sou · H2B390 · 2015-01-01 00:00:00 — För spädbarn 0–6 månader har uppskattningarna av expone- ringen utgått från uppmätta koncentrationer i bröstmjölk och bröstmjölksersättning. Biomonitoringstudier visar att relativt höga halter av BPA förekommer i råmjölk (colostrum), den mjölk som produceras från den första efter förloss- ningen. Exponeringen för barn 0–6 månader är generellt något lägre än för barn , och barn som matas med bröstmjölksersättning har en lägre exponering än barn som ammas. Efsa anger att exponeringen för spädbarn som matas med mjölk- ersättning kan ha underskattats, då beräkningen utgår i från att barnen matas med BPA-fria nappflaskor och att vattnet ersätt- ningen blandas med inte kommer från tappvattenrör som relinats med BPA-läckande epoxi. I dessa fall är exponeringen högre än vad Efsa utgått i från, men det är osäkert hur många barn som omfattas. Exponeringen som modellerats fram jämfördes med uppmätta halter av BPA i urin från biomonitoringstudier. De uppmätta halterna var i snitt ungefär fyra gånger lägre än de modellerade värdena för medelexponeringen och ungefär lägre för hög exponering. Efsa konstaterar att detta tyder på att sannolik- heten att det finns okända källor till BPA är liten. Den högsta exponeringen på 1543 ng/kg kroppsvikt och dag beräknades för tonåringar. För alla grupper sker en stor del av exponeringen genom huden. Den främsta källan är i det fallet termopapper. Efsa skriver att exponeringen möjligen är överskattad, då uppskattningen av den mängd BPA som kommer in i kroppen genom huden är mycket osäker samt troligen kommer att påverka den totala uppskattade exponeringen signifikant. För spädbarn och barn är födan den huvudsakliga expone- ringsvägen. SOU 2014:90 Exponering för bisfenol A Beräknad exponering för BPA Sammanställd från Efsa, 2014 (ng/kg kroppsvikt/dag) (ng/kg kroppsvikt/dag) Spädbarn 0–, ammade Spädbarn 0–6 mån, ej ammade Spädbarn –3 mån, ammade Spädbarn 4–6 mån, ammade Spädbarn 6–12 mån Småbarn 1–3 år Barn 3–10 år Tonåringar 10–18 år Män 18–45 år Kvinnor 18–45 år Andra vuxna 45–65 år *95 percentil – motsvarar exponeringen för de av befolkningen som har den högsta exponeringen Nedan har vi utifrån Efsas uppskattningar av exponeringen be- räknat hur stor andel av exponeringen som tros komma från livs- medel respektive termopapper. Som synes exponeras barn främst genom modersmjölk eller livsmedel. Även damm bidrar till barns exponering, men uppskattningen är osäker och Efsa skriver att exponeringen troligen är överskattad. För dessa grupper antas exponering via huden inte vara en viktig källa. För barn och vuxna står, som nämnts ovan, termopapper för en stor del av exponeringen, särskilt för de av befolkningen som exponeras för högst halter. Livsmedel är dock en stor källa för exponering även i dessa grupper. Exponering för bisfenol A SOU 2014:90 Andel av exponeringen för BPA från livsmedel och termopapper Livsmedel (%) Termopapper (%) Spädbarn 0–, ammade Spädbarn 0–6 mån, ej ammade Spädbarn –3 mån, ammade Spädbarn 4–6 mån, ammade Spädbarn 6–12 mån Småbarn 1–3 år Barn 3–10 år Tonåringar 10–18 år Män 18–45 år Kvinnor 18–45 år Andra vuxna 45–65 år *95 percentil – motsvarar exponeringen för de av befolkningen som har den högsta exponeringen Efsa har inte tagit med medicintekniska produkter i sin bedömning. I stället hänvisar man till Scenihrs bedömning. Efsa anger att den del av befolkningen som exponeras via medicintekniska produkter inte är representativa för hela befolkningen. Riskbedömningar för patien- ter är också utformade på ett annat sätt än bedömningar som görs för hela befolkningen, t.ex. måste en risk-nyttobedömning göras. Dessutom hävdar man att kontakten med medicintekniska produk- ter ofta är kortvarig, till skillnad från kontakten med konsument- varor. Ett undantag från detta är tandlagningsmaterial som patienten har kvar i munnen . Efsa anger att halterna av BPA från tandlagningsmaterialen är tillbaka till samma nivåer som innan materialen sattes in i munnen efter behandlingen. Då halterna i saliven skulle kunna komma från en annan källa, skulle detta kunna ge upphov till att halterna räknas in två gånger. 