sou · H3B324d2 · 2015-03-23 00:00:00 — Det finns inga signaler om att uppdragen kommer att minska så det kommer att handla om vilket utrymme det finns att ha egna lokala ambitioner givet utrymmet. Överdrivet fokus på att spara och redu- cera riskerar att skapa organisationer som är rustade för effektiv industriell produktion men inte för att klara den offentliga orga- nisationens uppdrag (Lapsley et al, 2012; Radnor & , 2013). När resursåtgång blir en allt mer central faktor blir det svårt för kommuner och landsting att hålla den kapacitet och den kompe- tens som krävs. Detta tvingar dem att i större utsträckning söka dessa externt för att klara uppgifterna. Därmed ökar möjligheterna att åstadkomma saker, men ökar också beroendet till andra. Därmed närmar man sig en ömsesidig nätverksstruktur. Den enskilda offentliga organisationen som enhet kommer att bli allt mindre intressant. I en sådan situation är framgång istället avhängigt det nätverk som organisationen ingår i och vilka relationer som kunnat etableras. Det är inte vad den enskilda enheten kan prestera, utan det totala systemets leveransförmåga. Förmågan att bilda nätverk och allianser och nätverk i rätt sammanhang blir avgörande. På samma sätt betonas också förmågan att välja lösning och struk- tur som passar för den enskilda situationen, dvs. inte tillämpa samma koncept och idé inom alla verksamheter. I denna rapport konstateras att kommuner och landsting står inför besvärliga utmaningar som kommer att kräva förändringar, mer eller mindre genomgripande, för de befintliga organisationerna. Är denna utveckling möjlig inom kommunallagen? När den nuvarande lagstiftningen infördes var ett motiv att ge kommuner och landsting stor frihet att utforma sin interna orga- nisation efter behov. I efterhand kan konstateras att denna möjlig- het har utnyttjats och det finns en stor variation mellan olika huvudmän. Enligt de källor som refereras i denna rapport kan kon- stateras att det endast är i begränsad omfattning som forskning om organisation och styrning explicit diskuterar eller problematiserar lagstiftningen. Det finns t.ex. inga studier som uttryckligen anger problem eller svårigheter med den nuvarande lagstiftningen eller anger den som ett hinder för en effektiv verksamhet. Däremot be- rörs innehållet i den i ett antal olika sammanhang och ofta i relation till tekniker/koncept relaterade till NPM. Genom att skapa företagslika förutsättningar aktualiseras flera grundlägg- ande kommunala principer kring likställighet och självkostnad i olika sammanhang. Företag (producenter) har att maximera det ekono- miska utbytet av sin verksamhet och en kritisk del för att lyckas med detta är att man segmenterar avnämarmarknader och/eller differen- tierar sin prissättning. Även om gränserna testas löpande i praktiken, görs inga antydningar i de studier som refereras här att kommunal- lagen uppfattas som orimlig eller i sig är ett hinder. På samma sätt har många frågor aktualiserats kring uppföljning och utkrävande av ansvar i relationen till icke-kommunala utförare. Detta har hanterats i ett särskilt betänkande inom utredningen. Ett centralt tema i den utveckling som sker handlar om de gränser som omger verksamheterna i kommuner och landsting. I vissa fall handlar det om gränser mellan enheter/avdelningar inom huvudmannens organisation. I andra fall handlar det om gränser till andra huvudmän som antingen har motsvarande eller