sou · H3B325 · 2015-03-18 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av säkerhetsskyddslag- stiftningen för att bättre anpassa den till det som krävs för att skydda verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet och till de krav det internationella samarbetet ställer. F.d. justitierådet och ordföranden i förordnades att fr.o.m. vara särskild utredare. Förordnad sakkunnig har varit f.d. generaldirektören . Förordnade experter under hela eller delar av utredningstiden har varit chefsjuristen (), rättssakkunniga (), chefs- juristen (), numera justitie- sekreteraren , rättssakkunniga , rättssakkunniga och ämnesrådet (Försvarsdepartementet), översten (Försvarsmakten), numera departementsrådet , rättssakkunniga och kanslirådet (), chefsjuristen (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap), juristen (), juristen (), kanslichefen , numera justitiesekreteraren , numera rådmannen och enhetschefen (), numera biträdande säkerhetspolischefen och sektionschefen (Säkerhetspolisen), juristen (Total- ), f.d. enhetschefen och säkerhetsskyddschefen (Transportstyrelsen) och f.d. departementsrådet (). Som sekreterare anställdes hovrätts- assessorn , numera kanslichefen och avdelningsdirektören . ämnessakkunniga har varit anställd som biträdande sekreterare mellan och . Förordnandetider för experterna framgår av en förteckning som bifogas. Tilläggsdirektiv beslutades av regeringen och varigenom utredningstiden förlängdes. Utredningens uppdrag är genom detta betänkande slutfört. är ensam utredningsman och svarar ensam för innehållet i betänkandet. Experterna har deltagit i arbetet i sådan utsträckning att det trots detta är befogat att använda vi-form i betänkandet. Skilda uppfattningar i enskildheter och beträffande formuleringar kan förekomma utan att detta har behövt komma till uttryck i något särskilt yttrande. F.d. enhetschefen fr.o.m. t.o.m. ämnesrådet fr.o.m. t.o.m. (för Försvarsmakten) och fr.o.m. (för Försvarsdepartementet) Enhetschefen fr.o.m. t.o.m. och fr.o.m. Förslag till säkerhetsskyddslag................................................ Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387)............... 1.3Förslag till lag om ändring i elberedskapslagen (1997:288)................................................................................. 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga....... 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter ................ 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (2007:258) om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära 1.7Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)........................................................ 1.8 Förslag till lag om ändring i polisdatalagen (2010:361)........ 1.9Förslag till lag om ändring av lagen (2010:1767) om 1.10 Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet ................... 1.11Förslag till lag om ändring i lagen (2014:514) om ansvar för vissa säkerhetsfrågor vid statsministerns Förslag till säkerhetsskyddsförordning.................................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (1989:149) om bevakningsföretag m.m. .............................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (1996:1515) med instruktion för ........... 1.15Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i 1.16Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1141) med instruktion för Säkerhets- och förordning om ändring i förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan ..................................... förordning om ändring i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning .... förordning om ändring i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten ............. förordning om ändring i officersförordningen (2007:1268) ........................................ förordning om ändring i skyddsförordningen (2010:523) ........................................... Förordning om ändring i förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen .......................................... Utredningens uppdrag och arbete............................... Bakgrunden till nuvarande säkerhetsskyddslag.................... Gällande rätt – säkerhetsskyddslagstiftning .......... Säkerhetsskyddslagens syfte, tillämpningsområde och huvudsakliga innehåll .......................................... 3.3.6 Intern utbildning och kontroll................................... 