4.3.2Frankrikes bedömning av exponering från födan Den franska myndigheten (Agence nationale de sécurité sanitaire de lalimentation, de lenvironnement et du travail – Franska myndigheten för livsmedel, miljö och arbetsmiljö) publicerade i Exponering för bisfenol A ett yttrande om BPA och risk för människors hälsa (Anses, 2013). Anses publicerade en rapport i vilken en exponerings- och riskbedömning för BPA (Anses, 2013) ingår. Luft, damm, jord, livsmedel och dricksvatten, samt användning av produkter som innehåller BPA har identifierats som möjliga exponeringsvägar för den franska befolkningen. Exponering via kosmetika och medicinteknisk utrustning har inte tagits med i bedömningen eftersom dessa områden ligger utanför Anses kom- petens. Exponerings- och riskbedömningen fokuserar på gravida kvinnor, med tanken att skydda det ofödda barnet. Exponerings- bedömningen har gjorts genom en beräkning av den interna dosen som anges till av den totala exponeringen baserat på studier på nedbrytning. Den interna dosen motsvarar den tillgängliga mäng- den fritt (okonjugerat) BPA inuti kroppen. Anses visar att livsmedel är den största källan till BPA () för gravida kvinnor. Mat förpackad i konservburkar står för av den totala exponeringen från livsmedel. Av dessa står kon- serverade grönsaker för 35–av exponeringen och 10–av exponeringen kommer från annan konserverad mat som fisk- och köttkonserver och färdiglagad mat. av den totala livs- medelsexponeringen kommer från icke konserverade köttproduk- ter, inälvor och charkuterier, medan 1–kommer från skaldjur. En förorening som verkar vara allmänt förekommande, och vars ursprung inte har identifierats, står för 25–av exponeringen från livsmedel. Anses rapporterar att av de 1207 livsmedelsprover som ligger till grund för exponeringsbedömning- en, var förorenade med en bakgrundsnivå av BPA på < 5 μg/kg. Tabell 4.4 Sammanställning över källor till BPA i livsmedel Fisk- och köttkonserver, färdiglagad konserverad mat Kött, inälvsmat, charkuterier Exponering för bisfenol A Anses slår fast att BPA-exponeringen för gravida kvinnor kan minskas signifikant genom att kvinnorna undviker att äta konserve- rade livsmedel, eller väljer förpackningar som inte läcker BPA. Åtgärder för att minska BPA-föroreningarna i vissa köttprodukter skulle också bidra till en minskning av exponeringen. Dricksvatten som förvaras i påfyllningsbara polykarbonatbehål- lare är en annan identifierad källa till BPA. Exponering från termopapper har beräknats separat och är inte inkluderad i den totala exponeringen på grund av den stora osäker- heten i bedömningen. För mer information om bedöm- ning av exponering via termopapper, se 3.5 nedan. Efsa har i sin exponeringsbedömning räknat om Anses interna dos (mängden fri BPA inuti kroppen) till exponering för BPA genom intag, inandning eller genom huden. Medelexponeringen från föda, damm, jord, luft och drickvatten var för vuxna, barn och gravida kvinnor 68, 69 respektive 78 ng/kg kroppsvikt och dag. 4.3.3Facet: bedömning av exponering från födan Facet (Flavourings, Additives and food Contact materials Expo- sure Tool) är ett verktyg som har utvecklats för att uppskatta exponering för ämnen i livsmedel som kommer från smakämnen, tillsatsämnen eller material i kontakt med livsmedel för olika befolkningsgrupper i . Verktyget har utvecklats i ett projekt med samma namn som har finansierats under sjunde ramprogram- met för utveckling inom forskning och teknik. Det har tagits fram av (), ett generaldirektorat under EU- kommissionen med uppdraget att förse resten av kommissionen med vetenskapligt underlag för lagstiftning. BPA har använts som ett exempel för att validera verktyget (Oldring, 2014). För att bedöma exponeringen från förpackningar har data på förekomst i förpackningarna (tillhandahållet av indu- strin), koncentration