sou · H3B394 · 2015-11-05 00:00:00 — Ännu lägre andel som endast uppgav sig läsa papperstidningen återfanns hos (GP) (), vilket hänger samman med att hälften () uppgav sig kombinera pappers- och nät- tidning. Det ska understrykas att med den allmänna förskjutning som skett mot nyhetsanvändning via digitala plattformar så har dessa beteenden självklart rört sig än mer mot det digitala. Det återfinns också påtagliga skillnader i nyhetsanvändning inom vissa bostadsorter, beroende på stadsdel. Särskilt i storstäder märks stora skillnader mellan medborgares förutsättningar till nyhetsanvändning – beroende på om dessa bor i resurssvaga eller resursstarka områden. Wadbring, och har analyserat nyhetsanvändning via morgontidning, gratistidning och sociala medier i olika områden i (figur 3.17). Resultaten visar att den regelbundna läsningen av morgontidning i papper eller online (GP) är dubbelt så vanlig i de resursstarkare stadsdelarna () jämfört med de resurssvagaste områdena (). Läsning av gratistidningen är vanligast förekommande i de resurssvagaste områdena (), och när det gäller nyhetsanvändning via sociala medier är detta vanligast bland invånare i medelresursstarka eller medelresurssvaga områden.113 112Bergström, (2014). Nationellt och lokalt i tryck och digital, I: (red) Brytningstider. 113Följande diskussion bygger på en analys av den västsvenska SOM undersökningen 2014 som Wadbring, ; , , har försett med. Källa: Den västsvenska SOM-undersökningen 2014. Kommentar: Med läsning/användning avses minst /vecka. I en aktuell studie av nyhetsanvändning – via papper och/eller nätnyheter utifrån nationella SOM-undersökningen – analyseras geografiska mönster beroende på marknaden för olika tidnings- koncerner. Forskaren gjorde en indelning i geo- grafiska regioner utifrån de marknader som ett flertal tidnings- koncerner verkar inom, varav det i några fall handlar om att flera tidningskoncerner konkurrerar med varandra i samma region genom specifika tidningsföretag. Konkurrerande tidnings- koncerner/tidningsföretag har av slagits samman, för att visa att de verkar inom samma geografiska område. De tidningskoncerner och tidningsföretag vars spridningsområden analyseras är: Stampen, Mittmedia, , (NTM), (NWT) i kombination med (VF), Herenco, DN i kombination med SvD, (HD) i kombination med . Det finns också stora skillnader i samlad räckvidd, exempelvis når lokalpressen i och medias region ut till drygt varannan 16–29-åring, medan motsvarande räckvidd i NWT/endast är . En förklaring till skillnader mellan regionerna handlar om varierande åldersstruktur. Det har i tidigare avsnitt fastslagits att ålder har en avgörande betydelse för nyhetsanvändning, och i samtliga regioner som analyserades återfanns också signifikanta skillnader i nyhetsanvändning mellan olika åldersgrupper.114 I en analys som , och har gjort av nationella enkätunder- sökningar, med en indelning i åtta geografiska områden, fram- kommer att den regelbundna papperstidningsläsningen är allra minst utbredd i och i (), om än att minskningarna från nivåerna 1986 () är förhållandevis små. har tidningsläsningen i Mellersta och minskat väsentligt mer (från respektive ). Den högsta andelen användare som regelbundet tar del av morgontidningens nätnyheter 2014 finns i Mellersta (), och de som gör det i minst utsträckning finns i ().115 För att bredda och fördjupa förståelsen av nyhetsanvändning – utifrån de nationella SOM-undersökningarna 2012–2014 – har en kompletterande analys av elva nyhetsmedier/plattformar genom- förts. I tabell 3.6. redovisas regelbunden nyhetsanvändning bero- ende på en fyrdelning av bostadsort, som ett genomsnitt – 2014. Det framgår bl.a. att storstadsborna överlag är mer digitalt orienterade än boende i landsbygd. Det ska noteras att Mellersta omfattar såväl landsbygd som mindre och större tätorter. Jämförelsen visar att storstadsbor i större grad än de som bor i landsbygden tar del av nätnyheter från morgontidningarna () och kvällstidningarna (). Det är särskilt tydligt när det gäller nyhetsanvändning via sociala medier () samt mobilnyheter (). (2015). Läsning print och digitalt – region för region, Medievärlden Premium Rapport. 