komplette- rande verksamheter. Forskningen indikerar att organisationerna på den lokala samhällsnivån i tilltagande grad kommer att ha utbyten med, och vara beroende av, andra offentliga huvudmän och andra organisationer. Det nuvarande systemet kommer att testas allt mer i takt med att kommuner och landsting blir beroende av andra och det handlar bl.a. om utbyten av olika slag. Det kan handla om pro- duktionsresurser i form av kompetens eller utrustning som huvud- mannen anlitar och/eller betalar för. En annan typ handlar om att auktorisera/legitimera aktörer inom nätverket för att samordna insat- ser från många olika parter (eller som kan erbjuda medborgarna service). En tredje typ av utbyte rör information och informations- givning, dels inom traditionella kommunala tjänster (service), dels inom områden som näringslivspolitik och tillväxtfrågor. Alla ut- byten sker över olika typer av gränser vilket aktualiserar frågan om den legala inramningen för detta. Enligt kommunallagen finns inga hinder mot att kommuner och landsting anskaffar och nyttjar re- surser från andra organisationer så länge verksamheten ligger inom den kommunala kompetensen. Förutom fysiska resurser och finansiella medel kan ett ökat ut- byte med andra aktörer också avse information. Ett ökat antal konstellationer där t.ex. offentliga och privata intressen gör gemen- sam sak innebär också att dessa parter kommer att dela information i ökad omfattning. Kommunallagens offentlighetsprincip kan här krocka med privata intressen av att skydda t.ex. företagshemlig- heter. Ett exempel är när kommuner och/eller landsting, ensamma eller i samverkan med andra aktörer, skapar organisationer för att stimulera/stödja nyföretagande eller affärsutveckling. Organisatio- nen kommer då i kontakt med företagsintern information som i princip därmed blir offentlig. Detta riskerar att hindra samarbeten av detta slag mellan offentligt och privat. Utifrån en föreställning om att kommuner och landsting i ökad omfattning kommer att samspela med andra aktörer i mer nätverksliknande konstellationer, finns risk att denna problematik blir ett mer generellt fenomen i sådana sammanhang. En annan aspekt på samverkan med andra aktörer följer av att samhället globaliseras vilket utmanar principen om det geografiska territoriet. I takt med att den enskilda kommunen/blir mer beroende av omvärlden skaffar man sig intressen utanför det egna territoriet. När det gället frågor kring tillväxt och regional ut- veckling finns beroenden till investeringar i t.ex. järnväg och motorväg utanför det egna territoriet. Till exempel är många kommuner i intresserade av det s.k. tredje spåret i eftersom förbättrade kommunikationer också stärker den egna attraktiviteten. Frågan är om det finns anledning att se närmare på de juridiska förutsättningarna för investeringar av detta slag. Ett ökat samspel med andra organisationer, ofta i form av gemensamma organisationer, aktualiserar också frågor kring inflyt- ande, ansvar och ansvarsutkrävande. I kommuner och landsting som deltar i många olika konstellationer av interkommunala samarbeten flyttas många avgöranden till beslutsforum utanför den egna orga- Erfarenheterna indikerar att den enskilda huvudmannens inflytande i gemensamma organ baseras på färre individer och färre mandat, vilket riskerar att försämra förankring i, och inflytande från, den enskilda kommunen eller . Vad gäller ansvars- utkrävande