i förpackningarna och förpackningarnas ut- formning kombinerats med data på konsumtion av livsmedel. Endast livsmedel som förpackats i metallförpackningar eller glas- burkar med metallock har tagits med i bedömningen. Exponering för bisfenol A Som ett exempel gjordes en exponeringsbedömning för männi- skor mellan 19–i . Att man valde just denna grupp beror på att data från är mycket detaljerade och att befolkningen konsumerar mycket konserverad mat. Ex- poneringen uppskattades från födan uppskattades till 130 ng/kilo kroppsvikt och dag för medel exponering och 590 ng/kg kropps- vikt och dag för de av befolkningen som har den högsta exponeringen (97,5-percentil). De livsmedel som bidrog mest till exponeringen var konserverade livsmedel såsom öl, cider, läsk, pastarätter på burk, färdiglagade rätter på burk, konserverad frukt och grönsaker. Till skillnad från andra bedömningar av exponering från livs- medel som gjorts, tar denna bedömning hänsyn till information om marknadsandelar för olika livsmedel samt vilken slags lack som använts i förpackningarna (vissa lacker läcker BPA, medan andra inte gör det). Man antog även att konsumenter håller sig till samma förpackning. Slutligen bygger data på förekomst på migration från materialet snarare än förekomst i livsmedel. 4.3.4FAO/WHOs exponeringsbedömning för föda och (FN:s Livsmedels och Jordbruks- organisation och ) höll ett expertmöte om BPA i , . I rapporten från mötet (FAO/WHO, 2011) konstateras att människor i alla åldrar expone- ras för BPA i , och , baserat på biomonitoringstudier (studier på förekomst i prover från människa). I rapporten har en bedömning av exponeringen från födan gjorts. För att uppskatta den internationella exponeringen kom- binerades modellscenarier med data på koncentrationer i livsmedel. Två olika scenarier användes: scenario 1 där av konsumtio- nen kommer från förpackad mat och scenario 2 där av kon- sumtionen kommer från förpackad mat. Exponering för bisfenol A SOU 2014:90 Sammanfattning av exponering från livsmedel Sammanfattad från FAO/WHO, 2011 (μg/kg kroppsvikt/dag) 0–6 mån 2,0–2,4 2,7–4,5 0,01–0,5 0,1–1,9 0,3–0,6 6–36 mån Polykarbonatflaska, mjölkersättning + mat 0,5–0,6 1,6–3,0 0,01–0,1 0,1–1,5 Frukt, desserter, grönsaker, kött, soppa, fisk och 0,2–0,7 0,5–1,9 skaldjur, kolsyrade drycker Frukt, desserter, grönsaker, kött, soppa, fisk och 0,4–1,4 1,0–4,2 skaldjur, kolsyrade drycker, te, kaffe, alkohol Den högsta beräknade exponeringen har uppskattats för spädbarn mellan 0–6 månader som matas med mjölkersättning ur napp- flaskor av polykarbonat. Baserat på den begränsade data som finns för exponering från andra källor än livsmedel, uppskattade expertmötet att expone- ringen genom inandningen var cirka 0,003 μg/kg kroppsvikt och dag. Exponeringen från damm, jord och leksaker uppskatades till 0,0001 μg/kg kroppsvikt och dag för barn och vuxna. Expertmötet kunde inte uppskatta exponeringen från termopapper på grund av bristfälliga data på exponering genom huden och studier på be- teende. Exponering från tandlagningsmaterial togs inte med i bedömningen eftersom exponeringen anses kortvarig och inte bidra signifikant till långtidsexponering. KemI gjorde i sitt regeringsuppdrag om BPA i kassakvitton en exponerings- och riskbedömning för termopapper (KemI, 2012). I denna har man beräknat att en konsument som hanterar kassa- kvitton i värsta fall kan komma att exponeras för 1 μg BPA/kg kroppsvikt och dag. KemI konstaterar att osäkerheten i uppskatt- Exponering för bisfenol A ningen är stor eftersom data på hudabsorption av BPA är osäkra och det bara finns en studie som visar hur mycket BPA som kan övergå från kvitton till huden. Dessutom kan exponeringen variera beroende på hur många kvitton man hanterar, samt och på vilket sätt man hanterar kvittona. Slutsatsen är att det utifrån det tillgängliga underlaget är svårt att kvantifiera expone- ringen, men att de data som finns ändå visar att kvitton av termo- papper kan leda till en exponering för BPA. har föreslagit en begränsning under Reach av BPA i termopapper. I detta arbete har en s.k. bilaga XV-dossier2 samman- ställts (Anses, 2014) i vilken det ingår en exponeringsbedömning. Bedömningen omfattar exponering för gravida kvinnor vid yrkes- mässig hantering och för konsumenter. Det slås fast att kassa- personal är en särskilt utsatt grupp. En exponering för gravida vid yrkesmässig hantering har fastställts till 0,43 μg/kg kroppsvikt och dag (95-percentil – motsvarar de av befolkningen som har den högsta exponeringen). För konsumenter har man kommit fram till en exponering på 0,05 μg/kg kroppsvikt och dag (95-percentil). I båda dessa fall har man antagit att all BPA på termopappret absor- beras genom huden. Bedömningen sammanfattar även exponering från andra källor. Denna bygger på bedömningen som beskrivs i 3.2. Anses konstaterar att det finns osäkerheter i modelleringen som i fallet med yrkesmässig hantering kan innebära en under- skattning av exponeringen och för konsumenter en överskattning av exponeringen. Osäkerheten för konsumenter anses vara större än för yrkesmässig hantering. Miljöstyrelsen i uppskattade i en rapport exponeringen från kvitton (Miljöstyrelsen, 2011) för kunder och för kassapersonal. Studien inkluderade analyser av BPA-innehåll i kassakvitton och av migration från kvittona. Migrationsstudierna visar att 10–av BPA-innehållet i kvittona migrerar ut i syntetiskt framställd svett. Man kunde inte påvisa något samband mellan innehåll av BPA i termopappret och migra- tionen av BPA. Exponeringen från kvitton fastställdes till 4,3 μg/kg kroppsvikt och dag om man räknar upptag av BPA genom huden och 21,5 μg/kg kroppsvikt och dag om man räknar upptag genom huden. 2 Ett underlag till begränsningsförslag under Reach, i enlighet med bilaga XV till Reach. Exponering för bisfenol A En ny studie på upptag av BPA från termopapper publicerades (Hormann, 2014). Studien visar att handsprit som innehåller kemikalier som ökar hudupptag signifikant ökar upp- taget av BPA. Testpersoner fick hålla termopapper direkt efter att de använt handsprit och därpå äta pommes frites med samma hand. Kombinationen av BPA som togs upp genom huden och genom munnen (via pommes fritesen) ledde till en snabb ökning av halten av fri (okonjugerad) BPA i serum. Även totalhalten BPA i urinen ökade. Som man kan se ovan, har olika myndigheter gjort olika upp- skattningar av exponeringen från termopapper. Bedömningarna är osäkra eftersom man saknar information om hur mycket BPA som absorberas genom huden och om det förekommer någon nedbryt- ning av ämnet i huden. Andra faktorer som påverkar exponeringen, och som är svåra att uppskatta, är hur många kvitton som hanteras per dag, hur länge varje kvitto är i kontakt med huden samt hur stor del av handen kvittona är i kontakt med (om kvittot hålls med pincettgrepp eller knölas ihop). Vissa av bedömningarna har riktat in sig på yrkesmässig hantering, medan andra endast behandlar konsumenter. I är exponeringen från termopapper troligen lägre än i andra delar av eftersom BPA i kvitton till viss del redan har fasats ut i handeln (KemI, 2012a). För människor som hanterar termopapper som innehåller BPA i sitt arbete, t.ex. kassa- personal, är termopapper sannolikt en viktig källa för exponering. Även om de allra flesta i befolkningen endast exponeras för BPA från medicintekniska produkter under korta perioder, så är expone- ringen relevant. Vissa grupper, t.ex. dialyspatienter, vårdas och kommer därmed att ha en kronisk exponering. En annan känslig grupp är för tidigt födda barn. Enligt Karo- linska i så vårdas av alla nyfödda barn inom slutenvården. Av dessa är de flesta – – för tidigt födda, dvs. födda innan beräknad födelse3. Enligt Scenihrs bedömning är för tidigt födda barn som intensivvårdas 3 Enligt telefonsamtal med , sektionschef , . Exponering för bisfenol A den grupp som har den högsta exponeringen från medicintekniska produkter (om man bortser från den beräknade exponeringen från PVC som