sou · H3B369 · 2015-08-04 00:00:00 — I uppdraget ska även ingå att utreda om det är möjligt att införa rutiner om förbättrad posthantering. Utredningarna ska även omfatta personer med sekretess- markering i folkbokföringsdatabasen i tillämpliga delar. Skyddade personuppgifter innebär svårigheter för personerna som ska skyddas Bestämmelser om bland annat skyddad folkbokföring syftar till att öka skyddet och tryggheten för personer med skyddade person- uppgifter. Paradoxalt nog kan emellertid åtgärder som syftar till ett bra skydd ibland minska skyddet. Om information om den som är hotad inte finns hos myndigheter eller privata organ kan perso- nerna bedöma att det ändå är nödvändigt att lämna information till dem. Det kan då ske under mindre säkra former. De åtgärder som samhället erbjuder måste vara anpassade så att det blir en balans mellan skyddet och skyddets negativa effekter. Övriga överväganden och förslag Då kan också den enskilde uppnå ett liv som är så normalt som det är möjligt i en sådan situation. Uppgifter om den som har en sekretessmarkering registrerad i folkbokföringsdatabasen aviseras inte till SPAR. Det gäller även den som är kvarskriven eftersom denne normalt sett också har en sekretessmarkering registrerad. Informationen i SPAR används av många privata aktörer för att få information om den person som de ingår avtal med. Saknas det uppgifter om en person i SPAR blir det svårare om den enskilde vill ingå avtal om exempelvis telefonabonnemang eller lån i bank. Samma problem kommer att uppstå även för den som får skyddad folkbokföring. Den kommun eller det landsting där en person med skyddad folkbokföring är bosatt får ingen information om personerna från folkbokföringsdatabasen. Information aviseras endast till den kom- mun och det landsting där personen är folkbokförd. Detta kan innebära att det blir svårare för den enskilde att få de rättigheter i kommunen eller som tillkommer en folkbokförd person. lägger betydande resurser på att förmedla post till de som är kvarskrivna. När det gäller post som myndigheter skickar maskinellt till Skatteverkets förmedlingsadress kan inte alltid klargöra till vem posten ska förmedlas och kan därmed inte skicka posten direkt till mottagaren. Det är fallet när flera personer med kvarskrivning har samma namn. skickar då till- baka brevet till myndigheten. Myndigheten öppnar kuvertet och kontrollerar vem som är mottagare och kuverterar på nytt i dubbla kuvert enligt instruktioner. Myndigheten skickar därefter åter brevet till som kan förmedla posten vidare till adressaten. Förfarandet innebär att personerna får vänta onödigt länge på sin post med de olägenheter det kan föra med sig, exempelvis i form av påminnelseavgifter. Arbetsuppgiften tar också tid från och övriga myndigheter som skulle kunna användas till att i stället stärka skyddet och tryggheten för personer med skyddade personuppgifter. Dessutom fungerar förmedlingen av paket till personer med skyddade personuppgifter dåligt. Exempelvis lämnar posten inte ut paket med ett felaktigt eller ofullständigt namn, vilket försvårar för personer som har valt att använda ett alias för att höja säkerheten. Övriga överväganden och förslag Avisering av fler uppgifter och bättre posthantering när det gäller personer med skyddad folkbokföring Personer med skyddad folkbokföring kommer att få en boxadress till registrerad i folkbokföringsdatabasen. Det framgår inte av boxadressen att är mottagare. Adressen är därför inte känslig. Syftet är att adressen ska kunna användas av alla aktörer i samhället. Det finns därmed inte något säkerhetsskäl som förhindrar att boxadressen registreras i SPAR. Om den enskilde har bytt namn kan detta vara en känslig uppgift som inte ska regi- streras i SPAR. Ett sätt att underlätta för den som har skyddad folkbokföring skulle kunna vara att SPAR innehåller uppgifter om dennes personnummer och boxadress. Det skulle innebära att användare av SPAR kan verifiera