sou · H3B375 · 2015-09-02 00:00:00 — På bedriver SSC två operationella verksamheter, dels uppsändning av stratosfärsballonger och sondraketer för forskningsändamål, dels avancerade tjänster kopplade till styrning respektive nedtagning av data från satelliter. Såväl markstationsverksamheten som servicen till forskarna bygger på att frekvenserna för radio- och datakommunikation som SSC använder fredas. Det geografiska läget är idealiskt för kommunikation med satelliter i polär bana runt jorden.21 Satellitstationen på utgör navet i SSC:s världsomspännande markstationsnät och är en av världens största och mest använda kommersiella markstationer. Markstationen på består av ett stort antal antenner och av en global ledningscentral. SSC levererar markstationstjänster till både institutionella och kommersiella kunder från hela världen. SSC hyr också ut antennplatser inklusive viss service till satellit- 21 Polära banor är sådana banor där satelliterna passerar (nära) polerna varje varv. Jordens rotation gör att satelliterna ser olika delar av jorden för varje varv. Satelliterna gör 14 varv runt jorden . ägare som fjärrstyr antennerna från sina hemländer. SSC har system för att kontrollera att sådana antenner används på avsett sätt enligt kontrakten. Skulle så inte vara fallet kan antennerna stängas av. Forskare kan på utnyttja sondraketer respektive stratosfärsballonger. De kommer från olika forskningsdiscipliner och från stora delar av världen. Tillgången till ett stort obefolkat område utan störande flygtrafik erbjuder forskarna unika möjligheter för både ballonger och sondraketer. Området gör det möjligt att bärga hem nyttolaster på ett sätt som saknar motsvarighet i . Ballonger nödlandas och räddas om det uppstår problem under det kritiska lyftmomentet. Ballonger i stratosfären kan användas för så olika ändamål som t.ex. mätningar i atmosfären eller för att mäta strålningen från rymden mot jorden. Ballonger kan också användas för dropptester av olika farkoster, exempelvis återvändande rymdfarkoster eller experimentfarkoster för reguljär flygtrafik kan släppas för landning inom området. Man har också släppt farkoster som landats på flygbasen i . Sondraketer används huvudsakligen för forskning i tyngdlöshet inom olika discipliner och för tekniktester. För att kunna leva upp till kraven på en funktionell forskningsfacilitet för sondraketer och stratosfärsballonger bedriver SSC kontinuerlig utveckling av avancerade tekniska system för både plattformarna i allmänhet och anpassningen av nyttolasterna i synnerhet. Att tillhandahålla en forskningsfacilitet är ingen kommersiell aktivitet och SSC mäts inte enbart med konventionella ekonomiska nyckeltal. När det gäller som forskningsfacilitet har SSC ett samhällsuppdrag som i korthet går ut på att man ska möta och förvalta forskarnas behov. infrastruktur och tjänster måste utvecklas kontinuerligt för att möta kundernas behov av tjänster. SSC bedriver därför ett omfattande arbete med att modernisera i syfte att åtgärda tidigare eftersatt underhåll och modernisera anläggningen för att uppfylla samhällsuppdraget. Efter det att tog över 1972 utarbetades ett avtal, (), som reglerar de tjänster som tillhandahålls samt vilken ersättning som får för detta. Avtalsparter är respektive regeringar i , , , och . Avtalet förvaltas för svensk del av Rymdstyrelsen. betalar hälften av de som tillfaller men ingenting för norska Andøya och betalar inte för . De ekonomiska villkoren sätts inte enligt normala affärsmässiga principer utan baseras på faktiska kostnader och öppenhet i redovisningen. innebär att dessa länder för sin fasta avgift har tillgång till rymdbasen i en viss given omfattning och därutöver har möjlighet att mot extra kostnadsbaserad ersättning köpa tilläggstjänster. Avtalet ska täcka kostnader för den mest grundläggande infrastrukturen och delar av personalkostnaderna. belägger inte fullt ut, och täcker inte rymdbasens årliga kostnader. SSC måste därför skapa alternativ beläggning för andra kunder till för att nå ekonomisk balans. Exempel på sådana kunder är med höghöjdsballonger, Jaxa med s.k. ”falltester” och med sondraketer för tyngdlöshetsforskning. Detta är kunder med i huvudsak offentlig finansiering och där prissättningen inte tillåter nödvändiga risk-, utvecklings- och vinstpåslag. Intäkterna ger därför inte sådan vinst att det täcker kostnaderna för den nödvändiga moderniseringen. måste moderniseras och vidareutvecklas för att vara i takt med tidens krav från användarna. SSC har tagit fram ett program för att modernisera basen inom tre områden. Ett område är att nuvarande förmåga med sondraketer, ballonger och laboratorier uppdateras till modern status. Parallellt planerar man att utveckla och införa nya tjänster för att möta forskarnas nya behov. utreder SSC ett tredje område för att utveckla basen till att kunna skjuta upp bärraketer från för att placera ut mindre satelliter i polära banor runt jorden. Inom detta utvecklingsområde har SSC arbetat tillsammans med , kommun, lokala institutioner och andra regionala aktörer. Inom EU är ett oberoende tillträde till rymden ett prioriterat område. Teknikutvecklingen22 med miniatyrisering av satelliter och ökade krav på väsentligt kortade ledtider från behovet är identifierat till att satelliten är i bana, launch on demand, skulle kunna motivera en uppsändningsplats mera lättillgänglig , och som ett komplement till . Ett annat faktum som talar till fördel är att det ännu inte finns någon dedicerad plats i med uppskjutningsförmåga för små satelliter i polär bana. 22 Se kapitel 3.2. Att definiera roll i den europeiska rymdverksamheten inklusive finansieringen av raket- och ballongbasen. Att rätt hantera möjligheten att placera satelliter i bana med bärraketer från . 4.8Rymdstyrelsen är en liten myndighet för en verksamhet som växt i volym och betydelse Rymdstyrelsens verksamhet grundas till stor del på ansvaret för medverkan i den . Rymdstyrelsen har till uppgift att finansiera och initiera forskning och utveckling inom rymdområdet. Detta görs såväl genom finansiering av svenskt deltagande i olika internationella projekt, som genom fördelning av nationella forsknings- och utvecklingsmedel. Rymdstyrelsen är den svenska kontakten i internationellt rymdsamarbete och bevakar också svenska intressen vid fördelning av EU-medel. Det dagliga arbetet på myndigheten består främst i att utvärdera och följa rymdprojekt och samarbeten, nationellt och internationellt och ta fram svenska ståndpunkter kring dessa. En annan del av arbetet är att profilera som en kompetent och konkurrenskraftig partner i det europeiska rymdsamarbetet. Rymdstyrelsen fungerar som en expertmyndighet i vissa frågor, både i internationella och nationella sammanhang. Dessutom arbetar Rymdstyrelsen med att främja informationsverksamhet på rymdområdet samt verkar för ett ökat intresse för naturvetenskap och teknik bland unga. Rymdstyrelsen är en liten förvaltningsmyndighet med 18 anställda vilket bland annat betyder att den är sårbar. växer ansvaret och har det antal kommittéer som Rymdstyrelsen bemannar i och EU nästan fördubblats medan personalen endast kunnat utökas från 14 till 18 personer. Jämförelser kan göras med t.ex. Norsk Romsenter, som har en nästan lika stor rymdbudget men med närmare 40 anställda. Rymdstyrelsen hanterar finansiering, initiering, internationell samverkan och uppföljning samt har en expertroll inom följande områden: Forskning och teknikutveckling för verksamhet som äger rum i rymden inklusive bärraketer. Forskning som använder rymdsonder, satelliter, sondraketer och stratosfärsballonger. Viss forskning som har direkt anknytning till rymdverksamhet, till exempel forskning inom humanfysiologi i simulerad tyngdlöshet. Metodutveckling för användning av jordobservation från satelliter. Samordning av det svenska deltagandet i Copernicus- och Galileo-programmen. Rymdlägesbild (SSA) som en del av svensk forskning och som koordinerande delegation