115Följande bygger på en analys av den nationella SOM undersökningen 2014 som Wadbring, ; , , har försett med. Källa: Den nationella SOM-undersökningen 2012–2014. Den databearbetning som ligger till grund för uppgifterna i tabellen har utförts av på uppdrag av . Kommentar: Med regelbunden läsning avses minst för morgontidning (papper), SVT nyheter, SR nyheter, , kommersiell radio och nyheter via sociala medier, minst för kvällstidning (papper), morgontidning (nät), gratistidning och kväl lstidning (nät). Regelbunden läsning av nyheter i mobilen avser minst en gång . Storstadsbor bedömer att de lägger något mer tid på att ta del av morgonpress än övriga, i synnerhet i digital form, enligt Nordicom Mediebarometer. De bedömer också att de lägger något mindre tid på kvällspressen än andra. Det finns i detta datamaterial inga signifikanta skillnader i beteenden bland medborgare från förorter till storstäderna och övriga . Det ska understrykas att samtliga självskattningar av nyhetsanvändning via morgon- respektive kvällspress kan påverkas av att de tillfrågade vanligen ser dessa som mer eller mindre seriösa nyhetsmedier. Det övergripande resultatet av dessa olika studier är tydligt: bostadsort spelar roll. Nyhetsanvändning är differentierad bero- ende på var man bor. Det framkommer skillnader i nyhets- användning i olika geografiska områden, i olika regioner, i nyhets- användningen av specifika tidningstitlar, samt också i olika stads- delar. Detta bedöms framför allt hänga samman med två faktorer: –nyhetsmediernas erbjudande och design (vilket sätter ramarna för nyhetsanvändning), –sammansättningen av nyhetsanvändarna på olika orter och i olika stadsdelar (vilket kopplas till individuella faktorer). Den förstnämnda förklaringsfaktorn kan kopplas till kvantitet, pris och kvalitet på lokalnyheter i olika plattformar. Ett tunnare och i övrigt försvagat utbud, som dessutom kostar mer, påverkar natur- ligtvis nyhetsanvändningen negativt. Det är i sammanhanget värt att notera att av storstadsbor regelbundet läser gratis- tidningar, medan motsvarande siffra för landsbygd är , vilket hänger samman med att regelbunden gratistidningsläsning i många fall inte ens är möjlig. Kopplingen mellan utbud och användning är uppenbar. Om utbudet av lokala nyheter försvinner på vissa orter har med- borgarnas vanor och preferenser ingen som helst betydelse. Resultatet blir då ett i princip obefintligt intag av lokalnyheter bland alla medborgare. är ett mångkulturellt land, som huserar alltfler utrikesfödda.116 Årliga sammanställningar från Statistiska central- byrån (SCB) visar att andelen av svenska befolkningen som är utrikesfödda har ökat med till 2014: från 1 003 798 till 1 603 551 (figur 3.18). Den totala befolknings- mängden under respektive år var 7 882 792 och 9 747 355. Med andra ord står tillväxten i utrikesfödda (599 753) för nästan en tredjedel av hela tillväxten i den svenska befolkningen (1 864 563 totalt). & , (2012). Flerspråkig tillgänglighet på webben? , och folkminnen, . Underlaget till figuren har tagits fram av med hjälp av uppgifter i statistikdatabasen (). befolkning fortsätter att växa, men är i princip beroende av tillskott från invandring för att detta ska ske. Analyser utförda av regeringens pekade mot att andelen utrikes- födda kommer att fortsätta öka under de närmaste decennierna, och att vi därför framöver kan förvänta oss en tilltagande kulturell mångfald i Sverige.117 Som en följd av denna utveckling kommer det att bli allt viktigare att studera och förstå, hur mångkulturen påverkar såväl samhället som medielandskapet. Inte minst för att försäkra sig om att alla medborgare kan och får ta del av informa- tion och nyheter. Trots detta är det få forskare och studier som fokuserat på nyhetsanvändning bland utrikesfödda. I de flesta analyser av