att personen med skyddad folk- bokföring finns. Det skulle också kunna förhindra att den enskilde lämnar ut uppgifter om sig själv. Av säkerhetsskäl bör inte kommuner och landsting få informa- tion om den som har skyddad folkbokföring och är bosatt i kom- munen eller . En tänkbar lösning är att de uppgifter som aviseras till SPAR också aviseras till dessa myndigheter. Avise- ringen måste då omfatta alla personer som har skyddad folkbok- föring. De kommuner och landsting som har behov av informa- tionen kan då använda denna för att komma i kontakt med den enskilde, medan de som inte har det behovet kan bortse från den. Vi föreslår därför att får i uppdrag att, tillsammans med berörda myndigheter och andra organisationer, utreda om det är möjligt att avisera uppgifter i större utsträckning än . I den utredningen kan våra tänkbara lösningar bilda en utgångspunkt. Det finns enligt Datainspektionen inget som hindrar att brev skickas till en person med angivande av endast personnummer och med en boxadress till Skatteverket.16 Vi bedömer att en rutin där personnummer används i stället för namn på olika försändelser sannolikt skulle förbättra posthanteringen, både för personen med skyddad folkbokföring och för och andra myndig- heter. 16 Datainspektionens diarienummer 1772-2011. Övriga överväganden och förslag Vi föreslår att tillsammans med berörda myndig- heter och organisationer ska få i uppdrag att utreda om det är möjligt att införa rutiner som leder till en förbättrad posthantering. Avisering av fler uppgifter och bättre posthantering när det gäller personer med sekretessmarkering Situationen för personer med en sekretessmarkering i folk- bokföringsdatabasen är densamma som för personer med skyddad folkbokföring. Det finns dock en skillnad. Personer med sekretess- markering i folkbokföringsdatabasen är folkbokförda på sin bostadsadress och det är normalt den som aviseras och används av myndigheter. Det finns dock personer som använder en annan adress, exempelvis en egen boxadress eller annan postadress. har en särskild förmedlingsadress som kan använ- das för att nå personer med sekretessmarkering i folkbokförings- databasen. Denna adress registreras dock aldrig i folkbokförings- databasen. Skälet till det är att bedömt att den verkliga bostadadressen kan lämnas ut till myndigheter samt att Skatte- verkets posthantering i annat fall skulle öka betydligt. Förmed- lingsadressen används främst av privata organisationer som inte kan få del av adressen till personerna via SPAR och av myndigheter som valt att inte ta emot personernas verkliga bostadsadress. En tänkbar lösning för att underlätta för personer med sekre- tessmarkering är att avisera personnummer och adressen till Skatte- verkets förmedlingstjänst till SPAR på samma sätt som för per- soner med skyddad folkbokföring, se ovan. Rutinen att avisera folkbokföringsadressen eller eventuell annan adress som finns registrerad hos till myndigheter kan kvarstå. Det är dock möjligt att även till myndigheter avisera adressen till Skatte- verkets förmedlingstjänst. Vi föreslår att ska få i uppdrag att utreda dessa frågor på motsvarande sätt som när det gäller personer med skyddad folkbokföring. 13.1.1Konsekvenser för personer med fingerade personuppgifter Andra myndigheter får en skyldighet att bistå i ärenden om fingerade personuppgifter. Detta kommer att bidra till att åtgärden ger personerna ett effektivt skydd och att de kan leva ett så normalt liv som möjligt. Det ska bli något enklare för att besluta om att åtgärden ska upphöra. ska personerna enklare kunna förvärva sina fingerade namn och få en begränsad möjlighet att byta till det fingerade personnumret. Det kommer att göra det enklare för personerna att lämna åtgärden och leva utan den när de inte längre har något behov av den. Ett redan befintligt krav ska författningsregleras, nämligen kra- vet att fingerade personuppgifter endast ska medges om åtgärden ger en tillräcklig