta linjen för 50 pro- cent kan man alltså avläsa medianinkomsten för gruppen. I figuren nedan ligger medianen för grupp 1 på och för grupp 2 på cirka 10 000. Vidare kan man utläsa att av grupp 1 har en månadsinkomst på högst och att av grupp 2 har en inkomst . Den tunna svarta kurvan visar för jämförelsens skull hur alla i den population som båda grupperna tillhör fördelar sig över inkomstnivåer. Andel med inkomst under "y" Källa: Ramböll. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden 5.5.1Alla har inte råd med en nybyggd etta Figur 5.19 visar hur samtliga personer fördelar sig över inkomstnivåer, med kurvor för delgrupper med avseende på kön och ålder. Med inkomst avses här inkomst efter skatt, exklusive eventuellt bostadstillägg. Hälften av kvinnor 75- har Utmed den blå heldragna kurvan går det att utläsa att av kvinnor mellan har högst i netto- inkomst och att hälften av dem har att röra sig med. Utefter den röda heldragna linjen kan man utläsa att av männen i åldern 75–har högst och att hälften av dem har mindre än efter skatt. Med andra ord ligger medianinkomsten högre för män än för kvinnor. Andel med inkomst under "y" Källa: SCB inkomst- och taxeringsregistret 2012, Rambölls bearbetning. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Den tunna svarta linjen visar hur hela befolkningen fördelar sig över inkomstlägen. Den brantare lutningen på den kurvan visar att det är en betydligt större andel av befolkningen som helhet än i de äldre åldersgrupperna som har högre inkomster men också att de som har de lägsta inkomsterna faktiskt ligger sämre till än de fattigaste bland pensionärerna. Här ”räddas” pensionärerna av garantipensionen. Sju av tio kvinnor har inte råd med en nybyggd etta I figuren ovan finns även ett par referensvärden, som horisontella, streckade linjer. Den gröna markerar genomsnittlig hyresnivå i en nybyggd etta, (2013). Den orangea markerar samma hyresnivå plus ett schablonbelopp för skälig lev- nadsnivå, fastställt av , (2015). Med utgångspunkt från att det ska finnas pengar kvar till åtminstone en skälig levnadsnivå, kan man där de blå kurvorna korsar den orangea linjen avläsa att av kvinnor i åldern 75–inte har råd med en etta i nyproduktionen och att av dem är det bortåt som inte har det. Detta förutsatt att de är ensamma om att betala hyran, vilket är ett realistiskt antagande när det gäller enrumslägenheter. De röda kurvorna visar att det ser bättre ut för männen – bara av 75–84-åringarna och av dem skulle inte ha råd att bo i en nybyggd enrumslägenhet. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Var tredje man över 85 skulle ha råd med en nybyggd tvåa Figur 5.20 visar samma figur men i stället för enrumslägenheten som referensvärde har vi lagt in genomsnittlig hyra för en nybyggd tvåa, (2013). Då framgår inte helt oväntat att av kvinnor inte skulle klara den hyran och upprätthålla en skälig levnadsnivå. När det gäller männen är det av 75–84-åringarna och av dem över 85 vars inkomster inte skulle räcka till en tvåa. Å andra sidan har alltså av kvinnorna och 45– av männen i princip ett eget ekonomiskt utrymme som medger en hyra på nästan . Och för dem som bor ihop är möjligheterna förstås betydligt större. Andel med inkomst under "y" Källa: SCB inkomst- och taxeringsregistret 2012, Rambölls bearbetning. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Ju äldre åldersgrupper desto färre som har råd Skillnaderna mellan mäns och kvinnors ekonomiska förutsättningar på bostadsmarknaden blir nästan ännu tydligare om vi renodlat tittar på hur många i olika åldersgrupper som skulle kunna efterfråga en nybyggd etta med genomsnittlig hyra (). Källa: SCB inkomst- och taxeringsregistret 2012 via Ramböll, egen bearbetning. I den första åldersgruppen i figuren ovan, 60–64 åringarna, liksom bland de nyblivna pensionärerna är det många som har ekonomiska förutsättningar att kunna flytta in i en nybyggd etta. Även de äldre männen har i stor utsträckning denna möjlighet men bland de äldre kvinnorna ser det betydligt sämre ut. Av kvinnor mellan är det som har råd med en nybyggd etta och av dem över 85 bara var fjärde. Kvinnors lägre inkomster efter pension hänger samman med skillnader i förvärvsintensitet och lön före pension. Kvinnor arbetar i större utsträckning deltid och har lägre lön, även inom kvinnodominerade yrken95. 