pekas på behovet att parterna tydligt specificerar vilka frågor (eller typ av frågor) som ska beslutas om gemensamt och vilka som fortfarande sorterar under det egna fullmäktige. Infor- mationsöverföring och ansvarsutkrävande baseras på att det är samma individer (personer) som sitter både i den egna organisa- tionens fullmäktige och i den gemensamma organisationen. En ökad samverkan inom ramen för gemensamma organisatio- ner aktualiserar också en fråga kring utformning av balanskravet. Detta avser den kommunala förvaltningen och inte kommun- koncernen som helhet. Beroende på vilken juridisk form som väljs för den gemensamma organisationen kommer denna att beröras balanskravet i varierande grad. En gemensam nämnd ingår i värd- kommunens redovisning medan ett kommunalförbund regleras som en egen enhet. Aktiebolag omfattas inte alls. Därmed avgör formen (inte försörjningen i sig) om verksamheten regleras av balanskravet eller ej. Sett utifrån lagstiftarens perspektiv finns det då anledning att fråga sig om detta är i linje med de intentioner som finns och om regleringen i sin nuvarande form ger avsedda effekter. konstateras att samverkan blir allt viktigare i kommu- ner och landsting. I dessa sammanhang är lagen om offentlig upp- handling () den lag som erhållit mest uppmärksamhet. Många försök att samverka har stupat på att det inte ansetts möjligt att föra medel mellan organisationer som samverkar utan föregående upphandling. Utfallet av en upphandling har ansetts osäkert vilket har hindrat många samverkansambitioner (utbyten). I takt med att pressen ökat har dock kommuner och landsting varit beredda att gå längre för att samverka. För att undvika upphandlingsreglerna har man därför bildat gemensamma nämnder eller kommunalförbund. Erfarenheterna visar att det finns exempel på samverkansorganisa- tioner som bildats för att kunna samverka utan att upphandla. Det har visat sig svårt att få den övergripande styrningen att fungera eftersom parterna egentligen hade föredragit ett system där varje enskild kommun eller landsting beställer från den gemensamma utförarorganisationen. Generellt har vi sett en stor uppfinnings- rikedom för att undvika upphandling i dessa sammanhang. samverkan som dokumenterats har generellt upplevts som ett avgörande hinder och därmed ägnats mest uppmärksamhet. Det har emellertid även framförts synpunkter på kommunal- lagen. Nergelius (2013) problematiserar situationen kring samverkan och risken för att det bildas gemensamma organ för att komma runt regelverket som egentligen inte behövs. Friare regler att lämna och ta uppdrag emellan kommunala organisationer kan då under- lätta samverkan genom avtal. Nergelius efterlyser därför en när- mare utredning av möjligheterna för kommuner och landsting att delegera till tjänstemän hos en annan kommun/landsting som kan svara för utförandet. Erfarenheterna från genomförda samverkans- försök indikerar att det kan finnas önskemål om att dela resurser och kompetenser (personal). En översyn får då ta i beaktande såväl reglerna i kommunallagen som i . Avslutningsvis kan noteras att gränslandet mellan politik och verkställande är ett ständigt aktuellt tema. I kommunallagen finns det ingen reglering av hur relationen mellan den yttersta politiska ledningen och högste tjänstemannen ska struktureras. Det kan vara ett svårt samspel. Kraven är höga (från båda parter) och relationen innehåller flera inneboende dilemman. Det