skyddseffekt. Dessutom ska den möjlighet som finns enligt praxis att kombinera åtgärden med andra skyddsformer framgå tydligare av gällande regler. Det kommer att göra åtgärden och kraven på ändrad livsföring tydligare för den enskilde. Vi har beskrivit ett tänkbart sätt att utöka tillämpningsområdet för fingerade personuppgifter så att något fler kan få det. Undan- taget kommer i så fall att omfatta ytterst få personer. Våra förslag omfattar naturligtvis även barn. Vi bedömer att för- slagen inte får några särskilda konsekvenser för dem, utöver dem vi nämner ovan. 13.1.2Konsekvenser för staten, kommuner och landsting Införandet av en skyldighet för andra myndigheter att bistå Polis- myndigheten förtydligar kraven för andra myndigheter och sam- hällsorgan och förenklar arbete. Några särskilda kostnader kan inte anses vara förenade med förslaget. Om bestämmelserna ändras så att fingerade personuppgifter kan ges åt fler personer kommer det endast att innebära en begränsad ökning av antalet personer som får fingerade personer. kontaktar ett antal personer för att få fingerade personuppgifter, men som i stället får hjälp av att hos ansöka om kvarskrivning eller en sekretess- markering i folkbokföringsdatabasen. Vi bedömer därför att antalet ansökningar inte kommer att öka i någon större utsträckning jämfört med . Kostnadsökningen blir därmed begränsad och det saknas anledning att föreslå någon särskild finansiering. Det finns rutiner för att ta hand om byten av namn och personnummer samt för att koppla samman information som finns registerad under olika personnummer. Våra förslag om för- värv av namn och byte av personnummer får därför begränsade konsekvenser för myndigheternas rutiner. Våra förslag får inga särskilda konsekvenser för kommuner och landsting. 13.1.3Konsekvenser för tredje man Det blir enklare för att besluta att ett medgi- vande om fingerade personuppgifter ska upphöra. Det gör det lättare för andra att nå personen i dennes tidigare identitet. Andra myndigheters skyldighet att bistå blir tydligare. Det minskar risken för att andra personer lider rättsförluster med anledning av att personen medgetts användning av fingerade person- uppgifter. 13.2Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 13.2.1Konsekvenser för personer med skyddad folkbokföring Vi föreslår en rad åtgärder för att skyddad folkbokföring ska ge ett bättre skydd än kvarskrivning. Förslagen utifrån den enskildes perspektiv kan delas in i tre delar: åtgärder som syftar till att direkt öka tryggheten och skyddet för personer med skyddad folkbok- föring, åtgärder som syftar till att myndigheter och andra organisa- tioner ska få bättre förutsättningar att bidra till personernas trygghet och skydd samt åtgärder som särskilt syftar till att öka tryggheten och skyddet för barn. stöd till den som har fått skyddad folkbokföring kommer att ge bättre förutsättningar för att skyddet ska fungera och ge en ökad trygghet, bland annat genom att kunskaperna om skyddad folkbokföring ökar hos dem som omfattas av åtgärden. Det minskar risken för att skyddet ska röjas med de olägenheter och kostnader det kan komma att medföra för den enskilde. Det kommer också att öka möjligheterna för personerna att under trygga former ta del av rättigheter och annan service i samhället. De flesta kommer att få skyddad folkbokföring tills vidare. Det ger förutsättningar och tid för dem att under trygga former inrätta sina nya liv med åtgärden. Det innebär också att den stress många upplever inför en förnyad prövning av kvarskrivning upphör. Möjligheten att kombinera skyddad folkbokföring med kontakt- förbud innebär att åtgärder kan vidtas även mot den hotande och förföljande personen och kommer att stärka personerna med skyd- dad folkbokföring. Även om en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen skulle innebära ett tillräckligt skydd ska det inte längre vara något hinder mot att få skyddad folkbokföring. Det innebär att fler