3.3.7 Tillsyn, föreskrifter och anmälan till regeringen ...... Brott som säkerhetsskyddet ska skydda mot....................... 4.1.1 Spioneri och annan olovlig 4.1.2 Sabotage och andra brott i som kan hota rikets säkerhet .................................................... Offentlighets- och sekretesslagen......................................... Skyddsobjekt enligt skyddslagen .......................................... Luftfartsskydd, hamnskydd och sjöfartsskydd.................... Kärnteknisk verksamhet och strålskydd .............................. Skydd för landskapsinformation........................................... Reglering om samhällsskydd och beredskap ........................ Folkrättsliga förpliktelser avseende säkerhetsskydd ...... 6.2 Reglering inom EU avseende säkerhetsskydd ..................... 6.3Nationella funktioner i det internationella Myndigheter med uppgifter enligt Myndigheter med särskilt ansvar.......................................... Myndigheter med sektorsansvar........................................... Vad ansvaret innebär .................................................. Övriga särskilt berörda myndigheter ................................... 7.3.1 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ...... Samverkan mellan olika myndigheter m.fl........................... De nordiska länderna ............................................................ 8.1.1 Allmänt om de nordiska länderna ............................. Hoten och de huvudsakliga förändringsfaktorerna ........ De aktuella hoten mot .............................................. 9.3.2 Avreglering och konkurrensutsättning av 9.3.4 Ett bredare arbete för att stärka säkerheten i Utgångspunkter för en reformerad säkerhetsskyddslag.. 243 En utgångspunkt i nuvarande reglering ................................ 10.1.1 Ett säkerhetsskydd för det mest skyddsvärda .......... 10.1.3 Mot vad ska lagen ge ett skydd? 10.1.4 Vilka säkerhetsskyddsåtgärder bör lagen 10.1.5 Organisatoriska frågor ............................................... Ett utvecklat och förtydligat regelverk................................. 10.2.1 Lagens utökade skyddsintressen och andra 10.2.2 För vem ska lagen gälla? 10.2.3 Lagens syfte och en delvis ny systematik.................. 10.2.4 En ny säkerhetsskyddslag .......................................... Rikets säkerhet och förändringar på andra rättsområden ... En fortsatt utgångspunkt i begreppet rikets säkerhet ......... Säkerhetsskydd till följd av internationella åtaganden........... Säkerhetskänslig verksamhet – en samlande benämning Mot vad ska lagen skydda?.................................................... Säkerhetskänslig verksamhet – två huvudsakliga En ny systematik ................................................................... I övrigt säkerhetskänslig verksamhet ................................... Vad ska skyddas – säkerhetsskyddsanalys ................... Inom vilka samhällssektorer finns särskilda skyddsvärda Närmare om innehållet i säkerhetsskyddsanalysen ............. Samordning med andra risk- och sårbarhetsanalyser .......... Säkerhetsskyddsanalys och sekretess ................................... Ett tydligare verksamhetsansvar ................................. Verksamheter som lagen gäller för ....................................... Tydligare regler om vilka skyldigheter lagen innebär.......... Ett system av samverkande säkerhetsskyddsåtgärder .... Säkerhetsskyddsåtgärderna i en ny säkerhetsskyddslag...... Säkerhetsskyddsåtgärdernas inbördes förhållande .............. Informationssäkerhetsklasser – grunden för skydd av Säkerhetsskyddets utformning och hänsynen till motstående allmänna och enskilda intressen ....................... Vad ska informationssäkerhet syfta till? Begrepp och benämningar ..................................................... 16.2.2 Informationssäkerhetens beståndsdelar .................... Behörighet och delgivning..................................................... Åtgärder inom informationssäkerheten ............................... Vad ska fysisk säkerhet syfta till? Koppling till skyddslagen ...................................................... Internationella åtaganden avseende fysisk säkerhet ............ Åtgärder för fysisk säkerhet.................................................. Vad ska personalsäkerhet syfta till? Behovet av en anpassning till internationella Närmare om säkerhetsprövning............................................ Placering i säkerhetsklass vid hantering av En ny grund för placering i säkerhetsklass........................... Medborgarskapskravet i fråga om säkerhetsklassad anställning tas bort................................................................. Ett uttryckligt krav på restriktivitet vid placering i Prövningen av frågan om att lämna ut uppgifter som kommit fram vid registerkontroll ......................................... 