sou · H3B322 · 2015-03-27 00:00:00 — Totalkostnaden blir således . bör tillföras ett belopp motsvarande av totalkostnaden för utbildningen, dvs. , för att täcka administrationskostnaderna. Beloppet ska bland annat täcka arbete med att ta fram ett måldokument för utbildningen samt administration av den nationella intagningen. Beloppet är framräknat med utgångspunkt från verkets administrationskostnader för befattningsutbildningen, det så kallade rektorsprogrammet (2014b). 8.7.4En något justerad inriktning av rektorsprogrammet Förslag: Inriktningen justeras något på befattningsutbildningen för rektorer, det så kallade rektorsprogrammet. Jag föreslår att inriktningen justeras något på befattningsutbildningen för rektorer, det så kallade rektorsprogrammet. Rektorsprogrammet har upphandlats för perioden . I olika delar av utbildningen bör större vikt läggas vid frågor om styrkedjans betydelse för rektorernas möjligheter att arbeta med sitt pedagogiska ledarskap för förbättrade elevresultat. Förändringen bör gå att göra inom nuvarande måldokument eftersom det uppdrag som getts till de nya anordnarna är att utbildningen inom rektorsprogrammet ska syfta till att ge tydliga verksamhetseffekter i linje med de nationella målen för skolan och där spelar rektors pedagogiska ledarskap en central roll. I samband med planering mot detta mål bör samtliga tre kurser kunna ges med en större fokusering än på det nationella uppdraget och den lokala styrkedjan från huvudman och dennes chefer till rektorer samt lärare och elever. Det är viktigt att rektorerna får kunskap om sin Sammanfattande analys och förslag roll i den statliga styrkedjan. Rektorerna behöver kunskaper om betydelsen av det pedagogiska ledarskapet och det systematiska kvalitetsarbetet. De behöver också lära sig att ställa krav på huvudmannens och dennes företrädares stöd, ledning och styrning gentemot en hög nationell måluppfyllelse och goda elevresultat. Detta måste kunna ske utan att ytterligare medel avsätts. 8.7.5En obligatorisk fördjupningsutbildning efter rektorsprogrammet Förslag: I skollagen införs en skyldighet för skolhuvudmännen att se till att deras rektorer går en fördjupningsutbildning som påbörjas möjligt efter att det har gått rektorn avslutat rektorsprogrammet. Den närmare utformningen av utbildningen bör inte anges i lag, utan det införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om utbildningen. Utbildningen bör främst behandla det systematiska kvalitetsarbetets roll i styrkedjan för skolan. finns en möjlighet för rektorer att delta i en fortbildning som benämns Rektorslyftet, efter att de avslutat den statliga befattningsutbildningen (rektorsprogrammet) eller en äldre statlig rektorsutbildning och därefter har arbetat som rektor. Rektorslyftet motsvarar 7,5 högskolepoäng på avancerad nivå och genomförs under maximalt 2 terminer parallellt med rektors ordinarie tjänst. Fortbildningen är frivillig för huvudmannen till skillnad från rektorsprogrammet. Ett problem är att alltför få rektorer genomgår Rektorslyftet. De platser som funnits tillgängliga har inte utnyttjats till fullo. Behovet av fortbildning synes särskilt angeläget för rektorer som leder skolor där studieresultaten varit svaga . Den svaga efterfrågan på Rektorslyftet visar att huvudmännen inte i tillräcklig utsträckning ser sambandet mellan bristande resultat i skolan och brister i rektorernas pedagogiska ledarskap och därför ofta försummar att se till att rektorerna fortbildar sig inom ämnesområdet. analyser av utbildningen visar att deltagarna generellt är mycket nöjda med den fortbildning de erhåller via rektorslyftet. Jag föreslår därför att dagens erbjudande om fortbildning i pedagogiskt Sammanfattande analys och förslag ledarskap genom Rektorslyftet ska göras obligatorisk för rektorerna möjligt efter att det har gått rektorn avslutade rektorsprogrammet. Den närmare utformningen av utbildningen bör inte anges i lag, utan det införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om utbildningen. pågår ett utvecklingsarbete inom som syftar till att i större utsträckning inrikta Rektorslyftet mot rektorns pedagogiska ledarskap inom ramen för det systematiska kvalitetsarbetet, vilket ligger i linje med den utbildning jag föreslår. Inledningsvis avsatte staten