sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — Myndigheten ska också ge stöd till upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer genom att bidra till att upphandlingar hanteras strategiskt samt genom metodutveckling eller på annat sätt. Vi bedömer att Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ska kunna fungera som rådgivande aktör till när det gäller upphandling inom området. 9.8.2Utbildning av myndigheternas inköpare Bedömning: Stärk kompetensen hos inköpare inom upphandlande myndigheter och enheter genom att ge relevanta utbildningar i offentlig upphandling med inriktning mot området gestaltad livsmiljö. Kommuner och Landsting (SKL) bör vara en aktör, medan Samverkansforum kan bedriva utbildning och utbilda inköpare på statlig nivå. pekar på behovet av förbättrade kunskaper hos upphandlarna inom ekonomi, juridik, Höjd kompetensnivå inom offentlig upphandling teknik och miljö. Man menar att relevant utbildning är ett måste för att göra bättre affärer. Detta gäller även vidareutbildning av befintliga inköpare på de upphandlande enheterna. Vi bedömer att de upphandlande enheterna i betydligt större utsträckning bör erbjuda sina anställda inköpare certifierade utbildningar, vilket är mycket vanligt i den privata sektorn. Inköpare av tjänster och varor inom området gestaltad livsmiljö, det vill säga arkitektur, form och design, ska få tillgång till utbildningar som är inriktade på dessa områden. Utbildning i dessa frågor är inte minst viktig när det gäller kommunernas roll som beställare vid upphandling av planerings- och projekteringsuppdrag. Ökad kunskap och förankring på ledningsnivå är också en stor del av myndigheternas möjligheter till goda affärer. Ansvaret för kostnadseffektiva och kvalitativa inköp ska inte ligga enbart på inköparen, det bör finnas en medvetenhet om de möjligheter som offentlig upphandling ger myndigheten eller kommunen. Kommuner och Landsting (SKL) kan vara en aktör, på statlig nivå kan Samverkansforum erbjuda utbildningar och utbilda inköpare. 9.8.3Metodstöd för kompetensuppbyggnad kring upphandlingsformer som underlättar inriktning mot kvalitet Bedömning: Som en del av verksamheten bör utveckla metodstöd och handledning för nya och projektanpassade upphandlingsformer, som underlättar inriktningen mot kvalitet i den offentliga upphandlingen av gestaltningstjänster. För att höja kompetensen hos upphandlaren och kvaliteten i upphandlingsprocessen behövs verktyg och metodstöd. Det krävs en djupare insikt i möjligheterna för olika typer av upphandlingsformer som lägger större fokus på kvalitetsaspekterna i förfarandet. EU-direktiven och de nya lagförslagen uppmuntrar till användning av förhandlat förfarande, konkurrenspräglad dialog och innovationspartnerskap, former som tar social hänsyn och utvärderingsmodeller med sikte på kvalitet, kompetens och Höjd kompetensnivå inom offentlig upphandling Det finns goda förutsättningar för att till exempel innovationspartnerskap medför en förbättring och förenkling av innovationsupphandlingar. Parallellt med att de nya reglerna implementeras krävs vägledning och råd för att de upphandlande aktörerna ska kunna utnyttja potentialen i upphandlingsformerna. Då kan uppnå målen i direktivet och de ambitioner som regeringen har formulerat. I Färdplan för den offentliga upphandlingen (S 2014.22) anges regeringens långsiktiga satsning på en samlad upphandlingspolitik. har en viktig roll i utvecklingsarbetet med dessa frågor. Utveckling av praxis och dialog i samband med upphandling lyfts upp av bland andra arkitektbranschen, när det gäller upphandling av arkitekttjänster. Det råder okunskap kring hur vissa typer av upphandlingar ska hanteras, särskilt om man vill använda sig av moment som kräver bedömningar, dialog med leverantörer eller förhandlingar. upphandlingsstöd syftar till att utveckla detta och motverka missuppfattningar kring . En vanlig uppfattning är till exempel att den upphandlande myndigheten inte bör prata med leverantörer om man står i begrepp att påbörja en upphandling. I själva verket både får och bör enheten föra en dialog med leverantörer, särskilt inför en upphandling. Det är en metod för att få bättre kännedom om det man ska upphandla, om dem som levererar varan eller tjänsten och om förutsättningarna på den aktuella marknaden. Det är en del av det förarbete som bör göras inför alla upphandlingar då risken för missförstånd minskar vilket ofta leder till fler kvalificerade och bättre anbud, ett väl fungerande samarbete och i förlängningen högre kvalitet i resultatet. 