nyhetsanvändning i den svenska befolkningen som helhet likväl som hos specifika grupper som presenterats har ingen distinktion gjorts mellan utrikesfödda och medborgare uppväxta i . Vid sidan om språkbruk kan det också väntas finnas 117 Regeringen (2013). : Svenska framtidsutmaningar, Departementsserien (Ds) 2013:19. skillnader i kultur, intressen, erfarenheter och nyhetsvanor bland medborgare från andra länder. Det har exempelvis framkommit i en tidigare kvalitativ studie att svenska medborgare med iransk respektive finländsk bakgrund förhåller sig väsentligt olika till att läsa en tryckt dagstidning.118 Kvantitativa ansatser till att studera nyhetsanvändning i vardags- livet bland utrikesfödda återfinns Informationsutredning samt i en arbetsrapport från , medier och kommunikation (JMG), varav båda har analyserat data från de nationella SOM-undersökningarna. Analysen i den senare pekade på tämligen liknande medievanor vad gäller etermedier, men desto mer påtagliga skillnader vad gäller morgontidningsläsning. Det problematiseras dock i studien att denna troligen inte fångat in en ”korrekt” bild av samtliga utrikesföddas medievanor då en förut- sättning för att fylla i är att man behärskar svenska språket, vilket somliga utrikesfödda inte gör.119 Givetvis kan det ha skett stora förändringar , varför vi låtit uppdra till att ta fram mer aktuella siffror. För att möjliggöra en mer djuplodande och robust analys har vi låtit analysera data för åren 2012–2014. De metodologiska problemen som diskuterades ovan kvarstår, varför resultaten ska tolkas med försiktighet. Tabell 3.7 redogör för elva former av nyhetsanvändning beroende på om man är uppväxt i eller utanför å andra sidan. 118Mäkinen, (2004). En tidning för alla? Om invandrares användning av och attityder till medier i allmänhet och dagstidningar i synnerhet. Arbetsrapport nr.21, Masskommunikation, . 119Andersson, (2005). Nya svenskar och svenska medier, Arbetsrapport nr 34, , Masskommunikation. Källa: De nationella SOM-undersökningarna 2012–2014. Den databearbetning som ligger till grund för uppgifterna i tabellen har utförts av på uppdrag av . Kommentar: Med regelbunden läsning avses minst för morgontidning (papper), SVT nyheter, SR nyheter, , kommersiell radio och nyheter via sociala medier, minst för kvällstidning (papper), morgontidning (nät), gratistidning och kvällstidning (nät). Regelbunden läsning av nyheter i mobilen avser minst en gång . Från sammanställningen i tabell 3.7 framkommer tre mönster: –Nivåerna i nyhetsanvändning – för de som är uppväxta i eller utanför – är förhållandevis likartade vad avser kvälls- pressläsning i papper samt morgontidning på nätet, kommersiell radio och nyheter via sociala medier. –Däremot är läsning av morgontidning i papper avsevärt högre bland de som är uppväxta i , än de som inte är det. Likaså är lyssnandet till SR:s nyhetssändningar avsevärt lägre bland de som växt upp utomlands. –Andelen som läser gratistidningar är däremot dubbelt så stor bland de som växt upp utanför , En övergripande slutsats är att likheterna i digital nyhets- användning är större än skillnaderna, men att de som inte har växt upp utanför vänder sig till papperstidningar och de offentligt finansierade etermedierna i lägre utsträckning. Den verkliga skiljelinjen är att de sistnämnda i nästan lika stor utsträckning läser en gratistidning som en morgontidning, vilket är långtifrån fallet med de som växt upp i . Avslutningsvis bör återigen svårigheten i att fånga en represen- tativ bild nyhetsanvändningen utrikesfödda betonas. En kvalifi- cerad bedömning är att bland dem som inte svarat på enkäten – som nyanlända flyktingar från – vänder sig ännu färre till svenska papperstidningsutgåvor och nyhetssändning i etermedier, medan ännu fler använder sig av digitala plattformar för att ta del av nyheter på sitt hemspråk och/eller från sitt hemland. I detta sam- manhang är initiativ för att tillgängliggöra nyheter på olika språk viktiga. SR publicerar nyhetsmaterial på ett