sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — – vägval för framtiden Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, . Omslag: Urbant, . Tryck: , 2015. beslutade regeringen att tillsätta en kommitté, , med uppgiften att verka för att målet i den it-politiska strategin It i människans tjänst – en digital agenda för uppnås och att regeringens ambitioner inom området full- följs(dir. 2012:61). förordnades , professor vid KTH, som ordförande. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2013:108) för . Genom beslutet ska kommissionen, utöver det ursprungliga uppdraget, även administrera det frivilliga regionala signatärskapet samt ta över den administrativa funktionen för Användningsforum. beslutade regeringen om ett ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 2015:18) där under den återstående utredningstiden ska genomföra en omvärldsanalys, identifiera strategiska områden samt utreda hur främjandet inom området bör bedrivas. Till experter förordnades chefen , projektledaren , chefen , verkställande direktören , säker- hetschefen , chefsstrategen , kommunikatören , konsulten , civilekonomen , chefen , verkställande direktören och doktoranden . Samtliga experter entledigades . Till nya experter förordnades biträdande lek- torn , verkställande direktören , chefs- ekonomen , klimat- och innovationsrådgivaren , strategikonsulten , hållbarhetschefen , konsulten , rådgivaren , ekonomen , sektionschefen . förordnades till sekreterare fr.o.m. . förordnades till huvudsekreterare och kanslichef fr.o.m. t.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. t.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. t.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. . förordnades till sekreterare fr.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. t.o.m. . förordnades AnnSofi Persson- som sekreterare fr.o.m. . förordnades till tillförordnad huvudsekreterare fr.o.m. t.o.m. . förordnades till huvudsekreterare och kanslichef fr.o.m. . förordnades till sekreterare i . för- ordnades till sekreterare t.o.m. . Enligt direktiven ska slutredovisa arbetet . Delbetänkanden, där analys av utvecklingen, eventuella förslag till åtgärder samt övrigt arbete enligt uppdraget redovisas, ska lämnas . Det första delbetänkandet, En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31) överlämnades i enlighet med tilläggsdirek- tiv (dir. 2012:122) som regeringen beslutade . Det andra delbetänkandet En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) överlämnades till regeringen . Det tredje delbetänkandet För – digital kompetens (SOU 2015:28) överlämnades till regeringen . Det fjärde delbetänkandet, antologin – en antologi om digitaliseringens möjlig- heter (SOU 2015:65) överlämnades till regeringen . överlämnar härmed sitt slutbetän- kande, Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (2015:91). Arbetet och dess genomförande .................................. Utredningens tolkning av uppdraget och avgränsningar...... Uppföljning av arbetet med de regionala digitala Uppföljning med ett vidgat intressentperspektiv ................. 2.2Status i länens arbete med att anta regionala digitala Fjorton regionala digitala agendor har antagits Processen har stannat av i tre län 2.2.3De flesta agendorna förväntas vara antagna 2.3 Erfarenheter av digitaliseringsarbetet i länen........................ 2.3.1En antagen agenda har bidragit till mer Samverkan och förankring fortsatt viktigt ............ 2.3.3Politiska nivån mer engagerad i de län där agendorna har antagits ............................................ Innehåll och utformning i agendorna varierar....... 2.3.5Länen har tydliga uppfattningar om sina 2.3.6Digitaliseringsfrågorna uppfattas vara prioriterade i både kommunalt och regionalt 2.4 Nyttor och konsekvenser av regionala digitala agendor ...... Medverkande i arbetet upplever egna nyttor......... 2.4.2De flesta län anser att agendorna gör positiv 2.4.3Agendorna bedöms göra störst positiv skillnad inom bredbands- och e- 2.5Lärdomar och slutsatser från länens 2.5.1Tre förklaringsfaktorer till regional framgång 2.5.2Sex lärdomar är särskilt viktiga inför det fortsatta arbetet i länen........................................... 2.5.3Sakområden som behöver prioriteras på nationell, regional och nivå Utmaningar för arbetet........................................... Digitaliseringens transformerande kraft ........................ Digitaliseringen förändrar samhället ..................................... 