till Rektorslyftet. Beloppet har sedan sänkts eftersom trots upprepade försök inte lyckats fylla alla utbildningsplatser med deltagare. medges i regleringsbrevet att belasta berörd anslagspost med för fortbildning av rektorer. Om avsätts kan med den beräkning som gäller för Rektorslyftet ca 550 platser erbjudas för en fortbildning om det systematiska kvalitetsarbetets funktion i styrkedjan, omfattande 10 högskolepoäng. bör tillföras ett belopp motsvarande av totalkostnaden för utbildningen, dvs. , för att täcka administrationskostnaderna. Kursen bör placeras på avancerad nivå för att kunna ingå i högskolans magister- eller mastersprogram i utbildningsledarskap. Den här föreslagna utbildningen fanns med som ett alternativ i den enkät som ett urval rektorer besvarade inom ramen för denna utredning och fick där ett bra gensvar. Utbildningen bör tillhandahållas av de anordnare som fått uppdrag att bedriva den statliga befattningsutbildningen för rektorer. Förslag: En utbildning inrättas för skolchefer. Jag föreslår att en utbildning inrättas för skolchefer och andra chefer över rektorerna i styrkedjan. I det enkätmaterial som redovisats ovan uttrycks ett starkt stöd för ett sådant initiativ av den aktuella gruppen chefer. Motivet för förslaget till skolchefsutbildning är att jag i utredningen vid upprepade tillfällen har konstaterat att ledning, styrning och stöd gentemot rektorsbefattningen inte fungerar Sammanfattande analys och förslag Som exempel på bristande styrning och stöd från huvudmannens förvaltningschefer kan nämnas dels vetskapen om rektorernas övertidsproblem, dels att rektorerna anger brist på tid som argument för att inte hinna arbeta med det pedagogiska ledarskapet. Med en fungerande styrkedja hade dessa problem lösts via stöd från huvudmannen eftersom problemen är centrala för kvalitetsutvecklingen och elevernas kunskapsutveckling. Det är uppenbart att det finns brister hos huvudmannen vad gäller uppföljning av verksamheten inom skolan och vad gäller effekterna av rektors pedagogiska ledarskap. Den skolchefsutbildning jag föreslår bör på ett tydligt sätt genomlysa styrkedjan. Under utbildningen bör rektorns styrproblem analyseras och dessutom bör arbetet med att åtgärda styrproblemen inledas, dvs. utbildningen ska planeras för att både vara teoretisk och praktisk med fokus på verksamhetsanalyser och stöd, styrning och ledning. Utmaningar ska identifieras och analyseras både på politisk, administrations- och rektorsnivå. Utbildningen ska innehålla professionshandledning både enskilt och i grupp. Skolchefsutbildningen föreslås bestå av 10 högskolepoäng, till en kostnad av per plats och år. Totalt föreslås 200 platser vilket troligen kan sänkas något men inledningsvis finns definitivt ett behov på denna nivå genom att gruppen saknar utbildningsmöjligheter med denna inriktning. Den totala kostnaden blir inledningsvis . bör därutöver tillföras ett belopp motsvarande av totalkostnaden för utbildningen, dvs. , för att täcka administrationskostnaderna. Utbildningen bör tillhandahållas av de anordnare som fått uppdrag att bedriva den statliga befattningsutbildningen för rektorer. 8.7.7Utbildning av lärare om skolans styrsystem Jag föreslår även en förstärkt betoning av och utrymme för kunskap och förståelse om den nationella styrkedjan inom lärarutbildningen. Förslaget ska ses som en uppmaning till lärarutbildningarna. Jag menar att dessa moment ingår i styrdokumenten för lärarutbildningen (i examensordningen) men att det inte har erhållit det utrymme som behövs för att skapa en god förståelse för skolans styrning hos de blivande lärarna. Sammanfattande analys och förslag ovan visar att lärarna saknar kunskap om rektorns arbete eller förtroende för detsamma. Lärarna uttrycker till exempel mycket lågt stöd för påståendet att rektorn utövar ett pedagogiskt ledarskap gentemot enskilda lärare. Lärarutbildningen innehåller avsnitt om skollagstiftningen men avsnitt som berör skolan som organisation och det systematiska kvalitetsarbetet som en del av den nationella styrkedjan kan förstärkas. Det betyder att styrkedjan från och regeringens fastställande av nationella mål via nationella myndigheter och skolhuvudmän till den enskilda skolan och rektorers och lärares arbete med att stödja elevernas kunskapsutveckling bör synliggöras. Därigenom kan förståelse skapas bland lärarna för de processer som krävs för en framgångsrik implementering. Kunskapen om och förståelsen av styrkedjans funktion kan utvecklas och förbättras inom de flesta av lärarutbildningarna. Kostnaden för dessa förändringar är försumbar. 