tiotal språk, vilka för- utom minoritetsspråken också inkluderar bl.a. arabiska, ryska, persiska, engelska och tyska. Ett annat relevant initiativ är den implementering av en Googlefunktion som Norran genomförde , vilken möjliggör för medborgare att ta del av deras nyhetsutbud på 91 olika språk. Med en enkel knapptryckning kan medborgaren välja att få nyheterna översatta till sitt hemspråk (menyer och annonser översätts dock inte). Mycket har hänt med svenskarnas medieanvändning, inte minst , sedan lämnade sitt slutbetänkande . Kommittén drog tre huvudsakliga slutsatser: att upplagor och räckvidder för tryckt dagspress sjunkit, att trafik till morgon- och kvällstidningarnas nyhetssajter ökat och att ålder var den bakgrundsfaktor som har störst betydelse för dagstidningsläsning.120 Dagspressens samlade upplaga har fortsatt att sjunka – i väsentligt snabbare takt – och förskjutningen mot nätnyhets- användning har accelererat, om än i nya skepnader. Det är inte bara via datorer utan också mobiler och surfplattor (och i begynnande grad också via smarta klockor) som allt fler medborgare tar del av nyheter. Svenska allmänhetens medieanvändning är mycket diversifierad. Genomsnittsåldern för läsarna av tryckta dagstidningar rusar upp i 120 slutbetänkande (SOU 2013:66). Hos samhällets seniorer sker en viss förskjutning från papperstidningsläsning till de offentligt finansierade etermedierna. Likaså har även de börjat ta del av nyheter via digitala plattformar. Bland ungdomar – framtidens medieanvändare – är det få som läser en tryckt tidning eller tar del av etermediernas linjära nyhets- sändningar. Bland dem som gör så är intresset för nyheter sannolikt extra stort. Bland samhällets yngre samt 20- och 30-åringar är den digitala orienteringen mycket utpräglad, och mobilen är för merparten den mest använda plattformen för nyheter. En mobilexplosion i nyhetsanvändning har – tillsammans med den uppseendeväckande utvecklingen av sociala medier – bidragit till kraftiga förskjutningar i beteenden hos somliga grupper av medborgare, men inte andra. Medborgarnas individualiserade bete- enden har förstärkts av algoritmer för personalisering, och relaterar även till frågor kring huruvida vissa medborgare hamnar utanför, rentav undviker nyheter. I relation till detta har det växt fram osäkerheter kring nyhetsanvändningens informativa värde. Det framgår också att förskjutningen mot digitala plattformar innebär ett skifte i fokus, vilket resulterar i en minskning i lokalt präglad nyhetsanvändning via tidningsföretagen. Därför är det rimligt att fastslå att papperstidningens fall är dess lokaljournalistiks fall. Dessa fem slutsatser sammanfattas mer ingående nedan. Upplagorna för tryckt dagspress har sjunkit kraftigt och för de flesta tidningar. har dagspressens totalupplaga sjunkit från 4 055 000 till 2 833 000, en nedgång om totalt . Fådagarstidningarna sjönk , men för morgon- och kvällspress var tappen större, särskilt . sjönk upplagan för svenska morgontidningar (med utgivning 4–/vecka) , och sjönk upplagan . Motsvarande nedgång för kvällspressen –2011 var , och –2014 accelererade denna nedgång till . bedömer att upplagorna för såväl kvälls- tidningar som morgontidningar (utgivning 4–) kommer att fortsätta falla kraftigt. I figur 3.19 samt 3.20 redovisas två olika slags skattningar av det fortsatta upplagefallet . Den första benämns som samma upplagefall och pekar ut en kurva där upplagan fortsätter att falla varje treårsperiod för kvällspress och morgonpress. Den andra kurvan benämns som accelererande upplagefall, och innebär att ett tillägg på ytterligare 5 respektive 10 procentenheters upplagefall beräknas in för varje treårsperiod för morgonpress respektive kvällspress. Den tredje skattningen benämns nedsläckning och beräknar in kraftfulla upplagetapp för kvällspressen p.g.a. att vissa tidnings- företag upphör helt med papperstidningsdistribution. Medan systematiken för beräkningarna är transparent är det inte möjligt att beräkna en