finns ingen entydig (strukturell) lösning på dessa dilemman. Istället pekar erfarenheter- na på att de bäst hanteras genom en dialog där parterna definierar uppdrag och roller. Viktigt att notera är att detta inte kan göras som en engångsföreteelse utan behöver göras med regelbundenhet för att möjliggöra för dynamik i samarbetet. Därmed kan relatio- nen inte regleras på förhand. Däremot kan det finnas anledning att främja att parterna gemensamt definierar hur de vill utforma sam- arbetet och att detta görs med regelbundenhet. Aberbach, J. & , T. (2005) Citizens and consumers. An NPM dilemma. 7, No. 2, pp: 225- 245. Agevall, L. (2005) Välfärdens organisering och demokratin – en analys av . Aidemark, L-G. & , L. (2004) The Vision gives wings. A study of two hospitals run as limited companies. 15, pp. (2006) New Public management – om konkurrensutsätt- ning, kontrakt och kontroll. , F. (2002) Konkurrens på kommunala villkor. Om kon- kurrensutsättning på gränsen mellan marknad och byråkrati. Àjour- kunskapsöversikt, , . (2007) samverkan i . , R., , G. & , R. (2012) Overspendig in Pub- lic Organzations: Does strategic Management Matter? Inter- national , Vol. 15, No. 1, pp. & , O. (2009) Samverkan i kommuner och lands- ting – en kunskapsöversikt. , T. , H & , U. (2008) Through a Glass Darkly: Complexity in Swedish Local Government. Local Govern- ment Studies. 34, No. 2, pp. Bogt, H., Budding, T., , T & Helden, J. (2010) Current NPM research: Digger deeper and looking further. Financial Account- ability and Management, Vol. 26, No. 3, pp.241-245. , G, , O. , P & Petrovsky, N. (2008) Executive successions in English Local Government. Public Money and Management, Vol 28, No 5, pp.267-274. , G, , O. , P och Petrovsky, N. (2009) Turnover? An Empirical Analysis of in . Public Admini- stration, Vol 88, No 1, pp.136-153. , G, , O. , P & Petrovsky, N. (2010) Turnover? , Incentives and public service performance. A special issue Vol 20, pp.i261-i279. Brorström, B & , S. (2008) Perspektiv på framgångsrika kom- muner. Demokratiska och ekonomiska utmaningar i teori och praktik. : , nr 94. (1998) Politisering och företagisering. I G. . (Red.). Ledning av företag och förvaltningar: förutsättningar, former förnyelse. (andra rev. ), : SNS. Bryntse, K. (2000) Kontraktsstyrning i teori och praktik. & Laegreid, P. (2007) The Whole-of-Government Approach to Public Sector Reform. , /, pp. Cregård, A & , R. (2011) Kommundirektörsrollens utveckling – en longitudinell studie. : , nr 114. DeVries, M.& Nemec, J. (2013) Public sector reform: an overview of recent literature and research on NPM and alternative paths. 26, No. 1, pp. Diefenbach, T. (2009) New Public management in the public sector organizations: The dark sides of managerialstic ‘enlightment. 87, No. 4, pp-892-909. Dollery, B. and A. (2005) Enhancing Efficiency in Australian Local Government: An Evaluation of Alternative Models of Municipal Governance. and Research, Vol. 23, No. 1, pp. Dollery, B., J. Byrnes and P. (2007) Optimal Structural Reform in Australian Government: An Empirical Analysis of Economies of Scale by Council Function in . and Research, Vol. 25, No. 41, pp. Drechsler, W. (2009) Towards a Neo-Weberian European Union? Agenda and , Halduskultuur, Vol. 10, pp. Entwistle, T. and S. , (2005), ‘to Collabo- ration in Delivery: A New Agenda for Research’, , Vol. 83, No. 1, pp. Fattore, G., , H. & Lapenta, A. (2012) in Political Debate. Public Admini- stration Review. 