3.1.1Flera starka utvecklingstrender driver 3.1.2Det finns stora möjligheter men också Social sammanhållning och tillit Våra bedömningar ...................................och förslag Det hållbara samhället är målet Det offentliga ska vara proaktivt 4.1.3Ledarskap krävs på alla nivåer i offentlig 4.1.4Innovation och utveckling av näringslivet ska Kritisk massa behöver uppnås .............................. 4.2 Strategiska områden för staten............................................. 4.3Kontinuerligt statligt engagemang för att främja digitaliseringen i samhället ................................................... 4.3.1Nationellt främjande och stöd till Statistik för det digitaliserade samhället.............. 4.4Regelverk som fungerar i och för den digitala 4.4.2Utredning om arbetsrätt och konsumenträtt i den digitala ekonomin........................................... 4.4.3Utredning om socialförsäkringssystemen för anpassning till den digitala ekonomin.................. 4.5 Kompetens för det digitala samhället.................................. 4.5.1Incitamentsprogram för att öka könsbalansen på högre it-utbildningar........................................ 4.5.2Digitalt kompetenslyft för ledare i 4.5.3Samverkan kring utbildningsprogram för 4.5.5En genomlysning av arbetsmiljö i den digitala Infrastruktur för att främja digitalisering ........................... Digital post från myndigheter som Datadriven innovation för tillväxt och välfärd ................... 4.7.1Utveckla en nationell strategi för datadriven Ett nationellt kompetenscenter kring stora Säkerhet och integritet i en digital tid ................................. Förslagen i relation till arbetet på EU-nivå......................... Bilaga 4 Högre it-utbildningar höstterminen (ht) 2014 antal studerande och andel kvinnliga studerande ....... Bilaga 5 Konsekvensutredning av digitalt kompetenslyft för ledare i kommuner ................................... Bilaga 6 Konsekvensutredning av samverkan kring utbildningsprogram för digitala jobb........................... Bilaga 7 Konsekvensutredning av förslag om digital post från myndigheter som förstahandsval ......................... Digitaliseringen har verkligen börjat ta fart. Utvecklingen har pågått länge, men står vi inför språng som kommer att förändra nästan allting: vad vi gör, hur vi gör det och vad som går att göra. Digitali- seringens transformerande kraft påverkar näringsliv, myndigheter, kommuner och landsting, utbildningssystem, intresseorganisationer och fackförbund, men också de enskilda individerna och samhället som helhet. talade man om it som en avskild del av verksamheten. talar man istället om digitalisering som något som förändrar verk- samheter i grunden och som alla är delaktiga i. Den digitala utvecklingen går i en rasande takt och hastigheten bara ökar. Politiken rör sig inte lika snabbt. står inför ett antal strategiska vägval och det är viktigt att främja utvecklingen. Prioriterar vi inte digitaliseringen så att vi kan maximera nyttan finns tyvärr stora risker. tappar i den inter- nationella konkurrensen, våra grannländer satsar mycket mer och mer konsekvent på allt från e-förvaltning till öppna data. Tar vi inte nya tag i digitaliseringsutvecklingen kommer vi att halka efter ytter- ligare och riskerar att bli mer av en medelmåtta i EU, utan vare sig särskilt imponerande innovationskraft i näringslivet eller jämställd- het i samhället. Det behöver inte gå så illa, har goda förutsättningar, en god ekonomi och ett väl fungerande samhällssystem. Kan bara fatta de nödvändiga strategiska besluten kan vi åter ta tätpositionen. Då skulle vi t.ex. kunna använda nya data för att begripa och styra komplexa system, som vården. Vi kan hitta en rimlig balans mellan säkerhet, integritet och innovation och därför ha såväl trygga med- borgare som ett blomstrande innovativt näringsliv och stor samhälls- tillit. Vi kan förändra trygghetssystemen så att de fungerar för ett nytt, diversifierat, föränderligt arbetsliv. Vi kan införa ett reellt livs- långt lärande där människor ges möjlighet att kontinuerligt utveckla nya kunskaper och kompetenser. Våra myndigheter kan tolka regler så positivt som möjligt för digitala verksamheter och de direkt hindrande reglerna kan tas bort. Genom att använda digitaliseringens möjligheter kan vi skapa ett individualiserat, demokratiskt, klimatsmart och jämställt samhälle. Men det är bråttom. Det krävs att regeringen kraftsamlar och prioriterar arbete med de strategiska områden som kommissionen för fram. Förståelse och kunskap om digitaliseringen måste i högre utsträckning integreras i arbetet inom samtliga politikområden. Digitaliseringen är lika relevant för näringspolitiken som för ut- bildning, hälsa och arbetsmarknad, för att bara nämna några andra politikområden. Det krävs ett helhetsgrepp och en långsiktighet, både i samverkan och i prioriteringar. Endast