8.7.8Utbildning och dialog med förtroendevalda Jag menar även att regeringen bör överväga utbildning för nämndledamöter i kommunala nämnder med ansvar för skolan. Det borde kunna ske genom regionala eller lokala konferenser. En sådan utbildning kan lämpligen anordnas året närmast efter ett allmänt val. Utbildningen kan organiseras exempelvis genom regionala eller lokala konferenser - med dialoger mellan styrkedjans olika grupper hos huvudmannen. Det är speciellt viktigt att rektorer, huvudmannens chefer över rektorer och politiker träffas för att diskutera hur styrningen via styrkedjans olika länkar kan förtydligas och förbättras. En utgångspunkt för diskussionen bör naturligen vara de problem som vi identifierat i utredningen och som även Skolinspektionen och vid många tillfällen tagit upp. Det vore av värde om dessa problem diskuteras av de grupper som direkt eller indirekt kan påverka utformningen av den lokala styrkedjan och fokusera styrningen mot uppfyllande av de nationella målen. Sammanfattande analys och förslag Jag har här tydligt angivit att många av rektorernas problem både med precisionen i det pedagogiska ledarskapet och med arbetsbelastningen är en funktion av en bristande lokal styrkedja. Jag har även argumenterat för att styrkedjan bör förstärkas genom att de olika grupperna ges en samvarierande utbildning och förhoppningsvis därigenom en gemensam uppfattning om hur utmaningarna ska lösas för att eleverna ska nå goda studieresultat. vill jag även påpeka att det finns exempel på skolhuvudmän där den lokala styrkedjan fungerar väl och rektor får det stöd, ledning och styrning som är viktig för den lokala skolans och elevernas framgång. Enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska en utredning redovisa vilka konsekvenser som utredningens förslag får för kostnader och intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. En beräkning av eventuella konsekvenser samt, i förekommande fall, förslag till finansiering ska också redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. Om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, ska detta också redovisas. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska föreskrifternas konsekvenser redovisas i en konsekvensutredning på ett sätt som motsvarar de krav som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 9.1Utredningens förslag i korthet Utredningens förslag syftar till att förbättra rektorernas arbetssituation i syfte att öka förutsättningarna för förbättrade elevresultat i skolan. Förslagen innebär ett flerårigt nationellt handlingsprogram. Programmet föreslå träda i kraft och avslutas . Därefter ska en utvärdering genomföras. Förslaget innebär i korthet följande. I skollagen införs en skyldighet för skolhuvudmännen att se till att en rektor går en fördjupningsutbildning som påbörjas möjligt efter att det har gått rektorn avslutat rektorsprogrammet. Den närmare utformningen av utbildningen bör inte anges i lag, utan det införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om utbildningen. Utbildningen bör främst behandla det systematiska kvalitetsarbetets roll i styrkedjan för skolan. Den obligatoriska fördjupningsutbildningen ska omfatta 10 högskolepoäng. Utbildningen ska dimensioneras för 550 platser . Utbildningen tillhandahålls av de anordnare som fått uppdrag att bedriva den statliga befattningsutbildningen för rektorer. En statlig rekryteringsutbildning för blivande rektorer inrättas. Utbildningen finansieras av staten som ett erbjudande till skolhuvudmännen. Rekryteringsutbildningen ska bestå av 10 högskolepoäng och dimensioneras för 500 platser . Utbildningen tillhandahålls av de anordnare som fått uppdrag att bedriva den statliga befattningsutbildningen för rektorer. En utbildning inrättas för skolchefer och andra chefer över rektorer. Utbildningen ska vara både teoretisk och praktisk med fokus på verksamhetsanalyser, stöd, styrning och ledning. Utbildningen ska innehålla professionshandledning