18.10Vem ska besluta om placering i säkerhetsklass? 18.11Ansvaret för säkerhetsprövningen ....................................... 18.12Skyddet för uppgifter om enskildas personliga Behovet av en anpassning till internationella Närmare om säkerhetsskyddsavtalens innehåll ................... 19.4Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i lagen om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (LUFS) och i en ny säkerhetsskyddslag............................................. Underrättelse till Säkerhetspolisen....................................... Uppgifter för en nationell säkerhetsmyndighet, m.m......... Funktioner för informationssäkring, kryptografisk säkerhet och industrisäkerhet ............................................... Organisatoriska frågor och överväganden ........................... Utfärdande av säkerhetsintyg ............................................... 20.4.1 Allmänt om säkerhetsintyg ....................................... 20.4.2 Säkerhetsintyg för person.......................................... 20.4.3 Säkerhetsintyg för leverantör .................................... 20.4.4 Registerkontroll i andra fall ....................................... 20.4.5 Sekretessbrytande bestämmelse vid internationell samverkan i fråga om säkerhetsprövning.................. 20.4.6 Dokumentation och giltighet .................................... Tillsyn, föreskrifter och rapportering ........................... Tillsynens inriktning och genomförande – bör sanktioner införas?................................................................. Ansvariga myndigheter och deras roll .................................. 21.2.2 Grunddragen i nuvarande tillsynsorganisation 21.2.3 Säkerhetspolisen och Försvarsmakten ...................... 21.2.4 De säkerhetsskyddsstödjande myndigheterna.......... Föreskrifter om säkerhetsskydd ........................................... 21.4.1 Allmänt om rapporteringskrav .................................. 21.4.2 Röjande av en säkerhetsskyddsklassificerad 21.4.3 Allvarlig säkerhetshotande verksamhet..................... 21.4.4 Överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet ............. 21.4.5 Brister i säkerhetsskyddet som konstateras vid Tystnadsplikt vid deltagande i säkerhetskänslig Säkerhetsskyddet i och ........... Frågor som det kan finnas anledning att behandla i Vad syftar våra förslag till...................................................... Vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser medför våra förslag?............................................................................ 23.2.1 Kostnader och andra konsekvenser från ett 23.2.2 Kostnader och konsekvenser specifikt för företag ... 23.2.3 Organisatoriska frågor ............................................... 23.2.4 Behov av finansiering ................................................. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ........................ Förslaget till säkerhetsskyddslag .......................................... Förslaget till lag om ändring i polislagen (1984:387) .......... Förslaget till lag om ändring i elberedskapslagen (1997:288) .............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga .... Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter .............. 24.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:258) om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ..................................................... Förslaget till lag om ändring i polisdatalagen (2010:361) ... Förslaget till lag om ändring av lagen (2010:1767) om 24.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet ................. 24.11Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:514) om ansvar för vissa säkerhetsfrågor vid statsministerns Vi föreslår att säkerhetsskyddslagen ersätts av en ny lag. Även den nya lagen bör benämnas säkerhetsskyddslag. En ny lag ska svara mot de förändrade kraven på säkerhetsskyddet, bl.a. avseende utvecklingen på informationsteknikområdet, en ökad internationell samverkan, en ökad sårbarhet i samhällsviktiga funktioner och att säkerhetskänslig verksamhet i allt större omfattning bedrivs i enskild regi. En bredare ansats för lagen innebär bl.a. att tillgänglighets- och riktighetsaspekterna av information och it-system lyfts fram. På detta sätt vidgas tillämpningsområdet till att ge ett skydd för informationstillgångar i samhällsviktig verksamhet som inte behöver ett skydd från ett