72, No. 2, pp. Fjertorp, J., & , O. (2013) (kommande) Interkommunal samverkan. Reflektioner från observationer i . (2006) Samordning av verksamhet. (2003) Kommunen som nätverksaktör. En kommunreform för 2000-talet. & , C. (2008) Municipal corporatization in and . 10, No. 5, pp. Hagevi, M. (2000) Professionalisering och deltagande i den lokala representativa demokratin. En analys av kommunala förtroende- uppdrag. (2001) Managementbyråkrati – organisationspolitisk makt i svensk offentlig förvaltning. , L., & , C. (1993) Kommunen; från ekonomisk förening till ifrågasatt välfärdsproducent. Ingår i S.-O. . (Red.). Kommuner och landsting i förändring. & , S-O. (1991) Kommunalt Bolag. För- och nack- delar med bolagisering av kommunalteknisk verksamhet. & , J-I. (1998) Ägandets professionalisering i kommu- nala företag. (red.) (2011) Konkurrensens konsekvenser. Vad händer med svensk välfärd? (2002) Resultatenheter i kommunalteknisk verksamhet. , M., , L., , , , U. & Wänström, J. (2013) Hur organiseras samarbete mellan politiker och tjänstemän? Nationella kommunforskningsprogrammet, rapport nr 22. (1991) A Management for All Seasons? Public Admini- stration, Vol 69, No. 1, pp. (1995) The “new public management” in the 1980s: Variations on a theme. Accounting Oranizations and Society, Vol 20, No. 2/3, pp. Huxham C, Vangen S (2005) Managing to Collaborate. The Theory and Practice of Collaborative Advantage. Håldal L, Kastensson M, (2005) Kommunala sam- verkansmönster. En kartläggning av interkommunal samverkan i östgötaregionen. & Stonecash, R.E. (2005). Incentives and efficiency of public sector – outsourcing contracts. , 19 (5), 767-787. , L., , P., , S-E., , Ö. & , R. (2002) Kommunchefers chefskap : Ett lokalt präglat chefskap i politisk miljö. : Nya Doxa. , L., , V., Wänström, J., , M & , U. (2012) Dilemman i samarbete mellan politiker och tjänstemän. Nationella kommunforskningsprogrammet, erfa-rapport nr 3. Jordahl, H. (2006) Konkurrensutsättning av offentlig verksamhet. Hur stor är effektiviseringspotentialen? IFN Policy Paper nr 8. Jägsander, C. & , P-A. (2001) Ägarstyrning i praktiken. Kinder, T. (2012) Learning, innovating and performing in post-new public management of locally delievered public services. 14, No. 3, pp. Klijn, E-H. (2008) Governance and governance networks in Europe. An assessment of ten years of research on the theme. 10, No. 4, pp. Klijn, E-H. & Koppenjan, J. (2012) Governance network theory- past, present and future. Policy & Politics. 40, No. 4; pp. , (2005) Va i samverkan. Samverkansformer inom vatten- och avloppsförsörjning. : kommu- ner och landsting. , (2006) Bundsförvanter i Bergslagen. : kommu- ner och landsting. , H., , , , U. & , T. (2008) Do management and strategy matter in municipal organizations? , 24(3). Lapsley, I. (2008) The NPM agenda. to the future. , Vol 24, No. 1, pp. Lapsley, I. (2009). : The Cruellest Invention of the Human Spirit? 45, No. 1, pp.1-21. Lapsley, I. (2011). The past, the present and the future. , 2011-10- 24. Lapsley, I. & , P. (2012) Why the Public Sector Matters. 