personer kommer att få skyddad folkbokföring. Fler får alltså ett bättre skydd med den ökade trygghet det innebär. Möjligheten till folkbokföring på annan ort än den där personerna bodde före flytten kommer att stärka skyddet för dem som omfattas av undan- taget. Den starkare sekretessen innebär att riskerna för att känslig information om personerna lämnas ut minskar betydligt och kom- mer i princip att förhindra att uppgifter om personerna lämnar det allmänna. Den särskilda sekretessmarkeringen i folkbokförings- databasen för dem med skyddad folkbokföring medför att behovet för den enskilde att behöva förklara åtgärden minskar. Möjligheten att i undantagsfall ge skyddad folkbokföring utan att personen flyttar ökar flexibiliteten och innebär att olägenheterna för dem som omfattas av undantaget minskar. Kodifieringen av kravet att åtgärden endast ska ges om den förväntas ge en tillräcklig skydds- effekt bör underlätta förståelsen för kraven på att personen måste ändra sin livsföring för att få skyddad folkbokföring. Myndigheter och andra organisationer får bättre förutsättningar att bidra till personernas trygghet och skydd. Det får de främst genom det stöd som ska ge dem, den starkare sekre- tessen och den särskilda sekretessmarkeringen för personer med skyddad folkbokföring. stöd kommer att öka kun- skapen om skyddad folkbokföring hos myndigheter och andra organisationer som möter personer med skyddad folkbokföring. Det ökar också förutsättningarna för personerna med skyddad folkbokföring att ta del av rättigheter och annan service i samhället. Informationsutbyten kommer fortfarande att vara möjliga mellan myndigheter, vilket bidrar till fortsatt effektiva arbetssätt. De förslag och effekter vi redogör för ovan gäller naturligtvis även barn och ska bidra till deras skydd och trygghet. Några av de åtgärder vi föreslår riktar sig särskilt till dem. får en möjlighet att ansöka om skyddad folkbokföring för barn när båda föräldrarna utgör hotet. Det innebär att även dessa barn kan få skyddad folkbokföring och därmed en möjlighet till stärkt skydd. underrättelse till bosättningskommunen om att ett barn har fått skyddad folkbokföring säkerställer barnets rätt till skolgång. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring Fler kommer att få skyddad folkbokföring och motsvarande färre antal personer kommer att få en sekretessmarkering i folkbok- föringsdatabasen. Det är svårt att göra några beräkningar av hur många fler som kommer att få skyddad folkbokföring i stället för en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen, bland annat eftersom saknar tillräckligt utförlig statistik över hur många ärenden de prövar . Vi bedömer att det totala antalet personer med behov av skydd kommer att vara i stort sett . Den bedömningen grundar vi på att ökningen av det totala antalet personer med sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen eller kvarskrivning har varit mycket begränsad . Vi antar vidare att antalet personer med skyddad folkbokföring kommer att fördubblas . Ökningen av antalet perso- ner med skyddad folkbokföring bedömer vi därefter kommer att vara begränsad. kostnad för att handlägga ärenden om sekretess- markering i folkbokföringsdatabasen och kvarskrivning är lika stor per ärende. Vi bedömer att kostnaden per ärende kommer att vara densamma för skyddad folkbokföring. Denna förskjutning till fler personer med skyddad folkbokföring och motsvarande antal färre med sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen innebär därför inte någon ökning av handläggningskostnaderna. Skyddad folkbokföring ska som huvudregel ges tills vidare. Det innebär en minskad arbetsbelastning för i och med att den nuvarande omprövningen var tredje år upphör. Vi föreslår en förändring av några av kriterierna för skyddad folk- bokföring. Vi bedömer att förslagen inte innebär någon förändring i arbetsbelastning. Det gäller förslagen att folkbok- föring ska få ske på annan