konfidentialitetsperspektiv. Den nya lagen ska medge ett nyanserat säkerhetsskydd som bygger på fyra informationssäkerhetsklasser av internationell modell. Informationssäkerhetsklasserna påverkar utformningen av säkerhets- skyddsåtgärderna informationssäkerhet, fysisk säkerhet och personal- säkerhet. Säkerhetsskyddsanalysen får en central roll och ska leda till slutsatser om hur säkerhetsskyddet i en verksamhet bör utformas. Vad verksamhetsansvaret innebär i fråga om säkerhetsskydd förtydligas. Lagen ska på ett tydligare sätt än ge stöd för internationella säkerhetsskyddsåtaganden och internationell samverkan, bl.a. genom möjligheten att utfärda säkerhetsintyg för personer och leverantörer. Ett huvudsyfte med uppdraget är att modernisera regleringen och att bättre anpassa den till det som krävs för att skydda verksamhet som har betydelse för säkerhet och till de krav det inter- nationella samarbetet ställer. Säkerhetsskydd ska i den omfattning som behövs finnas vid verk- samhet hos staten, kommunerna och landstingen, hos juridiska personer som staten, kommunerna eller landstingen utövar ett rättsligt bestämmande inflytande över samt hos enskilda, om verk- samheten är av betydelse för rikets säkerhet eller särskilt behöver skyddas mot terrorism. Säkerhetsskyddet ska förebygga att upp- gifter som omfattas av sekretess och som rör rikets säkerhet obe- hörigen röjs, ändras eller förstörs (informationssäkerhet), att obe- höriga får tillträde till platser där de kan få tillgång till sådana upp- gifter eller där verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet bedrivs (tillträdesbegränsning) samt att personer som inte är pålit- liga från säkerhetssynpunkt deltar i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet (säkerhetsprövning). Säkerhetsskyddet ska även i övrigt förebygga terrorism. Säkerhetsskyddslagen innehåller också bestämmelser om skyl- dighet att i vissa fall teckna säkerhetsskyddsavtal vid anlitande av leverantörer samt om utbildning, kontroll och tillsyn. Närmare bestämmelser om säkerhetsskydd finns i den till lagen hörande säkerhetsskyddsförordningen. Av betydelse för säkerhetsskyddet är bl.a. reglering avseende luft- fartsskydd, hamnskydd och sjöfartsskydd, reglering om kärnteknisk verksamhet och strålskydd, skydd för landskapsinformation och reglering avseende samhällsskydd och beredskap. Vidare finns ett nära samband mellan säkerhetsskyddslagstiftningen och reglerna om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Folkrättsliga förpliktelser avseende säkerhetsskydd internationella säkerhetsskyddsåtaganden har ökat mar- kant, bl.a. när det gäller generella säkerhetsskyddsöverenskom- melser med andra stater och mellanfolkliga organisationer. Syftet med en generell säkerhetsskyddsöverenskommelse är att två eller flera länder (eller mellanfolkliga organisationer) på ett säkert sätt ska kunna utbyta uppgifter som berör nationell säker- het. Av internationella åtaganden följer att det ska finnas ett utpekat organ som har ett nationellt ansvar för säkerhetsskyddsfrågor och som är kontaktorganisation i internationella säkerhetsskydds- ärenden. Myndigheter med uppgifter enligt säkerhetsskyddslagstiftningen Säkerhetspolisen och Försvarsmakten har ett särskilt ansvar för säkerhetsskyddet, bl.a. genom att myndigheterna har det huvud- sakliga ansvaret för tillsyn och tillämpningsföreskrifter. Därutöver har bl.a. , och Transportstyrelsen fått ansvar för att i fråga om vissa enskilda verk- samheter besluta om placering i säkerhetsklass och registerkontroll samt kontrollera säkerhetsskyddet. prövar om uppgifter som kommer fram vid registerkontroll ska lämnas ut för säkerhetsprövning. får under vissa omständigheter ingå avtal om säkerhetsskydd med företag, om det behövs för att företaget ska kunna delta i internationella uppdrag. Vi har studerat regelverken i , , , och . Begreppet rikets säkerhet har kommit att förknippas med framför allt militära förhållanden. har utvecklingen gått mot att andra för samhället viktiga verksamheter fått en allt större bety- delse från säkerhetsskyddssynpunkt. Främmande staters under- rättelseverksamhet har breddats mot forskning och utveckling inom civila områden samt mot politiska frågor och information som rör samhällsviktiga system. Elektroniska angrepp betraktas som ett av de allvarligare hoten. kvarstår underrättelse- hotet mot militära förhållanden och mot information av betydelse för försvaret av . Den ökade koncentrationen till ett fåtal företag som tillhandahåller tjänster till myndigheter särskilt på it- området och som därmed får tillgång till stora mängder informa- tion