9.8.4Forskning inom offentlig upphandling av arkitektur, form och design ska stöttas Förslag: Utredningen föreslår att vissa forskningsaktörer och andra som forskar kring frågorna bör få utökat stöd för att utöver detta utveckla forskning med inriktning på samhällsutveckling utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö. Höjd kompetensnivå inom offentlig upphandling forskning om upphandling är begränsad och det saknas en samlad bild över de olika insatser som görs. En av de aktörer som varit aktiva inom forskning på området är som 2013 fick anslag från Formas på nästan för sin nationella satsning Upphandling för ett hållbart och innovativt samhällsbyggande. Det femåriga projektet är tvärfunktionellt och utbytet mellan deltagande forskningsaktörer i organisationen , där , , tekniska högskola och ingår, ska bidra till att öka kompetensen inom upphandlingsområdet. Projektet tar ett helhetsgrepp på området och utvecklar nya samarbeten mellan akademi, samhälle och näringsliv. Det kommer också att finnas lokala nätverk på flera platser runt om i landet som driver egna projekt inom ramen för satsningen. Mittuniversitet har i samarbete med norska vidareutvecklat SMP/CCD (Strukturerad Multidisciplinär Process – Concurrent Design) en metod som utvecklades av för att höja projektens kvalitet, minska tidsåtgången och ge både bättre kontroll och bättre produkt. Metoden kan användas på många sätt inom företagsutveckling, och forskningsprojektet har också inriktat sig på effektivare upphandlingsprocesser, med utgångspunkt från att genomtänkt processtyrning garanterar ett resultat med bättre kvalitet, vilket dessutom nås på kortare tid.23 Utredningen föreslår att de nämnda forskningsaktörerna och andra som forskar kring frågorna bör få ett utökat stöd för att utöver detta utveckla forskning med inriktning på samhällsutveckling utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö. Forskningsstöd kan ges från som enligt sina instruktioner ”ska verka för relevant forskning inom sitt verksamhetsområde samt följa och verka för den internationella utvecklingen på området”. Anslag kan också avsättas i den kommande forskningspropositionen som förväntas komma och som ska omfatta forskning, högre utbildning och innovation. Stödet ska gälla forskning som rör upphandling av arkitektur, form och design och forskning kring hur processer kan utvecklas för att göra upphandlingen inom området så kvalitetsmedveten som möjligt. Höjd kompetensnivå inom offentlig upphandling 9.8.5Stärkt kvalitet i kommunernas upphandling av arkitektur, form och design Bedömning: bör i samverkan med till exempel SKL och Byggherrarna ta fram en kvalitetspolicy för kommunerna, för upphandling av arkitektur, form och design. Stödet bör utformas som ett kvalitetssäkrande system och med en implementeringsplan för alla kommuner. Upphandlande enheter har ett stort ansvar att upphandla med starkt fokus på kvalitet, vilket inte minst framgår av EU-direktiven. Här har en viktig uppgift. Myndigheten bör ge kommunerna verktyg för en långsiktig, hållbar upphandling av arkitektur, form och design för implementering hos upphandlande enheter. Detta kan ske i samverkan med SKL, Arkitekter och Byggherrarna som redan arbetar med denna verksamhet. Upphandlande myndigheter bör i högre grad få stöd i att formulera kriterier för upphandlingar av till exempel skolmiljöer, sjukhus och äldreboenden för att säkerställa kvaliteten. Kunskapen om den mest lämpliga upphandlingsformen ska stärkas, till exempel om hur man kan använda sig av nyetablerade och mindre arkitektkontor för att få in mer innovation och kvalitetsfokus i projekten. Kommuner kan till exempel ges incitament för att göra offensiva inbjudningar för uppdrag som handlar om skolbyggnaders planering och gestaltning. 