ort än den gamla folkbokföringsorten, att skyddad folkbokföring i undantagsfall ska kunna medges utan att personen flyttar och att skyddad folkbokföring kan kombineras med kontaktförbud. kan dock behöva ändra i sina it-system med anledning av förändringarna. Vi bedömer dock att dessa kostnader är begränsade och bör kunna finansieras inom ramen för befintliga anslag. Övriga förslag får inga särskilda konse- kvenser för , se dock även avsnitt 13.2.5. ska ge stöd till enskilda och myndigheter ska bistå den som har medgetts skyddad folkbok- föring samt andra myndigheter och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad Det kräver delvis ny kompetens som myndigheten inte har fullt ut . De som ska arbeta med detta behöver kun- skaper om hur samhället och behandling av personuppgifter funge- rar både generellt och i större databaser i samhället. De måste också ha goda kunskaper om hur förföljare agerar. ägnar förhållandevis mycket tid åt att pröva ärenden om fingerade personuppgifter, att ge stöd åt personerna och att ge stöd åt andra myndigheter och organisationer. Det stöd som ska lämna är både enklare och av mindre omfatt- ning. Det är därför inte lämpligt att jämföra med förhållandena när det gäller fingerade personuppgifter. har cirka 25 anställda som bland annat arbetar med att pröva ärenden om kvarskrivning och sekretessmarkering och att ge stöd åt dem som får någon av dessa åtgärder. Därutöver arbetar ett antal handläggare med att ta hand om deras post. Det finns även ett antal andra handläggare som handlägger skatte- ärenden och övriga folkbokföringsärenden för dessa personer. Vi bedömer att behöver ytterligare fem årsarbetskrafter för att klara arbetsuppgiften. ska också underrätta kommunen om ett skolpliktigt barn med skyddad folkbokföring flyttar till den. Vi bedömer att den totala kostnaden kan beräknas till . Vi har övervägt olika sätt att finansiera denna kostnadsökning för . Personer som kan få skyddad folkbokföring har ofta redan utsatts för brott. En möjlighet är att låta dem som döms för brott betala för verksamheten. Den som döms för brott ska, om fängelse ingår i straffskalan, betala en avgift på till Brottsoffer- fonden.1 Frågan är om denna avgift kan höjas för att på så sätt finansiera verksamheten med att ge stöd åt personer med skyddad folkbokföring. Medel från fonden får endast lämnas för att stödja forskning, utbildning, information och utvecklingsverk- 1 1 § lagen (1994:419) om brottsofferfond. Bidrag får även lämnas till ideella organisationer i form av verksamhetsstöd. Medel från fonden kan alltså inte användas för att finansiera stöd till personer med skyddad folkbokföring. Denna finansiering är således inte möjlig. Vi ser inte heller någon möjlig- het att finansiera vårt förslag via personer som döms för brott på något annat sätt. Ett annat sätt att finansiera vårt förslag är att ta medel från en annan verksamhet som får en mindre arbetsbörda med anledning av vårt förslag. Stöd till personer med kvarskrivning ges dock inte på det strukturerade sätt som vi föreslår. Vi bedömer därför att någon större kostnadsbesparing inte blir aktuell i någon annan verksamhet. Möjligen kan det bli en mycket begränsad kostnads- besparing för kommunernas verksamhet via socialnämnderna. Ett bättre stöd till personer med skyddad folkbokföring bedö- mer vi kommer att förbättra deras möjligheter att leva ett säkert och skyddat liv. Det minskar risken för att deras vistelse ska röjas eller att andra problem uppstår. Det minskar då också de myndig- hetskontakter som kan bli följden av röjandet eller problemen. Dessa minskade myndighetskontakter bör innebära en kostnads- besparing för staten. Den är dock svår att beräkna. Någon finansie- ring på detta sätt är därför inte möjlig. Vi har också undersökt om det finns något anslag med koppling till skydd och kriminalitet som normalt inte används fullt ut. Inom utgiftsområde 4 finns anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. har