så kan det it-politiska målet nås och åter bli världsledande på att använda digitali- seringens möjligheter. Det digitaliserade samhället och den digitala ekonomin är redan här. Digitalisering innebär att digital kommunikation och interaktion mellan människor, verksamheter och saker blir självklara. Det för- ändrar hur vi gör saker, hur vi upplever saker, hur vi tar oss an uppgifter och hur vi finner lösningar. Användningen av ny teknik förändrar förutsättningar och villkor för företag och offentlig sektor, för arbetsliv och utbildning och för tillit och social sammanhållning i samhället. Digitaliseringen innebär en omvälvande transformering av samhällets viktigaste delar – tillväxt och hållbarhet, välfärd och jämlikhet, trygghet och demokrati. har identifierat sex strategiska om- råden och lämnat förslag inom dessa som i ett första skede kan bidra till det arbete som bör genomföras. Utredningen utgår från de områden som är strategiska för staten och för den nationella nivån. behöver skyndsamt göra strategiska vägval för att säkerställa en framgångsrik digital transformation. Det kräver ett helhetsgrepp och en långsiktighet, både i samverkan och i priorite- ringar. har i uppdrag att verka för det it- politiska målet – att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I uppdraget ingår att göra en omvärlds- analys, identifiera strategiska områden som bör beaktas i politiken för digitaliseringen och utreda behov av främjande på nationell nivå samt att följa upp arbetet med de regionala digitala agendorna. Vidare har utredningen lagt förslag inom de strategiska områdena. befinner vi oss i en samhällsutveckling där digitaliseringen är katalysatorn, möjliggöraren och motorn. Utveck- lingen innebär helt nya förutsättningar för samhället och männi- skan. belyser utvecklingen och vad digitaliseringen betyder inom fyra områden i samhället där det finns såväl möjligheter som utmaningar. Utredningen har valt en struktur där samhället delas in i områdena ekonomi, arbete, samhälls- institutioner och infrastruktur. Inom vart och ett av dessa områden beskrivs utvecklingen utifrån centrala delar. Ekonomin i samhället transformeras på genomgripande sätt av digi- taliseringen. Digitaliseringen skapar helt nya förutsättningar för näringslivet och etablerade affärs- och verksamhetsmodeller utmanas och befintliga strukturer förändras i grunden. Vissa fysiska varor blir digitala tjänster, digitala plattformar effektiviserar, rationaliserar och internationaliserar tjänster som var lokala och tradi- tionell produktion effektiviseras. Fokus flyttas från privat ägande till tillgång till en vara eller tjänst. En tilltagande konkurrens och ett högre kunskapsinnehåll i varor och tjänster innebär ett ökat tryck på företagen att förnya sig och att arbeta med innovation. införandet eller genomförandet av en ny eller väsentligt förbättrad vara, tjänst eller process samt nya marknads- föringsmetoder är i allt högre utsträckning drivna av data och digitalisering. är brukare och individer, digitala plattformar, aggregerad data och nya analyser utgångspunkter i att skapa nytta och värde. En stor del av den svenska ekonomin är offentligt finansierad vilket gör att rationaliseringar och effektiviseringar genom digitali- seringen inom det offentliga kan få genomgripande betydelse. En allt högre andel äldre och personer med funktionsnedsättningar innebär att det finns växande behov av bättre behandlings- och stödalternativ. Det förutsätter att offentliga sektorns verksamheter, utförda av såväl offentliga som privata aktörer, blir än mer kostnads- effektiva och att de uppnår ökad kvalitet för mottagaren/använ- dare/brukaren. Digitaliseringen kan tillgodose flera av dessa behov. Många arbets- uppgifter kan automatiseras, digitaliseras eller utföras av robotar, vilket ger en bättre service till en lägre kostnad och frigör arbets- kraft till det som inte kan automatiseras. Det innebär att man kan använda personal för de arbetsuppgifter som kräver en människa. De tjänster som behövs kommer i allt högre utsträckning att ut- vecklas i relationer mellan verksamheten och medborgaren som använder den. Det innebär nya arbetssätt och en förändrad syn på kvalitetsutveckling vilket utmanar rådande praktik. Individen står i centrum i ekonomin på ett sätt som inte varit fallet. Det sker dels genom att tjänster och varor utformas utifrån användarens individuella behov, önskemål och krav, dels utifrån att användaren integreras i utvecklingsprocessen av nya varor och tjänster. Det påverkar innovationsprocesserna där för- bättringar i allt högre utsträckning sker i samarbete och samverkan med olika användare och aktörer inom näringsliv, offentlig verk- samhet, forskningsinstitutioner