9.8.6Forum för möten mellan inköpare och leverantörer Bedömning: bör stötta möjligheten till möten mellan företrädare för upphandlande myndigheter och leverantörer och företrädare för dem. Detta kan vara i form av ett forum, fysiskt eller digitalt. Kunskapen om på vilket sätt designmetodik kan bidra till utvecklingen av offentlig sektor som helhet är mycket begränsad bland offentliga beställare. Kontakten mellan offentliga organisationer och leverantörer av arkitektur- och designtjänster är begränsad. Höjd kompetensnivå inom offentlig upphandling Därför ska både de som representerar inköparna och de som företräder leverantörer ha utrymme att mötas, utveckla praxis som tar tillvara båda sidors intressen. driver Arkitekter ett arbete för att tillsammans med bland andra Byggherrarna och SKL komma överens om hur de bäst hanterar upphandlingar, markanvisningar, parallella uppdrag och så vidare. Utredningen bedömer att får i uppdrag att ge stöd till detta arbete. Arkitekter är exempel på en aktör som kan ta vidare initiativ till ett samordningsansvar. 10Kunskap, kompetens och samverkan Utredningen ska analysera och föreslå insatser för hur en bred kunskapsutveckling inom hållbart samhällsbyggande kan kopplas till utbildning på olika nivåer, konstnärlig forskning, forskning och praktik. 10.2Människornas kunskap och erfarenhet utvecklas städerna i allt högre grad genom förtätning av befintliga strukturer. Att gestalta livsmiljön med hänsyn till den sociala hållbarheten får stor betydelse. Livsmiljön ska vara tillgänglig och attraktiv för de boende på en plats och för dem som kommer utifrån. Även platsens geografi, sammanhang och historia är viktig för utvecklingen. Kunskapsutveckling inom hållbar samhällsutveckling ska utgå från människornas erfarenheter och kunskaper och från att skapa möjlighet för alla att ta plats i samhället på sina egna villkor. Det rör också samspelet mellan invånare, näringsliv och kommuner om hur investeringar ska samordnas för att skapa största möjliga gemensamma värde. Arkitektur-, form- och designområdet bidrar till en hållbar samhällsutveckling och till att boendes och användares delaktighet kan stärkas. Det gagnar en långsiktigt hållbar kvalitet och förankring. Miljonprogrammets förestående omfattande utveckling och renovering är ett exempel på nödvändigheten i att ta tillvara de boendes intressen, kapacitet och initiativ och genom området synliggöra dessa i diskussioner och gestaltande processer. Kunskap, kompetens och samverkan Samskapande är också betydelsefullt i andra sammanhang inom den offentliga sektorn. Statliga myndigheter, landsting och kommuner använder sig av designkompetens för att genom deltagardriven design utveckla tjänster som stämmer överens med invånarnas behov och förutsättningar. Det är en utveckling som sker i hela och här finns flera goda exempel. Ett svenskt exempel är Experiolab, en del av , som utvecklar vården tillsammans med vårdtagarna genom att under ledning av designer involvera både patienter, närstående och personal. Medborgardialog är ett verktyg att kommunicera med invånarna och denna form av processer används i många olika syften. Det visar bland annat projektet där Kommuner och Landsting (SKL) har samlat 250 exempel från hela , från stadsutveckling till dialoger om vård, hälsa omsorg, demokratiutveckling och varumärkesutformning.1 Med exemplen vill SKL visa aktiviteter som syftar till att skapa möjligheter till inflytande, delaktighet och medskapande. är öppnandet av processer inte alltid enkel. Medborgardialogen: demokrati eller dekoration? sammanfattas både samtida praktisk erfarenhet och forskning inom området.2 Utifrån en bred utgångspunkt genomlyses medborgardialogen från olika perspektiv. Här visas