95 SCB (2014): ”På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2014”. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Det finns även regionala skillnader i seniorers inkomster. Det skil- jer i medianinkomst mellan och andra regioner men i övrigt är skillnaderna rätt små. De regionala inkomstskillnaderna är minst i de lägsta inkomstskikten. Där kurvorna för de olika regionerna skär den lodräta linjen för 50 pro- cent i figur 5.22 går det att utläsa att medianinkomsten efter skatt ligger på i och under 11 000 i de övriga regionerna, lägst i och öarna. Där har hälften av invånarna efter skatt, vilket innebär att de inte skulle ha råd med en enrumslägenhet i ett nybyggt hus. 1 RoK + Schablon Andel med inkomst under "y" Källa: SCB inkomst- och taxeringsregistret 2012, Rambölls bearbetning. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Figurerna ovan och resonemanget kring möjligheterna att efter- fråga en etta i nyproduktionen är hypotetiskt och syftar till att ge översiktlig bild av förhållandet mellan de äldre åldersgruppernas inkomster och de hyresnivåer som är aktuella på dagens bostads- marknad. Det belopp som bedömer behövs för att upprätthålla en skälig levnadsnivå är förmodligen mindre än vad de flesta anser sig behöva när hyran är betald. Hyresvärdar kräver dessutom ofta en inkomst på minst dubbla hyran, vilket skulle bli något mer än vad vi utgått från här. Enligt en enkätunder- sökning bland allmännyttiga bostadsföretag 2013 formuleras ofta inkomstkravet som att bruttoinkomsten ska vara tre eller fyra gånger så hög som månadshyran96. Men framför allt är det nog många seniorer som inte kan tänka sig att flytta till en bostad med bara ett rum och kök. Något som däremot skulle kunna bidra till ett bättre utfall – sett som andel av olika grupper som har råd med en nybyggd etta – skulle vara om man räknade in eventuellt bostadstillägg, även om bostadstillägg bara utgår upp till en hyra på (se avsnitt 5.4.7). I följande avsnitt är eventuellt bostadstillägg inräknat i nettoinkomsten. 5.5.3Samboende har bäst ekonomi Män har bättre ekonomi än kvinnor och ännu bättre ekonomi har samboende. Hushåll med två personer har betydligt mer pengar att röra sig med än ensamboende, och därmed större möjligheter att efterfråga en nybyggd lägenhet. Den svarta linjen i figur 5.23 representerar samboende pensionärer. Den ligger ganska nära den grå, streckade linjen, som visar hur det ser ut för yngre åldersgrupper. I de lägre inkomstskikten ligger den svarta till och med över den grå. Det visar att samboende pensionärer som grupp betraktat inte har mycket sämre ekonomiskt utrymme än yngre hushåll. 96 Grander, M (2015) Samhällsansvar på affärsmässiga villkor? Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden barn, 65+ år Andel med inkomst under "y" Källa: SCB, HEK, Rambölls bearbetning. Antagna hyresnivåer: 1rk , 2 rk , 3 rk . schablon för skälig levnadsnivå: . Uppgifterna till figuren ovan baseras inte på inkomst- och taxerings- registret utan är hämtade ur SCB:s urvalsundersökning ”Hushållens ekonomi” (HEK). Därigenom kan man få inkomsterna relaterade till hushållstyp och inklusive transfereringar, här framför allt bo- stadstilläggen. Men för att få tillräckligt underlag måste ålders- gränsen sättas vid och inte , som i tidigare figurer. Då framgår att av samboende personer är det färre än som inte har tillräckliga inkomster för att kunna efter- fråga en nybyggd hyreslägenhet på tre rum och kök. Och är ändå hela hyran i det här exemplet lagd på den ena parten. Sju av tio samboende pensionärer skulle alltså kunna flytta in i en nybyggd trerumslägenhet, med en hyra på , och ändå ha ett