sannolikhetsgrad för de olika kurvorna. Dessa är tänkta att visualisera möjliga utfall, inom vars spann det framtida upplagefallet kan komma att hamna. bedömning av dessa upplagetapp utgår dels från att merparten av de äldsta läsarna (de plikttrogna: 1926–1945) successivt kommer att gå bort. Bedömningen utgår också från tre vägval som tidningsföretag förväntas göra: 1) kontinuerligt reducera sin upplaga för att anpassa utgivningen till den minskade efterfrågan, 2) reducera utgivningstakt från 4–7 till 1–, 3) helt upphöra med papperstidningsdistribution. Sam- tidigt som tidningsföretagen reducerar sin upplaga kommer många givetvis öka sina satsningar på digital distribution. Huruvida detta faktiskt leder till en ökad räckvidd som kompenserar för tappet i papperstidningsläsning är däremot långt- ifrån säkert, vilket diskuterades i avsnitt 3.3.3. Det ska under- strykas att för tidningsföretagens överlevnad är emellertid intäkt- erna det viktigaste, varför dessa verkligen behöver konfigurera sin affärsmodell till en digital tidsålder. utgör de digitala intäkterna – med några få undantag – en väldigt liten del av tidningsföretagens totala intäkter. Källa: –2014 har inhämtat faktauppgifter från , Tidningsutgivarna och (som inte ingår i Tidningsstatistiks mätningar ). Kommentar: Siffrorna –2029 är kalkylerade skattningar. Med samma upplagefall utgår beräkningen från det genomsnittliga upplagetappet –2014 (). De påföljande mätpunkterna visar en systematisk nedräkning på per treårsperiod. Kurvan för accelererande upplagefall har en ytterligare reduktion av upplaga motsvarande en s ystematisk ökning om för varje treårsperiod. Kurvan för nedsläckning har kalkylerat in att upphör med papperstidningsdistribution , vilket enligt egen utsago är en möjlighet. Figur 3.19 ovan visar att med samma upplagefall som så har den totala upplagan för kvällspressen decimerats , och med ett accelererande upplagefall så har den nått botten . Kurvan för nedsläckning är tänkt att visa en möjlig utveckling där släcker print omkring 2017 och att gör detsamma till 2023. Från figur 3.20 framgår det att med ett fortsatt upplagetapp likt dagens har morgonpressens upplaga halverats när inleds. Mycket talar dock för att upplagetappet kommer att tillta i och med att sämre räckvidd leder till den negativa spiralen med allt färre annonsintäkter. I den andra kurvan, som visualiserar denna möjliga utveckling, hamnar totala upplagan på strax under en halv miljon, vilket endast är drygt en fjärdedel jämfört med nivå. Källa: –2014 har inhämtat faktauppgifter från , Tidningsutgivarna och DN (som inte ingår i Tidningsstatistiks mätningar ). Kommentar: Siffrorna –2029 är kalkylerade skattningar. Med samma upplagefall utgår beräkningen från det genomsnittliga upplagetappet –2014 (). De påföljande mätpunkterna visar en systematisk nedräkning på . Med accelererande upplagefall har en ytterligare reduktion av upplaga motsvarande en systematisk ökning om för varje treårsperiod. 3.5.2Digitala brytpunkter och dessas konsekvenser Med grund i flera faktauppgifter kring svenskarnas nyhets- användning kan fastslås att en digital brytpunkt i nyhetsanvändning passerats – räckvidden är nu större i digital än i traditionell form för vissa nyhetsmedier. Denna digitala brytpunkt skedde tidigast för kvällspressen, och följdes av de nationella morgontidningarna. Etermedierna har fortfarande en väsentligt högre andel nyhets- användare via sina tablålagda nyhetssändningar. Också för lokal- tidningarnas del är det fortfarande den traditionella distribu- tionsformen som står för den största räckvidden. Det hänger – som sagt – samman med att dessa framför allt har en äldre läsekrets som ännu vidmakthåller sina vanor av att läsa tidning i pappersform. Kapitlet har indikerat en förskjutning i innehållsmässig orien- tering nära kopplad till förskjutningen mot digital nyhets- användning. Dessa resultat tyder på att fler tar del av lokalt nyhetsmaterial i papperstidningen jämfört med via nyhetssajter. Detta