hur en öppen process är en tillgång genom möjligheten att stärka demokratiutvecklingen och skapa tillhörighet. Antologin pekar dock på svårigheten att uppfylla denna potential och på att de som deltar i medborgardialogerna är individer med resurser och tid att närvara vid möten, och att representationen därför riskerar att bli begränsad. Här problematiseras maktperspektiv med frågor om vems kunskaper och erfarenheter som blir gällande i medborgardialoger. Att gestalta med medvetenhet om människors olikhet, att skapa en jämlik process som beaktar varierande förutsättningar och behov, är komplicerat. Arkitekten, formgivaren och designern måste i sin professionella bedömning också vara medveten om de normer och värderingar som blir giltiga i formandet. Det är viktigt att utforma processer som beaktar hur olika samhälleliga strukturer 1Sveriges Kommuner och Landsting, Medborgardialoger. 250 exempel från , 2015. 2Teresa , e , och (Red), Stiftelsen 2015. Kunskap, kompetens och samverkan och sociala omständigheter påverkar invånarnas förutsättningar att vara delaktiga i utvecklingen av sin livsmiljö. 10.3Arkitektur, form och design i grund- och gymnasieskolan Hållbar utveckling handlar både om samtid och framtid och i det perspektivet är barn och unga centrala. I , FN:s konvention om barnets rättigheter, ska barnets bästa komma i främsta rummet, barnet ska få uttrycka sin mening. Gör plats för barn och unga! En vägledning för planering, utformning och förvaltning av skolans och förskolans utemiljö (rapport 2015:8) konstateras att barns och ungas ”livsvillkor påverkas av hur vi planerar, utformar och förvaltar den byggda miljön” och vikten av att de ska kunna påverka utformningen. Utrymme ska ges för barns och ungas perspektiv i arkitektur-, form- och designprocesser för att skapa förutsättningar för en långsiktigt förankrad gestaltning av livsmiljön. Enligt skollagen (2010:800) ska skolan förbereda för ett aktivt deltagande i samhället. Att ha förståelse för hur den gestaltade livsmiljön formas skapar möjligheter för barn och unga att aktivt medverka i dess utformning och i utvecklingen av kritiska perspektiv, till exempel kring konsumtion. I utredningen framåt (SOU 2006:45) framhålls att det i läroplanerna för grund- och gymnasieskolan finns förutsättningar för undervisning i arkitektur, samhällsplanering, form och design och det är väsentligt att denna potential utnyttjas. Lärarmaterial behöver utvecklas och lärarstudenter behöver redan under sin utbildning få kunskap om arkitektur, form och design utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö. Arkitektur, form och design i Arkitektur, form och design är en del av ämne bild som syftar till att eleverna utvecklar kunskaper om hur bilder skapas och kan tolkas. Bild ses här i en vid mening och inkluderar både design, miljöer och arkitektur. Kunskap, kompetens och samverkan Genom slöjdämnet får alla svenska elever hantverkskunskap och på det sättet insikt i produktion, en materiell kunskap, och ges möjlighet till ett ökat självförtroende i eget skapande. Slöjdämnet återfinns i en liknande form i de övriga nordiska länderna. Värt att notera är att , som ofta i internationella sammanhang framhålls som framgångsrika i diskussioner kring de internationella undersökningarna , satsar förhållandevis mycket tid på slöjd.3 i konstaterade 2011 i När. Om ungas kultur att hantverk i en vid mening är den vanligaste kulturformen bland ungdomar.4 I skolans samhällskunskap är det möjligt att undervisa i arkitektur, form och design och det krävs lärarmaterial och att lärarstudenterna redan under sin utbildning får insikt i perspektivet. Utredningen ser också att ämnet hemkunskap kan utvecklas och tidigt bidra till en grundförståelse för betydelsen av perspektivet gestaltad livsmiljö. Arkitektur, form och design i gymnasieskolan Arkitektur, form och design ingår i ämnet bild enligt den nuvarande kursplanen. Sedan gymnasiereformen 2011 är dock de estetiska ämnena inte obligatoriska på gymnasienivå. Innan reformen