i det europeiska samarbetet. Beredning av tillståndsärenden inom rymdlagen. Information till allmänheten som avser rymdverksamhet, särskilt för unga. Rymdstyrelsens verksamhet är begränsad till rymdsystem, sondraketer och stratosfärsballonger. Rymdverksamhet som inte använder någon av dessa plattformar, t.ex. astronomi från markbaserade teleskop, jonosfärforskning från marken som t.ex. görs med Eiscat eller fotogrammetri från flygplan ligger utanför Rymdstyrelsens verksamhet. Miljö- och klimatforskning som använder annat än satellitbaserad fjärranalysdata hamnar också utanför Rymdstyrelsens verksamhetsområde. Därmed faller all användning inom meteorologi inklusive svensk representation i Eumetsat utanför Rymdstyrelsens verksamhet. Rymdstyrelsen finansierar utveckling av tjänster och produkter för rymdsystem. Tjänster och produkter i konsumentledet som utnyttjar data från rymden stöds inte av Rymdstyrelsen. Exempelvis stödjer inte Rymdstyrelsen framtagning av produkter för distribution av TV via satellit eller mottagning av signaler för satellitnavigering. Rymdstyrelsen stödjer inte rymdturism och har inte finansierat tekniköverföring till andra sektorer tidigare. Med den BIC, , som etableras i kan det bli aktuellt med vissa förändringar avseende teknikspridning. Rymdstyrelsen bereder tillståndsärenden inom rymdlagen men är i övrigt inte inblandad i arbetet med rymdlagen, rymdkonventioner eller liknande. Att ge Rymdstyrelsen en relevant roll som samordnande expertmyndighet i det svenska systemet. 5 Förslag till nationell rymdstrategi 5.1Sammanfattande analys av utgångsläget för ett förslag till nationell strategi Utredningen har funnit att svensk rymdverksamhet står på en stabil grund med internationellt konkurrenskraftig rymdindustri och starka forskningsmiljöer inom både grundforskning och tillämpad forskning. har användningen av rymdsystemen utvecklats till mer kostnadseffektiva samhällstjänster såväl som kommersiella tjänster. Ett skäl till att svensk rymdverksamhet har varit framgångsrik bedöms vara att verksamheten hållits ihop genom nära samarbete mellan de inblandade aktörerna, forskarna, industrierna och slutanvändarna. har det funnits en långsiktighet och stabilitet i verksamhetens förutsättningar, såväl finansiellt som i andra avseenden, vilket har skapat förutsättningar för en positiv utveckling. Men det finns, som alltid, förbättringspotentialer. En ledstjärna för sådana förbättringar bör enligt utredningen vara att de i högre grad ska resultera i ökade nyttor för samhället. Med nyttor för samhället menas att det utvecklas produkter och tjänster som med hjälp av rymdsystemen leder till allt från effektivare samhällsfunktioner till enklare vardag för medborgarna. I de följande avsnitten behandlas några sådana områden där vi ser behov av åtgärder. Sammanfattningsvis är tre saker särskilt angelägna: bättre helhetssyn på nyttan för samhället i stort och med beaktande av de synergier civil och militär samverkan kan ge med hänsyn tagen till försvars- och säkerhetsaspekter mer fokus på hur vi kan utnyttja ett bredare internationellt samarbete för ökad nytta av rymdverksamheten i Förslag till nationell rymdstrategi bättre samverkan mellan de olika forskningsfinansiärerna för ökade synergier mellan statens satsningar inom olika områden. Betänkandet knyter i detta kapitel samman de utmaningar som redovisades i kapitel 3 och 4 till ett förslag på hur rymdverksamheten kan utnyttjas som en strategisk tillgång. Utdrag ur detta kapitel, tillsammans med utdrag ur efterföljande kapitel, utgör vårt samlade förslag till nationell rymdstrategi. Den presenteras i förkortad form som ett fristående kapitel först i betänkandet. 