24, No. 1, pp. Lindstenz B (2008) Samspel. Regionalt och mellankommunalt sam- arbete i under ett drygt halvsekel. : Stockholmia Förlag. , Jr, L. (1996) as Art, Science and Profession. NJ: Publishers. , Jr, L. (2008) What is a Neo-weberian State? Reflections on a concept and its implications. stration and policy, Special issue: ‘A distinctive European Model? The Neo-Weberian State’, Vol. 1, No. 2, pp.17-30. , O. (2000) Kommunala huvudmannastrategier för kostnads- press och utveckling. En studie av teknik. , , (2007). ”The strategic process and its impacts on the outcome of a tender”, and Cooperative Economics, Vol. 78, No. 3, pp. , , , U. & , C. (2008) Växla upp kompe- – Så klarar vi generationväxlingen i offentliga fastighetsföretag. , O. & , A. (2011). Fastigheter i bolag. Steg för steg i bolagisering av . , O. (2011) Erfarenheter av konkurrensutsättning. En forsk- ningsöversikt. , O & , U. (2013) VA SYD 2008-2012. Framväxt och värdering av ett . (1994) : Lessons from . 54, No. 4, pp- 378-386. Montin, S. (2007) Moderna kommuner. Nergelius, J. (2013) Samarbete vs storkommuner. Vad kan små- kommuner vinna på vidgat samarbete? : Reforminsti- tutet. & Gaebler, T. (1992/1993) Reinventing Government. How the entrepreneurial spirit is transforming the public sector. : Penguin Books. (2006) The New Public Governance? 8, No. (Ed.) (2010) The New Public Governance? , S. Radnor, Z. & Nasi, G. (2012) A New Theory for ? Toward a (public) Service-Dominant Approach. 4, No. 2, pp.135-158. Pollit, C. (2003) The Essential Public Manager. Maidenhead, UK: . Pollitt, C. & Bouckaert, G. (2004) reform. A comparative analysis. Pollitt, C. & Bouckaert, G. (2009) Continuity and Change in Public Policy and Management. Pollitt, C. & Bouckaert, G. (2011) reform. A comparative analysis: New Public management, Governance, and the . Radnor, Z. & , S. (2013) : A falled theory for public services? 15, No. 2, pp. (1997) Utformning och användning av kommunala verk- samhetsmått. Rhoades, R. (1997) Understanding Governance. (2005) Samverkan pågår, möjligheter och begränsningar. : kommuner och landsting. , Wikell S (2007): och gemensamma nämnder. Studie på uppdrag av Kommunala kompetensutred- ningen. : kommuner och landsting. SOU (1996:137): och gemensam nämnd – två former för samverkan. Betänkande av Kommunala för- nyelsekommittén. Kommuner och landsting (SKL) (2002) Interkommunal sam- verkan – en undersökning av samverkan mellan kommuner och landsting i . Kommuner och Landsting (SKL). (2007) Offentligt privata partnerskap. (2009) Navigating in the landscape of ambiguity. A stakeholder approach to the governance and management of hybrid organization. : Business Press. (2013) Styrning av offentligt ägda bolag. : Student- litteratur. Thynne, I. (2003) Making sense of reform. ‘Drivers’ and ‘supporters’ in comparative perspective. , Vol, 5, No. 3, pp. Vigoda, E. (2002) From responsiveness to collaboration: Governance, Citizens and the Next generation of . , /October, Vol 62, No. 5, pp. Wänström, J. (2013) Stabil utveckling. Samförstånd kring nya snarare än gamla idéer. Nationella kommunforskningsprogrammet, rapport nr 14. Jämförelsetabell mellan kommunallagen (1991:900) och förslaget till kommunallag 1 kap. 1 § första meningen 1 kap. 2 § 1 kap. 1 § andra meningen 1 kap. 6 § 3 kap. 13 § första stycket 3 kap. 13 § andra stycket 8 kap. 1 § första stycket 8 kap. 2 § 2 kap. 1 och 2 §§ 2 kap. 4 § 2 kap. 5 § 2 kap. 12 § 1 kap. 4 § första stycket utgår (se avsnitt 18.5.5) 2 kap. 8 § 2 kap. 9 § 4 kap. 30 § 4 kap. 31 § 4 kap. 33 § 4 kap. 32 § Bilaga 5 SOU 2015:24 3 kap. 1 § 3 kap. 3 § 3 kap. 4 § 3 a § första stycket 9 kap. 22 § första stycket 3 a § andra stycket första och 9 kap. 22 § andra stycket 3 a § andra stycket