ekonomiskt utrymme som motsvarar skälig levnadsnivå för var Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden och en av dem plus motsvarande halva hyran, eftersom de i praktiken delar den kostnaden97. Av de ensamstående männen skulle två tredjedelar ha råd med en tvåa och hälften ha råd med en trea och ändå kunna upprätthålla en skälig levnadsnivå. De ensamstående kvinnorna har som vi sett tidigare, sämre förutsättningar men uppgifterna här, med bostads- tillägget inräknat, tyder ändå på att bortåt hälften har ekonomiskt utrymme för en nybyggd tvårumslägenhet. I tabellen nedan sammanfattas dessa slutsatser, och då är hänsyn även tagen till att samboende dels delar bostadsutgiften, dels behöver ett lägre belopp per person för att upprätthålla skälig levnadsnivå. Källa: SCB, HEK, Ramböll samt egen bearbetning. En invändning som kan resas mot denna analys är att beloppen för skälig levnadsnivå kanske inte motsvarar den ekonomiska standard som de flesta pensionärer är vana vid och vill kunna upprätthålla. En annan att analysen här omfattar alla och alltså inkluderar även de nyblivna pensionärerna, vilka som vi sett har betydligt högre inkomster än de äldsta. De som kan efterfråga nyproduktion återfinns främst bland de yngre seniorhushållen, vilka vanligen inte har något akut behov av att flytta till en bostad med full tillgänglighet. Och om de ändå vill flytta är det vanligen inte så här små lägenheter de är ute efter. 97 Beloppet för skälig levnadsnivå är egentligen lägre per person för dem som är samboende, i stället för . Om hänsyn tas till detta och att samboende delar på hyran så är det faktiskt av de samboende som inte skulle ha råd med en nybyggd trea. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden 5.5.4Inkomst- och hyresskillnader följs åt regionalt I figuren nedan jämförs hushåll i olika regioner och kommuntyper med avseende på möjligheterna att efterfråga en nybyggd hyres- lägenhet med tre rum och kök98. De horisontella linjerna, som visar hyresnivåerna, återspeglar här de regionala skillnaderna igenom- snittliga hyror för en trea i nyproduktionen 2013. I kommuner med mindre än 75 000 invånare är det av hushållen som inte har råd med en nybyggd trea med för den kommuntypen genomsnittlig hyra. Andelen är i stort sett densamma i Stor- , trots att inkomsterna är högre där. I kommuner med mer än 75 000 invånare är det något fler, av pensionärshushållen, som inte har råd med hyrorna där. Detta tyder på att lägre inkomster utanför delvis vägs upp av att även hyrorna är lägre. Andel med inkomst under "y" Källa: SCB, HEK, Rambölls bearbetning. 98 Skillnaden jämfört med jämförelsen i figur 5.22 är att här är eventuellt bostadstillägg inkluderat och att det ekonomiska utrymmet räknas per konsumtionsenhet, vilket gör att man väger in effekten av hushållstyp. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Den regionala indelningen ovan är dock grov och fångar inte upp skillnader som kan finnas inom till exempel gruppen kommuner med mindre än 75 000 invånare eller mellan enskilda kommuner. Följande prognos är framtagen med hjälp av SESIM, den prognos- modell som använder för att prognostisera inkomster för pensionärer i . SESIM bygger på ett repre- sentativt urval av 300 000 personer ur SCB:s paneldatabas . Fördelen med en paneldatabas är att man kan följa individerna . Prognosen jämför inkomstutvecklingen för olika ålderskate- gorier . Begreppet ”ekonomisk standard” motsvarar den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet. Måttet tar hänsyn till de stor- driftsfördelar som det innebär att vara flera i hushållet. Syftet med måttet är att illustrera inkomstfördelning på individnivå som man tar hänsyn till vilken typ av hushåll individerna ingår i. Prognosen utgår från regelsystemet för pensionsutbetalningar och bidrag per . Förändringar av grundavdraget för per- soner samt ökning av bostadstillägget finns inte med i prognosen, vilket innebär en generell underskattning av seniorers inkomster . Prognoserna baseras på individers och populationens historiska beteende i flera hänseenden. Modellen tar till exempel hänsyn till att inte alla individer utnyttjar de förmåner de har rätt till genom att använda data för människors beteende historiskt för att prognostisera sannolikheten för att en specifik individ kommer utnyttja sin rättighet . Om en större andel pensionärer av dem som har rätt till bostadstillägg började utnyttja sin rättighet, så skulle det alltså förändra utfallet. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Inkomstskillnaderna mellan könen halveras Enligt prognosen kommer kvinnors inkomster att öka mer än mäns . I figuren nedan framgår detta av att gapet mellan de streckade blå och röda linjerna är mindre än gapet mellan de heldragna linjerna för kvinnor respektive män. Skillnaden mellan ensamboende kvinnors genomsnittliga ekono- miska standard jämfört med är medan ökningen för män stannar vid . För sammanboende blir ökningen per person. Men, som framgår av figuren nedan, kommer skillnaderna inte att utraderas. Män kommer fortfarande att ha bättre ekonomiska förutsättningar än kvinnor och samboende bättre än ensamboende. ensam, kvinna - 2030 ensam, man sambo, båda 65+ - 2015 sambo, båda 65+ - 2030 Andel med inkomst under "y" Källa: , , Rambölls bearbetning. Att kvinnor i genomsnitt ökar sin inkomst mer än män beror till stor del på att de kvinnor som kommer att vara pensionärer i fram- tiden i större utsträckning kommer att ha inkomster som över- skrider garantipension. Skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män har successivt minskat. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden det dubbelt så många kvinnor som män som inte deltog i arbets- kraften. var skillnaden nere i . I takt med att kvinnors pensionsgrundande inkomster ökar, så minskar också andelen med garantipension. var det av kvinnor som hade garantipension jämfört bland män. hade av kvinnorna garantipension jämfört för män. hade andelen kvinnor med garantipension ytterligare minskat till jämfört för män.99 Skillnaderna mellan åldersgrupper minskar Prognosen visar också att skillnaderna mellan olika åldersgrupper i ekonomisk standard kommer att minska. Detta kan avspegla delvis samma mönster som hänvisats till tidigare, nämligen: –att inkomsterna förväntas öka generellt i , –att kvinnor ökar sina inkomster för varje generation, och –att ökad livslängd, speciellt för män, gör att fler personer i fram- tiden kommer att leva i par högt upp . Den åldersgrupp som förväntas öka sin inkomst mest är de , vilket kan ha flera anledningar. Den minskande skillnaden i livslängd mellan män och kvinnor gör att andelen män i de äldsta åldersgrupperna män har högre inkomster än kvinnor så drar detta upp genomsnittet för åldersgruppen. Dess- utom är det nästan dubbelt så många kvinnor som män i gruppen , och detta att kvinnor kommer att öka sina pensionsinkomster mer än män kommer därför att ge utslag i gruppen 85+ år. I figuren nedan framgår de minskade skillnaderna mellan ålders- grupperna genom att de streckade linjerna, som visar prognosen , ligger närmare varandra än de heldragna, som visar dagens situation. Men avståndet mellan de yngsta pensionärerna och mellangruppen ser inte ut att förändras nämnvärt och den äldsta åldersgruppen kommer fortfarande att ha lägst inkomster även . 99 – Statistik, via Ramböll. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Andel med inkomst under "y" Källa: , , Rambölls bearbetning. Även regionala skillnader minskar Figuren nedan visar slutligen inkomstprognosen uppdelad på regioner och kommuntyper. Inkomsterna är högst i Stor-Stock- holm, följt av och sedan andra kommuner med mer än 75 000 invånare. Lägst är inkomsterna i kommuner med mindre än 75 000 invånare. Skillnaden vid är . De streckade kurvorna visar prognosen för . Att de ligger tätare än de heldragna linjerna indikerar att de regionala skillnaderna i pensionsinkomster kommer att minska, åtminstone med denna ganska grova indelning. Men precis som när det gäller övriga variabler som det går att bryta prognosen på så förväntas relationen mellan olika regioner att bestå. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden > 75' invånare - > 75' invånare - < 75´ invånare - < 75´ invånare - Andel med inkomst under "y" Källa: , , Rambölls bearbetning. 5.6Sammanfattning av avsnitt 5.4 och 5.5 Seniorers inkomster har förbättrats avsevärt under , även bland dem med lägre inkomster – om än inte lika mycket. Inkomsterna sjunker normalt sett vid pensionen, men i de lägsta inkomstskikten kan det faktiskt bli tvärtom, genom att garantipensionen lyfter upp dem med riktigt små inkomster. För den enskilde pensionären kommer pensionen efter hand att minska, dels genom att vissa pensionsförmåner kan vara tidsbegränsade, dels genom en successiv urholkning av den allmänna pensionen i förhållande till inkomstutvecklingen i samhället. Inkomsterna inom gruppen seniorer skiljer sig inte avsevärt mellan olika regioner, vilket delvis kan bero på att det sker en generell utjämning mellan inkomstgrupper i samband med pension. Men det gör också att skillnaderna mellan pensionärer och för- Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden värvsarbetande är större i regioner med höga inkomster än i regioner med låga inkomster. Kvinnors inkomster ligger klart under männens. Medan 45 pro- cent av de ensamboende männen skulle ha möjlighet att efterfråga en nybyggd tvåa är det av kvinnorna i den åldersgruppen som skulle klara det och ändå ha ett ekonomiskt utrymme kvar motsvarande skälig levnadsnivå100. Sju av tio kvinnor har inte ens råd med en etta i nyprodukt- ionen, utan att få bostadstillägg. till disponibel inkomst, inklusive eventuellt bostadstillägg, har av kvinnorna och av männen möjlighet att efterfråga en nybyggd lägenhet med ett rum och kök. skulle ha råd med en tvåa. Samboende har generellt sett goda ekonomiska förutsättningar att klara boendekostnaderna, även i nybyggda bostäder. Räknat på disponibla inkomster, inklusive eventuellt bostadstillägg, har nio av tio samboende råd med en trerumslägenhet i nypro- duktionen. Ålder och kön kommer fortsatt ha stor betydelse för de eko- nomiska förutsättningarna, liksom skillnaderna mellan samboende och ensamhushåll. En huvudförklaring till detta är att kvinnor i högre utsträckning arbetat deltid samt att inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor har inneburit att män har haft högre pensionsgrundande inkomster. Dessa skillnader minskar i takt med att kvinnors pensionsgrundande inkomster ökar. Men någon total utjämning är inte i sikte. Enligt prognosen kommer också inkomst- erna relativt sett att öka mer bland seniorer med låg inkomst än bland dem med högre inkomster. Men det kommer ändå även fortsättningsvis att generellt sett vara ensamstående kvinnor som har sämst ekonomiska förutsättningar och som i högre utsträck- ning än andra seniorer får problem om de behöver flytta för att anpassa sitt boende till en nedsatt funktionsförmåga. 100 Enligt (2015). Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden 5.7Bättre bostäder kan minska fallolyckorna Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) presen- terade en studie av fallolyckor, som ger en översikt över vilka som drabbas av fallolyckor, var olyckor sker och vilka konsekvenser de får. MSB konstaterar att fallolyckor är den olyckstyp som leder till flest dödsfall, flest inläggningar på sjukhus och flest besök på akutmottagningar. Antalet fallolyckor ökar dessutom mer än de flesta andra olyckstyper.101 Framför allt äldre personer drabbas av fallolyckor En mycket stor del av dem som drabbas är äldre personer. Det van- ligaste i de äldre åldersgrupperna (över 65) är att man snubblar, snavar, drabbas av yrsel, trampar fel eller tappar balansen. I ålders- gruppen orsakas nio av tio skador av ett fall, van- ligen för att man tappar balansen. När det gäller äldre människor händer detta vanligen i bostaden och när det gäller de allra äldsta även i särskilt boende.102