5.2Viktiga händelser i omvärlden av betydelse för en svensk rymdstrategi Ett stort antal länder ser över sin rymdverksamhet. Det indikerar att man i ett flertal länder ser möjliga förändringar när det gäller både den politiska och den kommersiella användningen av rymdsystem. Många nationella strategier följer samma mönster och vårt förslag i detta betänkande har en liknande huvudinriktning som de strategier som tagits fram i andra europeiska länder. För svenskt vidkommande gäller det att se hur nyttan för det svenska samhället kan bli så stor som möjligt. Det innebär bland annat att agera där svenska aktörer kan vinna fördelar. Vi menar att detta till stor del handlar om att skapa förutsättningar för svenska entreprenörer och företag att utveckla produkter och tjänster som använder rymdsystemen. Men det handlar också om att stödja myndigheters användning av rymden som ett instrument för effektivisering och förbättrad service åt medborgarna. I de flesta nationella strategier, för att inte säga alla, betonas betydelsen av att rymden förblir tillgänglig för alla. Detta mot bakgrund av att allt fler länder skaffat tillgång till egna rymdsystem. Teknikutvecklingen kan leda till nya förutsättningar för tillgången till rymdsystem som i sin tur kan påskynda utvecklingen mot fler och mer avancerade rymdsystem. Framför allt i men också i andra länder och regioner pågår en utveckling där privata företag testar nya grepp inom affärsutvecklingen. Med delvis beprövad, delvis nyutvecklad teknik testar aktörerna nya metoder både för statlig upphandling och för att bygga rymdsystem anpassade för tjänsterna nedströms. Förslag till nationell rymdstrategi Oavsett hur utvecklingen av nya affärsupplägg påverkar rymdindustrin måste svenska företag klara de omställningar som kommer. Det går inte att sia om i vilken utsträckning dagens utveckling leder till öppnare marknader, nya strukturer för hur rymdsystemen levereras eller om det handlar om nya konkurrensvillkor för leverantörerna. Men om de framtida marknadsvolymer som bland annat presenterat för både och är i rätt storleksordning kommer detta att medföra att rymdverksamheten framöver blir betydligt mer kommersiellt präglad. Till detta kommer det faktum att amerikanska bärraketföretaget redan påverkat den globala bärraketindustrin. Space-X har påverkat utvecklingen av nästa generations bärraket i , , på olika sätt. Ariane-raketen har varit marknadsledande på den kommersiella marknaden . sker utvecklingen av nästa generations med målet att priset till kund för att placera ut en satellit i bana ska vara konkurrenskraftigt mot det pris det amerikanska Space-X förutskickar. För att sänka kostnaderna för att utveckla har ESA:s medlemsländer gjort vissa avsteg från reglerna om hur upphandlingar av teknikutveckling ska gå till, till och med från geo-retursystemet. En skillnad i de olika nationella strategierna ligger i hur länderna ser på medlemskapet i , jämför kapitel 3.5. För medlemsländerna i är organisationens samverkan med EU en kritisk faktor. är en forsknings- och teknik-utvecklingsorganisation som med stor framgång har utvecklat och genomfört några av världens mest avancerade forskningsprojekt. har också utvecklat världens enda civila navigeringsprogram, de europeiska programmen EGNOS och . Därtill har utvecklat det jordobservationsprogram som går under namnet . Men är ingen driftsorganisation utan samverkar med EU om detta. De båda organisationernas komplementära förmågor är en tillgång för och bör verka för att de ges mandat och utrymme att samverka. har uppvisat stor konsekvens i agerandet i rymdfrågor inom och EU. Till stor del i kraft av att vara ett relativt sett litet land med korta beslutsvägar. Detta kan bli ännu bättre om kopplingarna till alla sektorer som använder rymdtjänster samverkar och så långt rimligt och praktiskt synkroniserar de svenska positionerna. På liknande sätt som att nyttan av rymdsystemen Förslag till nationell rymdstrategi ökar med samverkan mellan olika myndigheter nationellt ökar nyttan för av att svenska myndigheter agerar samfällt i det internationella samarbetet. 