ingick en kurs på 50 gymnasiepoäng i kärnämnet estetisk verksamhet i samtliga nationella program. är det främst specialintresserade som läser bildämnet på gymnasienivå vilket gör att förståelsen för estetiska perspektiv i samhället riskerar att begränsas. I direktiven till utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla (dir. 2015:31) går det att läsa att ”Estetiska ämnen behöver ingå i en allsidig utbildning och ett sådant ämne bör därför ingå i alla nationella program i gymnasieskolan.” Här framhålls vikten av att ”alla gymnasieelever får utveckla och använda sin fantasi och kreativitet”. 3Ingrid och Bo Hinnerson, Slöjdämnet - förlegad nostalgi eller ett ämne i framkant? /uv/lararrummet/venue/slojdamnet-forlegad-nostalgi-eller-skolamne-i- framkant?l=sv, 150507 Om ungas kultur, 2011:1. Kunskap, kompetens och samverkan Arkitektur, design samt hållbart samhälle är ämnen inom teknikprogrammet. Design är en inriktning medan arkitektur och hållbart samhälle är en del av inriktningen samhällsbyggande och miljö. En rik flora av hantverksämnen finns också inom gymnasieskolan. Gymnasieskolans yrkesprogram omfattar utbildningar inom hantverksyrken, till exempel frisör, finsnickeri, florist och textildesign. Det finns också ett ämne i entreprenörskap inom gymnasieskolan som kan innehålla moment som innovationer, design och produktutveckling. I särskolan på gymnasienivå kan eleverna läsa hantverk och produktion. Skolans placering, utformning och omfattning är viktiga för hur samhället värderar hur barn och unga kan ta plats i samhället. Skolan kan ses som landets största arbetsplats, sett till hur många personer som vistas där . En god arbetsmiljö och en bra verksamhet hänger ihop. I rapporten tids skola – Hur ska den byggas (rapport 2008:2) beskriver Rådet för arkitektur, form och design hur den fysiska miljön kan understödja det pedagogiska arbetet. Man ser här en ”tydlig koppling mellan rumsfunktioner, inlärningsmaterial, teknik och pedagogik”. Det finns också, konstaterar man, en koppling mellan den fysiska miljön och trivsel, trygghet och stimulans. Däremot anser Rådet inte att det finns ett för alla skolor likadant recept på hur man ska bygga, utan varje situation måste lösas lokalt i dialog med brukargruppen. Rådet konstaterar att det allt för ofta är kortsiktiga ekonomiska aspekter och värden som är möjliga att mäta som bestämmer i processen. Skolbyggnaden har ibland ytterligare samhällsfunktioner genom att det finns möjlighet att använda byggnaden för andra publika funktioner. Det kan skapas möjlighet för kulturföreningar och andra medborgarinitiativ att använda lokalerna. I byggandet av nya skolbyggnader, liksom i förvaltningen av befintliga, är holistiska och långsiktiga perspektiv väsentliga. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö bör arbeta aktivt med främjandet av god kvalitet i offentliga miljöer. Kunskap, kompetens och samverkan viktig samhällsfunktion och symboliserar hur samhället värderar barn och ungas kunskapsutveckling. Aktörerna på området behöver ökad kunskap om hur befintliga skolmiljöer kan moderniseras för att åstadkomma en god och tillgänglig miljö som främjar trygghet och lärande. Beställarkompetensen i byggandet av nya skolor och omhändertagandet av befintliga ska utvecklas. Det finns många initiativ runt om i landet som verkar för barns och ungas deltagande i gestaltningen av livsmiljön. I utredningen framåt men göra nu – Så stärker vi barnkulturen (SOU 2006:45) framhålls vikten av ett barnperspektiv i stadsutvecklingen. I utredningen pekas bland annat på det initiativ med arkitekturkonsulenter för barn som finns i och i . Här utvecklas en metod där konsulenten bidrar till att skapa synlighet för barns och ungas perspektiv. Utredningen pekar också på möjligheten att utveckla lärarmaterial med idé- och stödmaterial för arbete med elever i förhållande till arkitektur. Ett exempel är I egna händer som drivs av hemslöjdskonsulenterna vid läns museum där man har tagit fram inspirationsmaterial om slöjd för