och civilsamhälle. Samhällsutvecklingen innebär att ekonomin är mer kunskaps- och tjänstebaserad och att konkurrensen ökar mellan länder, regioner, företag och individer. I kunskapssamhället är utveckling och sprid- ning av kunskap en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt och omställningsförmåga. De nya arbeten som skapas i och med digitaliseringen kommer framför allt de med högre utbildning tillgodo. Högkvalificerade jobb kommer att skapa allt mer av värde och därför ge än högre löner. Det ger i sin tur en ökad efterfrågan i den lokala tjänste- sektorn. Lågkvalificerade yrken har redan automatiserats i hög grad i . Yrken som kräver medelhög utbildning och som har rutin- artade arbetsuppgifter kommer också i snabb takt att ersättas av automatisering och robotisering. Utvecklingen riskerar att leda till ytterligare konkurrens om och lönepress på låglönejobben efter- som många personer med medelhög utbildning kommer att söka sig till jobb med lägre krav. Det riskerar att leda till ökande klyftor vilket är en utmaning som samhället behöver möta. För att individer ska kunna arbeta på en digitaliserad arbets- marknad som kontinuerligt kommer kräva nya kunskaper och förmågor ställs nya krav på utbildningssystemen och formerna för fortbildning och kompetensutveckling. Arbetsmiljön i en digital tid är ett annat viktigt område där mycket förändrats och kommer att fortsätta förändras. Utmaningar rör både funktionella aspekter, där t.ex. nya former av belastnings- skador har uppstått men också följderna av kraven på att som indi- vid vara formbar i en ständigt pågående verksamhetsutveckling. Även den psykosociala miljön innehar utmaningar där teknikstress i allt större utsträckning har uppmärksammats. Arbetsmarknaden förändras av omvärldsutvecklingen och digi- taliseringen på sätt som gör att anställningsformerna förändras. Det utmanar de system för anställning, trygghet och omställning som byggts upp och fungerat i det industrialiserade samhället och den arbetsmarknad som vi är på väg att lämna. När egenföretagare ut- gör en allt större del av arbetskraften finns det behov av att de har tillgång till den gemensamt finansierande välfärden och de grund- läggande trygghetssystemen. Det kännetecknande för genomgripande samhällsförändringar är att de omstöper samhället i dess grundfundament. Det påverkar värderingar, attityder och beteenden, vilket förändrar sammanhåll- ning och socialt samspel. Värderingar utvecklas och omformas kontinuerligt av människor i samhället, deras erfarenheter och visioner. Den obegränsade tillgången till information och kommu- nikation liksom det oöverskådliga medieutbudet innebär en mängd positiva saker men också flera utmaningar för social sammanhåll- ning och tillit i och till samhället. Digitaliseringen leder till en indi- vidualisering av mediekonsumtionen vilket riskerar att ge helt separata verklighetsbilder och s.k. filterbubblor. Det här sker både utifrån individuella val och algoritmiskt. Det skapar stora utma- ningar för den sociala sammanhållningen i samhället. Teknikutvecklingen och användningsmönstren leder till att många lagar och regleringar inte fungerar i denna nya kontext eller att de fungerar hämmande för utvecklingen. För att vi ska använda digita- liseringens möjligheter krävs att lagar och regelverk fungerar även i ett digitaliserat samhälle och att översyner, anpassning och fram- tagandet av ny reglering sker skyndsamt. Digitaliseringen kan komma att stöpa om formerna för demo- kratin. Den ökar möjligheten för fler att ta initiativ, vara delaktiga och bidrar till transparens. Det kan skapa nya former för engage- mang när deltagandet i föreningsliv samt i politiska partier kontinu- erligt sjunkit . Människor, saker, händelser och processer är alltmer kopplade till varandra via internet. För att bygga ett hållbart samhälle behöver robust och snabb internetuppkoppling. En fungerande och tillgänglig infrastruktur är avgörande och för att följa utvecklingen behöver nya sätt att mäta på utformas och nya indikatorer tas fram. Infrastruktur möjliggör smarta städer och en levande landsbygd. I bor drygt 1,7 miljoner i de tre storstadskommunerna och antalet beräknas öka . ökar kraven på smidiga transporter, energieffektiva bygg- nader och en låg miljöpåverkan. Transporter, byggnader och energi- försörjning är tre grundläggande infrastruktursystem i en stads funktion och de hänger tätt ihop. Glesbygdskommunerna väntas minska sin befolkning . För att det ska vara attraktivt att bo och driva företag i glesbygd behövs där en väl fungerande infrastruktur, service och utbild- ningsmöjligheter. Stora datamängder skapas på internet som kan användas för att ge