anslaget inte använts fullt ut. Det är dock ett rättighetsbaserat anslag och lagändringar kan innebära ett större utflöde . Möjligheten att finansiera våra förslag via detta anslag är därför begränsade. Möjligen kan 3–hämtas härifrån. En annan möjlighet att finansiera kostnaderna är att införa en avgift för ärenden om namnändring eller för beställ- ningar av personbevis. Intäkterna från namnärendena och beställ- ningarna av personbevis innebär att motsvarande belopp i anslaget kan användas för att genomföra våra förslag. De kostnader som våra förslag medför för är dock mycket begränsade i förhållande till totala anslag. Det talar för att den verksamhet vi föreslår kan utföras inom ramen för befintliga anslag. Bytet av beteckning från kvarskrivning till skyddad folkbok- föring innebär kostnader för justeringar i informationsmaterial, beslutsmallar med mera. De kostnaderna får anses ingå i Skattever- kets ordinarie uppdrag som kan täckas med nuvarande finansering. Vi föreslår att ska få biträde av vid utredning av frågor om skyddad folkbokföring, om det inte är obehövligt. bidrar i flertalet ärenden om kvarskrivning. bidrar ofta också i ärenden om sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen. Vårt förslag om att skyddad folkbokföring ska kunna ges för obestämd tid ställer dock högre krav på arbete än . Det kan innebära att behöver se över sina rutiner för att säkerställa kvaliteten i sitt uppgiftlämnande eller annat bistånd. Vi bedömer dock att arbetsuppgiften är så begränsad att arbetsbördan för inte kommer att öka mer än i liten utsträck- ning och därför inte medföra några ökade kostnader för Polis- myndigheten. 13.2.4Konsekvenser för kommuner och landsting får en ny roll som behörig att ansöka om skyddad folkbokföring för barn som får vård med stöd av LVU när syftet är att skydda barnet mot båda vårdnadshavarna. arbete med respektive ärende om vård för barn är omfattande. Denna ytterligare arbetsuppgift är snarlik det arbete som redan görs och det eventuellt ytterligare arbete som krävs är begränsat. Vi bedömer därför att arbetet inte innebär någon ytterligare kostnad för kommunerna. Kommunernas skyldighet att lämna uppgifter till i ärenden om skyddad folkbokföring får anses ingå i kommunernas uppdrag. Det är en dessutom en begränsad arbets- uppgift och föranleder ingen särskild finansiering. När fler får skyddad folkbokföring förenklar det också för kom- muner och landsting eftersom det finns särskilda regler om betal- ningsansvar vid kvarskrivning som kommer att gälla för skyddad Dessa regler innebär att någon administration med fakturering mellan kommuner inte behövs. 13.2.5Konsekvenser för alla myndigheter Alla myndigheter påverkas av den sekretessbestämmelse vi föreslår till skydd för personer med skyddad folkbokföring. För verksam- heter som omfattas av en stark sekretess innebär den ingen större skillnad, där förutsätter vi också att det finns god kompetens i offentlighet och sekretess samt bra rutiner. Det gäller exempelvis inom och hälso- och sjukvården. För verksamheter med svagare sekretess och, framför allt, verksamheter utan eller med begränsat sekretesskydd, innebär den starkare sekretessen att kompetens i sekretessfrågor behöver stärkas och nya rutiner införas. Det gäller bland annat för många kommunala verksamheter som exempelvis i ärenden om bygglov. Vi bedömer i linje med förslag att verket bör införa rutiner med en särskild sekretessmarkering för personer som har skyddad folkbokföring. Det kommer sannolikt att medföra kostnader för alla myndigheter som behandlar uppgifter om perso- ner med skyddad folkbokföring. Exempelvis kan inte avisera ut information om vilken bestämmelse en sekretess- markering grundar sig på. Flera myndigheter har sannolikt endast möjlighet att använda sig av en typ av sekretessmarkering som inte anger vilken sekretessbestämmelse som är tillämplig. har inte redovisat någon kostnadsberäkning i sitt förslag.