5.3Svensk rymdverksamhet står inför stora utmaningar 5.3.1Internationell samverkan för fredlig användning av rymden är grunden för all rymdverksamhet Förslag till strategisk inriktning ska aktivt medverka till att rymden är tillgänglig för alla på ett långsiktigt och hållbart sätt. bidrag till internationella regelverk och andra överenskommelser bör fokuseras på att: underlätta samverkan och tydliggöra ländernas ansvar i enlighet med deras förpliktelser se till att rymden hålls fri från krig och konflikter eftersträva en öppen och transparent rymdlägesbild för att bland annat minska risken för konflikter minimera och hantera mängden rymdskrot. Förslag till strategiskt mål bidra till att internationella regelverk för rymdverksamhet uppdateras ha gjort tydliga avtryck i framtagandet av en uppförandekod för rymdverksamheten i enlighet med ovan angiven inriktning och som har bred internationell anslutning. Rymdsystem gynnar välfärd och hållbar utveckling och ska därför vara tillgängliga för alla. Detta är grunden för all rymdverksamhet. De internationella regelverken måste fortlöpande ses över och uppdateras för att ge tillgång till och handlingsfrihet i rymden utan risk för konflikt eller att mängden rymdskrot ökar. Det är därför angeläget att fortsätter att värna rymden och rymdtjänsternas Förslag till nationell rymdstrategi användning för fredliga ändamål genom aktivt arbete i internationella organ framför allt inom FN och EU. Öppenhet och samverkan i rymden förutsätter normbildande överenskommelser i väntan på att juridiska regelverk och avtal återigen ska bli politiskt möjliga. bör fortsatt prioritera medverkan i de internationella samarbeten som pågår i syfte att ta fram uppförandekoder och andra överenskommelser för en rymd utan vapen, utan satelliter som förstör andra satelliter eller på andra sätt orsakar konflikter i rymden. På liknande sätt bör rymdfarande länder enas om hur problemen med rymdskrot ska hanteras. bör också fortsatt verka för öppna och fria data i samordnade och uthålliga observationssystem för alla länders gemensamma informationsförsörjning, med beaktande av försvars- och säkerhetsaspekter. Att analysera den alltmer komplexa rymdarenan i ett svenskt helhetsperspektiv blir allt viktigare, t.ex. med avseende på sårbarhet, när det gäller transparent rymdlägesbild eller vad som krävs för att motverka att rymden blir en arena för konflikter. Här bör resultat från svensk freds- och konfliktforskning på universitet och högskolor, inklusive Försvarshögskolan, och institut som FOI och () kommuniceras tydligare för ökad förståelse bland rymdverksamhetens alla aktörer. Detta är skälet till att vi längre fram förslår att Rymdstyrelsen bör ges ett utökat ansvar att tillhandahålla en omvärldsanalys som inkluderar både forskningens lägesbild och dagspolitiska händelser. 5.3.2Nyttan för samhället bör ställas i centrum Förslag till strategisk inriktning Rymdverksamheten bör bidra till ett väl fungerande samhälle. Rymdverksamheten ska också vara ett verktyg för utveckling och innovation som leder till tillväxt och ökad sysselsättning. bör i det sammanhanget vara en framstående rymdnation. Svensk rymdverksamhet bör i stor utsträckning bedrivas i internationellt samarbete för att dels påverka utvecklingen, dels utnyttja fördelarna som följer av ett gemensamt agerande. Förslag till nationell rymdstrategi Synergierna mellan civil och militär rymdverksamhet bör i ökad omfattning tas till vara. Esrange bör utnyttjas i ett strategiskt helhetsperspektiv, framför allt i internationella samarbeten. Förslag till strategiska mål Statens stöd till teknikutveckling för rymdverksamhet ska leda till innovationer i form av växande företag och ökad sysselsättning i samma utsträckning som i de bästa länderna i (med samma mätmetoder). Signaler och data från rymdsystem i allmänhet och från och i synnerhet ska resultera i mätbart ökad användning och kostnadseffektivitet i offentliga verksamheter och fler innovationer som leder till ökad tillväxt. Rymdstyrelsen ska ha etablerat sådana metoder för stöd till teknikutveckling att den privata medfinansieringsdelen ökat till i genomsnitt 