kan medföra en ökad sårbarhet. Utgångspunkter för en reformerad säkerhetsskyddslagstiftning En reformerad säkerhetsskyddslagstiftning bör i vissa delar bygga på tidigare reglering. Vi anser att syftet med lagstiftningen ska vara att säkerställa ett tillräckligt skydd för det som är mest skyddsvärt för nationen, att den ska vara verksamhetsorienterad, att den ska ge ett förebyggande skydd mot i huvudsak antagonistiska hot, att den ska omfatta samverkande säkerhetsskyddsåtgärder för information, personer och verksamhet, samt att den nuvarande organisatoriska indelningen avseende bl.a. verkställighetsföreskrifter och tillsyn bör finnas kvar. Säkerhetsskyddslagen behöver dock utvecklas när det gäller internationella åtaganden på säkerhetsskyddsområdet och informationssäkerhetsperspektiven tillgänglighet och riktighet. Vidare behöver lagen förtydligas avseende att den ska tillämpas i såväl allmän som enskild verksamhet. Det innebär att våra över- väganden inriktas på att klargöra lagens skyddsintressen och dess tillämpningsområde. Sammantaget medför det behov av en justerad beskrivning av lagens syfte och av en delvis förändrad systematik. Den nuvarande lagen är uppbyggd utifrån begreppen rikets säker- het och skydd mot terrorism. Vi har sett behov av att ompröva också den delen av lagstiftningen. En utgångspunkt har varit att skydd mot terrorism, som snarare hör till frågan mot vad behövs ett skydd, inte bör ingå i en beskrivning av vad som ska skyddas. Rikets säkerhet är en för säkerhetsskyddet lämplig avgränsning. Vi delar den uppfattning om innebörden av begreppet som rege- ringen gett uttryck för vid översynen av spioneribestämmelsen, nämligen att skyddsvärda verksamheter kan finnas inom fler samhällsområden . Vi delar också uppfattningen att säkerhet är en lämpli- gare benämning. Vi har övervägt om tillämpningsområdet kan göras tydligare genom någon form av komplettande skrivning, t.ex. en exemplifiering av olika slag av civila och militära verksamheter eller genom en hänvisning till övriga vitala säkerhetsintressen. Sådana lösningar kan dock riskera att få en motsatt effekt än den avsedda. Vi har därför stannat vid att det skyddsvärda området ska beskrivas som verksamhet av betydelse för säkerhet. har ingått överenskommelser om säkerhetsskydd med andra stater och mellanfolkliga organisationer. Det är därför viktigt med en större tydlighet om de krav på säkerhetsskydd som sådana åtaganden innebär. Vi föreslår därför att säkerhetsskyddslagens tillämpningsområde ska omfatta även verksamhet som avses i ett för förpliktande åtagande om säkerhetsskydd (inter- nationellt säkerhetsskyddsåtagande). Som en samlande benämning för dessa huvudkomponenter i säkerhetsskyddslagen föreslår vi säkerhetskänslig verksamhet. Inne- börden av detta för lagen centrala begrepp är således verksamhet av betydelse för säkerhet samt verksamhet som omfattas av ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande. I fråga om vad lagen ska skydda mot har vi gjort bedömningen att det är bra med en fortsatt tydlighet om att säkerhetsskydd främst handlar om skydd mot antagonistiska hot bl.a. spioneri, sabotage och terroristbrott. Det skydd som avser annat obehörigt röjande, ändrande, otillgängliggörande eller förstörande av uppgifter som är säkerhets- känsliga bör även i fortsättningen komma till uttryck i bestämmelsen om vad säkerhetsskyddslagen ska skydda mot. Vi föreslår att det skyddet ska omfatta också uppgifter som ska skyd- das enligt internationella säkerhetsskyddsåtaganden. Säkerhetskänslig verksamhet – två huvudsakliga inriktningar utgår säkerhetsskyddslagen från att behov av säkerhetsskydd främst handlar om skydd av hemliga uppgifter. Kopplingen till offentlighets- och sekretesslagen kan ge intryck av att säkerhets- skydd främst är en angelägenhet för myndigheter och andra offentliga organ för vilka den lagen är tillämplig. Därutöver handlar det om ett säkerhetsskydd med inriktning att skydda mot terrorism för flygplatser och byggnader, anläggningar m.m. som enligt skyddslagen är skyddsobjekt. Sådana avgränsningar är för snäva och medför eller riskerar att medföra att t.ex. verksamheter som är av betydelse för att upprätthålla grundläggande samhälls- funktioner faller utanför tillämpningsområdet. Ett första steg är en ändrad systematik som bl.a. tydligare innefattar sådan säkerhets- känslig verksamhet som bedrivs hos enskilda. Vi föreslår att beskrivningen av säkerhetsskyddet ska utgå från två huvudsakliga inriktningar. Säkerhetsskyddet ska inriktas mot verksamhet som innebär han- tering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.