tredje 9 kap. 37 § 3 a § tredje stycket 9 kap. 21 § 9 kap. 24 § 9 kap. 23 § § 1–3 6 kap. 1 § 1–3 utgår (se avsnitt 5.6) 9 kap. 20 § 6 kap. 6 § 3 kap. 2 § 5 kap. 46 § 3 kap. 9 § 5 kap. 1 § 5 kap. 3 § 2 kap. 12 § 5 kap. 4 § 6 kap. 2 § 6 kap. 3 § 6 kap. 4 § § första och andra styckena 10 kap. 1 § 8 kap. 17 § andra stycket 10 kap. 2 § 10 kap. 3 § 10 kap. 4 § 10 kap. 5 § 10 kap. 7 § 10 kap. 8 § SOU 2015:24 Bilaga 5 10 kap. 9 § 10 kap. 10 § 5 kap. 2 § 3 kap. 10 § 9 kap. 1 § 9 kap. 2 § första stycket 9 kap. 2 § andra och tredje 9 kap. 3 § 9 kap. 4 § 9 kap. 5 § 9 kap. 19 § 9 kap. 6 § 9 kap. 7 § utgår (se avsnitt 18.8.3) 8 kap. 22 § 1 § första och andra styckena 4 kap. 1 § 4 kap. 2 § första stycket 8 kap. 4 § 8 kap. 5 § 8 kap. 6 § 4 kap. 3 § 7 kap. 3 § 6 a § första och andra styckena 4 kap. 5 § 6 a § tredje stycket 4 kap. 6 § 4 kap. 9 § 4 kap. 8 § 4 kap. 7 § 4 kap. 10 § 4 kap. 11 § 4 kap. 12 § 12 § första stycket 4 kap. 13 § 12 § andra stycket 4 kap. 18 § 12 a § första stycket 4 kap. 14 § 12 a § andra stycket 4 kap. 18 § 12 b § första stycket 4 kap. 15 § Bilaga 5 SOU 2015:24 12 b § andra stycket 4 kap. 18 § 4 kap. 16 § 4 kap. 17 § första stycket 4 kap. 17 § andra stycket 4 kap. 18 § 9 kap. 26 § 4 kap. 20 § 4 kap. 21 § 4 kap. 22 § 4 kap. 22 § 4 kap. 23 § 4 kap. 25 § 4 kap. 26 § 4 kap. 27 § 4 kap. 28 § 4 kap. 29 § 9 kap. 8 § utgår (se avsnitt 18.5.3) 4 kap. 2 § andra stycket utgår (se avsnitt 18.5.3) utgår (se avsnitt 18.5.3) utgår (se avsnitt 18.5.3) utgår (se avsnitt 18.5.3) 4 kap. 19 § 5 kap. 41 § utgår (se avsnitt 18.5.3) 4 kap. 34 § första stycket 4 kap. 34 § andra stycket 4 kap. 34 § tredje stycket 4 kap. 35 § 4 kap. 24 § 5 kap. 5 § 5 kap. 6 § 5 kap. 7 § 5 kap. 8 § SOU 2015:24 Bilaga 5 5 kap. 9 § 5 kap. 10 § 5 kap. 11 § 5 kap. 12 § 5 kap. 13 § 9 § första stycket 5 kap. 14 § 9 § andra stycket 5 kap. 16 § första stycket utgår (se avsnitt 16.11.2) 5 kap. 15 § 5 kap. 16 § andra stycket 5 kap. 18 § 5 kap. 19 § 5 kap. 20 § 5 kap. 21 § 5 kap. 22 § utgår (se avsnitt 18.8.5) 5 kap. 47 § 5 kap. 48 § § första och tredje styckena 5 kap. 49 § 5 kap. 50 § 5 kap. 51 § 5 kap. 42 § 5 kap. 43 § 9 kap. 28 § § första stycket 1–4 och 6 5 kap. 23 § § första stycket 5 8 kap. 7 § § andra och tredje styckena 8 kap. 8 § utgår (se avsnitt 5.6) 5 kap. 24 § 25 a § första–tredje styckena 5 kap. 25 § 25 a § fjärde stycket 9 kap. 36 § 5 kap. 26 § 5 kap. 27 § 5 kap. 28 § 5 kap. 29 § 5 kap. 30 § 5 kap. 31 § Bilaga 5 SOU 2015:24 5 kap. 32 §§ 5 kap. 33 § 5 kap. 34 § 5 kap. 35 § 5 kap. 36 § § första–tredje styckena 5 kap. 37 § 5 kap. 40 § 9 kap. 17 § 5 kap. 38 § 5 kap. 39 § 5 kap. 52 § 5 kap. 53 § 5 kap. 44 § 5 kap. 17 § 5 kap. 45 § § första och andra styckena 5 kap. 54 § 5 kap. 55 § 5 kap. 56 § 5 kap. 57 § 5 kap. 58 § 5 kap. 59 § § första stycket 1–3 5 kap. 60 § första stycket 1–3 § första stycket 4 9 kap. 9 § första stycket 9 kap. 9 § andra stycket 5 kap. 60 § andra stycket 5 kap. 61 § 5 kap. 64 § 5 kap. 63 § 5 kap. 64 § tredje meningen 5 kap. 65 § § första och andra styckena 5 kap. 62 § 9 kap. 30 § 5 kap. 66 § 5 kap. 67 § första stycket och 9 kap. 30 § 5 kap. 67 § andra stycket SOU 2015:24 Bilaga 5 5 kap. 67 § tredje stycket 5 kap. 68 § 5 kap. 69 § 5 kap. 70 § 5 kap. 71 § 5 kap. 72 § 8 kap. 21 § § andra och tredje styckena utgår (se avsnitten 16.11.2 5 kap. 74 § 5 kap. 75 § 6 kap. 7 § 6 kap. 9 § 6 kap. 10 § 6 kap. 11 § 6 kap. 12 § 6 kap. 13 § 6 kap. 14 § 6 kap. 15 § 6 kap. 5 § 8 kap. 9 § 8 a § (fr.o.m. )