50/50 för privat/statligt. Esrange ska vara ett betydande europeiskt center för utveckling, demonstration och testverksamhet. , EU och deras medlemsländer förväntas vara viktiga samarbetspartner. Nyttan för hela samhället bör stå i centrum för svensk rymdverksamhet. Utgångspunkten bör vara användarna av rymdsystem, oavsett om det avser forskning, effektivare samhällsfunktioner eller tillväxten av nya företag som levererar tjänster och produkter. Rymdverksamheten bör prioritera att den information som kommer från rymdsystemen blir tillgänglig och kan nyttiggöras av både offentliga och privata användare. Användarnytta bör prioriteras högt vid utveckling av produkter och tjänster. Svensk rymdverksamhet bör bedrivas i internationell samverkan, framför allt inom , och EU. Samverkan i och EU ger tillgång till rymdsystem för både forskning och tillämpning. Här spelar svensk rymdindustri en viktig roll. Den hävdar sig relativt väl i förhållande till andra jämförbara länders industrier. Det har dock varit svårt för svenska företag att nå upp till förväntad Förslag till nationell rymdstrategi andel av svensk geo-retur. marknadsanalys visar att det är svårt att få medel till rymdverksamhet från andra svenska finansiärer än Rymdstyrelsen. Detta kan vara tecken på att svensk industri är för smal. Enligt skapar den rådande ordningen en begränsad marknad med liten möjlighet att växa. Ledstjärnan här bör vara ökad tillväxt. Att stimulera utvecklingen av högteknologiska produkter för rymdsystemen hos befintliga och nytillkommande företag i syfte att stärka innovationskraft och internationell konkurrenskraft är också viktigt. Utredningen noterar att den befintliga rymdindustrin i olika sammanhang1 betonat svårigheterna för nya företag att etablera sig som leverantörer till rymdsystem. Detta indikerar en begränsad tillväxt för företagen på uppströms marknader. I det sammanhanget måste vi förbereda oss på ökad kommersialisering och nya leverantörer av satellitdata kan komma att påverka den globala underleverantörsmarknad svenska företag verkar på, både när det gäller satelliter och bärraketer. Ökad kommersialisering och nya leverantörer av satellitdata kan komma att påverka också tillgången på satellitdata, såväl i som i . Nya kanaler som erbjuder satellitdata och som konkurrerar med ESA:s och verksamheter inom områden där och verkar kan inte uteslutas. Utredningen har tagit del av material som bedömer att Kirunaregionen har de förutsättningar som krävs för att ska kunna utvecklas till att få en större och mer strategisk roll i det europeiska samarbetet än vad basen har . För att vara framgångsrika internationellt måste vi också utveckla kompetenser och tjänster nationellt. skulle sannolikt kunna erbjuda mer till både offentliga användare och i en internationell kontext. Vi föreslår därför att när mer detaljerade planer tas fram för utvecklingen av bör prioriteringen vara att etablera basen som en väsentlig del av europeisk rymdverksamhet. Här bör samverkan med olika aktörer i stimuleras. I framtidsplanerna för bör också ingå att utreda om kan vara en europeisk bas för uppsändning av mindre satelliter i bana. 1 Både i bilaterala möten med företagen och i seminarier arrangerade av Rymdforum, t.ex. i den avslutande paneldebatten på Rymdforum i . Förslag till nationell rymdstrategi 5.3.3Rymdforskningen är central för förståelsen av livsbetingelserna på jorden Förslag till strategisk inriktning Rymdverksamheten bör bidra till att vi har starka och konkurrenskraftiga forskningsmiljöer i som ger ökad kunskap om universum, vårt ursprung och våra livsbetingelser på jorden. Förslag till strategiska mål Svenska forskare ska fortsatt komma väl ut i internationella jämförelser. Forskningsfinansiärerna ska ha samordnat stödet till svensk forskning och ha ett gemensamt förhållningssätt till forskningsinfrastruktur. Bättre samverkan mellan forskningsfinansiärerna , , Formas och andra berörda bör leda till ökade synergier av statens satsningar.