är mer osäker). För tidigt födda barn matas i de allra flesta fall med bröstmjölk, endera från mamman eller från en mjölkbank. De äter 1,2 till bröstmjölk/kg kroppsvikt och dag4, vilket är något mindre än vad Efsa beräknat för barn 0–6 måna- der (/kg kroppsvikt och dag). Exponeringen för BPA kan vid vård av spädbarn sammanfalla med kritiska utvecklingsfönster och kan därmed i förlängningen ge upphov till effekter som inte upp- kommer förrän i vuxen ålder. Det finns indikationer på att alla delar av det system som oskadliggör BPA inte är fullt utvecklade vid födseln (Anses, 2014) (Efsa, 2014). Detta kan innebära att nyfödda inte lika effektivt kan göra sig av med BPA och att exponeringen för denna grupp därmed är underskattad. Den sammantagna exponeringen för BPA som dessa barn utsätts för genom medicinteknik och föda kan bli hög. Om man adderar Efsas bedömning av exponering via bröstmjölk och Scenihrs uppskatt- ning av exponering från medicinteknik (se avsnitt nedan) får man ett värde på 3435 ng/kg kroppsvikt och dag. I vissa fall är det inte möjligt att undvika exponeringen för BPA genom medicintekniska produkter. I vården måste man kunna säkerställa att den medicinteknik man använder fungerar optimalt och i vissa fall finns inga bra BPA-fria alternativ. Detta gäller till exempel dialysfilter av polysulfon. I arbetar flera landsting med att fasa ut farliga ämnen från vården. I vissa fall är BPA särskilt utpekat, i andra fall omfattas BPA indirekt genom krav på att produkterna inte ska innehålla hormonstörande ämnen. Även arbetet med att fasa ut PVC innebär troligen en minskning av förekomsten av BPA i vården. Hur långt man har kommit med arbetet skiljer sig åt mellan landstingen (se 7.2.2). Scenihrs bedömning av exponeringen från medicintekniska produkter kan därför möjligen innebära en överskattning av exponeringen för de landsting där man kommit längst med utfas- ningsarbetet. Den är trots detta relevant för svenska förhållanden, eftersom den troligen speglar exponeringen i de landsting där man ännu inte kommit så långt med utfasningen. 4 Enligt telefonsamtal med , sektionschef , . Exponering för bisfenol A exponering från medicintekniska produkter Europeiska kommissionen sammankallade en veten- skaplig kommitté (Scenihr) som har granskat riskerna med BPA i medicintekniska produkter. släpptes en preliminär rapport (Scenihr, 2014) som innehåller dels en exponeringsbedöm- ning och dels en riskbedömning. En slutgiltig rapport förväntas komma . Flera olika exponeringsvägar utreddes: Kortvarig, utvändig kontakt med medicinteknisk utrustning Kort- och långvarig kontakt med tandlagningsmaterial Medel- och långvarig kontakt med implantat Långvarig kontakt med hemodialysapparater Medellång kontakt med flera olika medicintekniska produkter vid intensivvård Exponeringsbedömningen visar att patienter kan exponeras för BPA då de behandlas med medicinteknisk utrustning som inne- håller BPA. Exponering för BPA kan ske genom mun-mag-tarm- kanal, via blodet, under huden eller i bukhålan. För de tre senare exponeringsvägarna räknar man med all BPA är tillgänglig, medan exponering via munnen ger en låg tillgänglighet (). Den högsta exponeringen förekommer hos spädbarn som genomgår längre medicinsk behandling (685 ng/kg kroppsvikt och dag), vuxna som exponeras via medicintekniska produkter av BPA-innehållande PVC, för tidigt födda barn som vårdas på prematuravdelningar samt för tidigt födda barn som exponeras via BPA-innehållande PVC (se tabell 3.7). Exponeringen för BPA från PVC baseras på migrationsvärden för ftalater i PVC. Detta, tillsammans med det faktum att all PVC inte innehåller BPA, innebär att exponeringen från PVC sannolikt är en överskattning. PVC-industrin uppgav i KemIs och regeringsuppdrag (KemI, 2011) att BPA inte används vid tillverkning av PVC i . Användning vid PVC-tillverkning finns dock registrerat under Reach. Dessutom kan PVC importerad från länder utanför EU förekomma i medicintekniska produkter. Exponering för