värde och nytta. Öppna data är avgörande för utvecklingen. Det handlar både om tillgång till data och infrastrukturens funktiona- litet. Att förstå och hantera komplexiteten i detta är också viktigt för att utveckla skydd för integritet och säkerhet. bedömning är att regeringen bör arbeta kontinuerligt och systematiskt inom sex strategiska områ- den som är av avgörande betydelse för att svara upp mot samhälls- utvecklingens möjligheter och utmaningar. Utredningen har valt ett antal utgångspunkter till grund för identifiering av de strategiska områdena. Utgångspunkterna är formulerade som ståndpunkter för tydlighet och transparens. Det hållbara samhället är målet Digitaliseringens möjligheter att skapa ett hållbart samhälle behö- ver tas tillvara. Det hållbara samhället omfattar tre dimensioner; miljö, ekonomi och sociala förhållanden. Ett hållbart samhälle förutsätter att resurser används på ett effek- tivt sätt. Digitaliseringen kan bidra till, eller kan visa sig vara lös- ningen för, en effektivare resursanvändning, ett blomstrande och innovativt näringsliv och ett jämlikare samhälle med ökad jäm- ställdhet. Det offentliga ska vara proaktivt är ett teknikvänligt land. Individer och företag är intresse- rade av och tar till sig och använder ny teknik. Det har bidragit till starka position i internationella jämförelser av länders it- användning och digitalisering. Staten har tagit en aktiv roll genom bl.a. bredbandsutbyggnad och projekt som Hem-PC-reformen, för att öka datortillgången bland befolkningen. Omställningsförsäk- ringar, välfärdssystemen och det offentligas satsningar på vidare- utbildningar har gett trygghet vid förändringar av arbetsmarknaden som skett till följd av teknikutvecklingen. Det har bidragit till den förändringsbenägenhet som kännetecknar . Det offentliga måste vara proaktivt för att förverkliga digitaliseringens möjlig- heter. Ledarskap krävs på alla nivåer i offentlig verksamhet Digitaliseringens möjligheter realiseras när verksamhetsutveckling sker integrerat med digitalisering. Som ledare är det angeläget att vara medveten och ha kompetens om på vilka sätt den egna verk- samheten kan digitaliseras eller kommer att påverkas av andras digi- talisering. Digitala verktyg och tjänster möjliggör nya processer, former och sätt att erbjuda service och välfärdstjänster till männi- skor men också till att organisera och förvalta de offentliga verk- samheterna. Det ställer krav på det politiska och förvaltande ledar- skapet på alla nivåer. Innovation och utveckling av näringslivet ska främjas Näringslivets utveckling är central för att skapa en hållbar tillväxt i . En god svensk industriell konkurrenskraft är avgörande för utvecklingen och behöver främjas utifrån kunskap och medveten- het om vilka sätt digitaliseringen förändrar förutsättningarna för företag. Innovation och utveckling bygger genom digitaliseringen på delvis nya typer av tillgångar och resurser för värdeskapande. Den digitala ekonomin innebär en övergång från industrisamhällets hierarkiskt styrda processer med fokus på produkter för en mass- marknad till användarfokuserade individualiserade digitala tjänster. Kritisk massa behöver uppnås Förändringsprocesser och utvecklingsarbete sker ofta utifrån att incitamenten är tillräckligt starka. Incitament är det som ger an- ledning eller motivation till handlande. Incitament kan bestå av tvingande krav, ekonomisk eller annan resursmässig nödvändighet eller inspirerande möjligheter. Digitaliseringen kan sägas innehålla samtliga dessa incitament. Utöver incitament behövs ofta kritisk massa för att ett skeende ska sätta igång eller att förändring ska äga rum. Kritisk massa handlar om den nödvändiga kvantiteten av något, exempelvis tillräckligt många internetanvändare eller till- räckligt många kvinnor på en utbildning, för att en självständig kedjereaktion ska ske som leder till en önskad kvantitativ eller kvalitativ förbättring. För utredningen har utgångspunkten att kritisk massa behöver uppnås varit styrande. Utredningen har identifierat sex strategiska områden som bör prio- riteras i den framtida digitaliseringspolitiken. 1.Kontinuerligt statligt engagemang för att främja digitaliseringen i samhället. 2.Regelverk som fungerar i och för den digitala omställningen. 3.Kompetens för det digitala samhället. 4.Infrastruktur som främjar digitaliseringen. 5.Datadriven innovation för tillväxt och välfärd. 6.Säkerhet och integritet i en digital tid. Syftet med dessa områden är möjlighet till fokusering inom områ- den som har och kommer ha betydelse för samhällets digitalisering . Det ger en struktur för politiken och en tydlighet och stabilitet för de aktörer som är berörda av statens in- riktning.