pedagoger inom och för hemslöjdsinitiativ i . Samordning av denna typ av samlad erfarenhet och material på en nationell nivå är väsentlig för att öka barns och ungas möjligheter att förstå och delta i utformningen av den gestaltade livsmiljön. Det visar även masterutbildningen Child Culture Design som ges vid vid som är särskilt inriktad på barnkultur. Läroplanerna ger utrymme för att skolorna ska kunna arbeta med perspektivet gestaltad livsmiljö i undervisningen. För att denna potential ska realiseras behöver lärarna kunskap och undervisningsmaterial. Det finns många initiativ över hela landet där erfarenheter och goda exempel kan samlas och spridas för att möjliggöra för fler lärare att arbeta med perspektivet. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö har här en väsentlig samverkansfunktion för att utveckla pedagogik (se kap. 7). Kunskap, kompetens och samverkan fanns en omfattande diskussion om hur rollerna inom arkitektur, form och design har förändrats. Till exempel påpekade industridesignern behovet av interdisciplinära designteam. För att kunna sätta människan i centrum i gestaltningen av livsmiljöer är det angeläget med en insikt i hur människors erfarenhet och kunskaper kan tas tillvara. Ämnesområden som antropologi, sociologi, beteendevetenskap, neurovetenskap, ekonomi och discipliner inom humaniora är därför tillämpliga för att forma processer och göra gestaltningar som utgår från förståelsen av människors olikheter. Den utvidgade arkitekt-, formgivar- och designerrollen kräver även andra kunskaper, fler gränsöverskridande samarbeten och en utvidgad insikt i samhälleliga aspekter. Det är ett synsätt som studenter på arkitektur-, form- och designutbildningar vid högskolor och universitet bör ta del av . Kunskapsutbyte skapar goda förutsättningar för samverkan mellan olika yrkesgrupper, till exempel mellan teknik, ekologi, ekonomi, kulturgeografi, antropologi, design, samhällsplanering och arkitektur. Studenterna behöver utveckla ett reflexivt kritiskt tänkande. visar en utvärdering av design- och konsthantverksutbildningar som genomförde 2014 på en svaghet i flera utbildningar just i studenternas förmåga att ta hänsyn till samhälleliga och etiska aspekter.5 Nya kompetenskrav på utövare inom arkitektur, form och design aktualiseras genom samhällsutvecklingen. Utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö vill utredningen framhålla vikten av att utbildningarna tillgodoser kunskapen om en holistisk metodik. Denna innebär en förmåga att kunna sammanväga kunskaper från olika discipliner och en insikt om hur denna sammanvägning kan gestaltas i till exempel byggnader, processer, rum och produkter. kan inte högskolorna och universitetens grundutbildningar omfatta allt, utan högskolorna och universiteten ska ha möjlighet att ge specialiserade utbildningar och vidareutbildningar för redan yrkes- 5 , Kvalitetsutvärdering av konsthantverk och design, beslut 140527, reg. nr 411-553-13, bilaga 1. Kunskap, kompetens och samverkan Lärosätena ska möjliggöra detta inom sitt utbildningsutbud. För att arkitektur, form och design ska kunna bidra till att förstå och lösa samhällets utmaningar är det väsentligt att det finns tillräckligt många utbildade med relevant kompetens. I en globaliserad värld är kunskapen om andra länders kulturer och system betydelsefull. Dock har möjligheten att rekrytera studenter utanför Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet (EES) och i minskat för arkitektur, form och designutbildningarna. hade svenska utbildningar möjlighet att fritt ta in studenter från hela världen. föreslog propositionen Konkurrera med kvalitet - studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230) en bestämmelse i högskolelagen (1992:1434) som innebar att utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska vara avgiftsfri för medborgare i en stat som omfattas av avtalet i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . Utbildningarna föreslogs dock vara avgiftsbelagda för studenter från övriga länder.