bisfenol A Scenihr skriver att exponeringen från medicintekniska produk- ter till skillnad från annan exponering ofta sker . Behandlingen kan också vara helt nödvändig för att patienten ska överleva eller slippa skador. Kommittéen slår även fast att bättre data på exponering skulle ge en bättre bedömning av risken (se avsnitt 5.3.7). Tabell 4.6 Exponering för BPA från medicintekniska produkter Sammanställd från Scenihr, 2014 Exponering (ng/kg bw/d) Spädbarn, längre medicinsk behandling För tidigt födda barn, prematuravdelningar För tidigt födda barn, PVC Exponering från dentala material Exponering från tandlagningsmaterial har utretts i Scenihrs rapport (Scenihr, 2014) samt i Bisfenol i dentala material (, 2012). kommer att uppdatera denna rapport . De flesta tandlagningsmaterial innehåller monomerer som fram- ställs från BPA. De vanligaste är metakrylater som bis-DMA, bis- GMA och bis-EMA, samt BADGE som används för att tillverka epoxi. Bis-DMA kan hydrolyseras och tillbakabilda BPA. Dentala material som kan innehålla BPA innefattar komposit- fyllningar, fissurförseglingsmaterial, plastförstärkta (resinmodifie- rade) glasjonomerfyllningar, kompositcement och ortodontiska ce- ment. BPA kan frigöras från materialet till saliven vid tandlagningen. Kompositfyllningar som polymeriseras i munnen har i studier visat sig ge upphov till uppmätbara höjningar av BPA i saliven. Frisätt- ningen sker främst efter behandlingen och bidrar till exponering för BPA via munnen och mag-tarmkanalen. (Scenihr, 2014) redovisar i sin rapport att det finns en möjlighet att exponeras för BPA via dentala material, endera från resthalter i materialet eller via tillbakabildande av bis-DMA till BPA. Exponering för bisfenol A högsta exponeringen anges till 0,06 μg BPA/dag från fissurförseg- lingar och 0,36 μg BPA/dag från kompositfyllningar. Scenihr kommer fram till att kontakt med dentala material ger en kortvarig exponering (<24 timmar) för BPA genom munnen. För barn beräknades exponeringen till 140 ng/kg kroppsvikt och dag, medan den för vuxna beräknades till 200 ng/kg kroppsvikt och dag. Den långvariga exponeringen beräknades till 2–12 ng/kg kroppsvikt och dag. Denna exponering finns med i Scenihrs be- dömning av exponering (se ovan). 4.4Studier på uppmätta halter i människa En amerikansk studie (, 2010) har undersökt förekomsten av BPA i urinen hos 389 kvinnor. Man fann fyra faktorer som korre- lerar med ökade halter av BPA i urinen. Starkast var korrelationen för konsumtion av konserverade grönsaker, följt av rökning, ftalat- exponering och yrkesmässig hantering av kvitton. Denna studie stödjer att konserverade livsmedel är den viktigaste källan och att termopapper bidrar till exponeringen. Att man fann en svagare korrelation med yrkesmässig hantering kan bero på att bara 17 kassörskor ingick i studier, men det faktum att de hade en högre halt BPA i urinen (2,8 μg BPA/g kreatin mot 2 μg BPA/g kreatin) stödjer att kvitton kan bidra till exponeringen. Studien antyder dock att exponeringen från kvitton ändå utgör en mindre del av den totala exponeringen. Inom ramen för den nationella hälsorelaterade miljöövervak- ningen som administreras av , har halterna av BPA i den svenska befolkningen studerats. Arbets- och miljö- medicin vid har i en studie mätt BPA i urinen på vuxna personer i och (, 2011). Skillnaderna mellan kön och åldersgrupper är små, men det finns en tendens till skillnader mellan yngre och äldre individer där yngre personer har något högre halter i urinen. Halterna är något högre än i studier från och , men i nivå med dem man sett i och hos barn i . I en annan rapport från Arbets- och miljömedicin vid redovisas tidstrender för BPA, BPS och BPF i urin från unga män och kvinnor (, 2014). I rapporten finns data på Exponering för bisfenol A uppmätta halter i unga män /2010 samt i unga män och kvinnor . Skillnaderna mellan könen är små. Halterna hos unga män /2010 är troligen högre än de som rapporterats i studien som beskrivs ovan (, 2011).