kan hänga samman med att intresset för det lokala nyhets- materialet skiljer sig mellan de grupper som tar del av lokal- tidningens lokala nyhetsmaterial i papper respektive via nyhets- sajten och applikationer. Detta kan också hänga ihop med att nyhetsmediernas faktiska utbud skiljer sig åt. Allt fler nyhetssajter låter endast prenumeranter få ta del av hela utbudet av nyhets- material. Med tanke på det förväntade upplagefall som presenterades i föregående avsnitt, som kommer att resultera i papperstidnings- nedläggning på flera orter, kommer fler digitala brytpunkter framöver. En mycket viktig fråga för demokratin är hur regel- bundna papperstidningsläsarna kommer att reagera om detta sker där de bor. I huvudsak kan fyra scenarier inträffa när en lokal- tidning lägger ner sin pappersutgåva: –De som tidigare läste den lokala papperstidningen övergår till att ta del av det nyhetsmaterial som lokaltidningen erbjuder gratis via en eller flera digitala plattformar. –De som tidigare läste den lokala papperstidningen övergår till att köpa digitalt abonnemang genom vilket de kan ta del av lokal- tidningens hela innehållsutbud. –De regelbundna papperstidningsläsarna kompenserar inte för sitt avslut i papperstidningsläsning med att ta del av lokal- tidningens digitala nyhetsmaterial. Detta förklaras av att de inte kan, eftersom de saknar tillgång till möjliggörande infrastruktur alternativt inte vill eller saknar digital kompetens. –De tidigare papperstidningsläsarna upphör med att ta del av nyheter via lokaltidningen, vissa söker sig till andra nyhets- medier, andra minskar sin nyhetsanvändning totalt sett. Variationer kommer givetvis att finnas. Emellertid finns uppgifter som talar för att många av dagens (äldre) regelbundna pappers- tidningsläsare kommer att hålla fast vid pappret så långt det är möjligt, att de inte släpper detta ens om allt nyhetsmaterial tillgängliggörs digitalt till en lägre kostnad. En möjlig utveckling är att de äldre nyhetsanvändarna efter nedsläckningen kan anamma s.k. pdf-tidningar, en elektronisk utgåva – identisk eller inte – av den forna papperstidningen som erbjuder en upplevelse som ligger nära papperstidningsläsningen. En sammanställning som Medie- utredningen bett Tidningsstatistik (TS) göra visar på ökningar av dessa digitala utgåvor, dock från relativt låga nivåer: –DN, från 44 100 (2013) till 47 500 (2014). –SvD, från 16 300 (2013) till 21 700 (2014). –GP, från 17 300 (2013) till 20 200 (2014). Situationen för lokaltidningarna inom belyser den äldre gruppens användarmönster mer i detalj. modell för digital publicering och prissättning är del av projektet ”Allt inkluderat” som sjösattes inom samtliga betalda dagstidningar mellan . Inom ramen för detta projekt tillgänglig- gjordes allt nyhetsmaterial från papperstidningen, för abonnenter. Hur stort utbudet av fria nyheter ska vara bestäms av varje enskilt tidningsföretag. Enligt statistik som delgivit hade av den totala upplagan i aktiverat sig som digitala abonnenter (v39), att jämföra med (v37, 2014). Totalt fanns 6 354 aktiva digitala abonnemang, och totalt 10 499 hade köpt ett digitalt prova-på paket som för en krona gav tillgång till allt nyhetsmaterial via alla digitala plattformar . Följaktligen är det många som valt att inte förlänga sin digitala prenumeration efter den tidsperioden. Det ska dock noteras att andel digitala prov- abonnenter som väljer att förlänga sitt abonnemang är väsentligt högre jämfört med motsvarande relation för papperstidningen. I Barometerns ordinarie erbjudande, för att ta ett exempel, är det möjligt att välja mellan att betala för att ta del av nyhetsutbudet i digital form eller betala för att även få en papperstidning hemburen tre eller . Det innebär med andra ord att alla papperstidningsprenumeranter automatiskt kan tillgodo- räkna sig det digitala utbudet också. Dessutom kan de dela sin digitala prenumeration med tre familjemedlemmar, liksom dela obegränsat med nyhetsmaterial till bekanta via sociala medier.