både enskilt och i grupp. Skolchefsutbildningen ska bestå av 10 högskolepoäng. Totalt föreslås 200 platser . Utbildningen tillhandahålls av de anordnare som fått uppdrag att bedriva den statliga befattningsutbildningen för rektorer. Inriktningen på befattningsutbildningen för rektorer, det så kallade rektorsprogrammet, justeras något. Rektorsprogrammet ska i större utsträckning ge kunskaper om det nationella uppdraget och genomförandet av detta uppdrag via den lokala styrkedjan från huvudmannen och dennes chefer till rektorer och lärare. Rektorsprogrammet ska i större utsträckning förmedla kunskap till rektorerna om deras roll i skolväsendets styrkedja. Den ska också ge kunskaper som medför att rektorerna kan ställa krav på huvudmannens stöd, ledning och styrning mot en hög nationell måluppfyllelse och goda studieresultat för varje enskild elev. Inom lärarutbildningen förstärks diskussionen om betydelsen av den nationella styrkedjan. Förslaget är en uppmaning till de lärosäten som tillhandahåller lärarutbildningen. finns i examensordningarna för lärarutbildningarna moment som rör de nationella målen för skolväsendet och det organisatoriska arbetet för att uppnå dessa mål. Utrymmet för denna del av utbildningen behöver dock öka, för att skapa en god förståelse för skolans styrning hos de blivande lärarna. De avsnitt som berör det systematiska kvalitetsarbetet som en del av den nationella styrkedjan kan förstärkas. Regeringen rekommenderas överväga utbildning för nämndledamöter i kommunala nämnder med ansvar för skolan. Utbildningen kan lämpligen anordnas året närmast efter ett allmänt val. Utbildningen kan organiseras exempelvis genom regionala eller lokala konferenser - med dialoger mellan styrkedjans olika grupper hos huvudmannen. Det är speciellt viktigt att politiker, chefer och rektorer och rektorer träffas för att diskutera hur styrningen via styrkedjans olika länkar kan förtydligas och förbättras. Utbildningen kan tillhandahålls av de anordnare som fått uppdrag att bedriva den statliga befattningsutbildningen för rektorer. Nedan redogörs för förslagens konsekvenser för statsbudgeten, , , Skolinspektionen och berörda lärosäten. 9.2.1Kostnader och andra konsekvenser för staten Förslaget om obligatorisk fördjupningsutbildning omfattande 10 högskolepoäng, med 550 utbildningsplatser , beräknas kosta staten . Det befintliga Rektorslyftet är en frivillig fortbildning särskilt inriktad på det pedagogiska ledarskapet om 7,5 högskolepoäng på avancerad nivå som har pågått . Kostnaden per plats för förslaget om obligatorisk fördjupningsutbildning är beräknat med utgångspunkt från de kända kostnaderna för det befintliga Rektorslyftet. Därutöver bör medel tillföras för att medge verkets administration av utbildningen, bland annat att ta fram ett måldokument för utbildningen samt att administrera den nationella intagningen. bör tillföras ett belopp motsvarande av totalkostnaden för utbildningen, dvs. , för att täcka administrationskostnaderna. Beloppet är framräknat med utgångspunkt från verkets administrationskostnader för befattningsutbildningen, det så kallade rektorsprogrammet (2014b). Staten ska även stå för skolhuvudmännens kostnader för resor, logi, litteratur och liknande som behövs för den föreslagna obligatoriska utbildningen. Denna kostnad är beräknad till . Beräkningen är gjord med utgångspunkt från uppskattningen av motsvarande kostnader för den befintliga obligatoriska befattningsutbildningen (prop. 2009/10:27). Förslaget om en statlig rekryteringsutbildning för blivande rektorer, omfattande 10 högskolepoäng, beräknas kosta per plats. Utbildningen ska dimensioneras för 500 platser . Kostnaden är beräknad med utgångspunkt från kostnaderna för befintliga rekryteringsutbildningar som bedrivs av vissa lärosäten. Därutöver bör medel tillföras för att medge verkets administration av utbildningen. Även för denna utbildning behövs ett måldokument samt administration av den nationella intagningen. bör tillföras ett belopp motsvarande av totalkostnaden för utbildningen, dvs. , för att täcka administrationskostnaderna. Förslaget om en utbildning för skolchefer och andra chefer över rektorer, omfattande 10 högskolepoäng, med 200 utbildningsplatser , beräknas kosta per plats och år. Kostnaden är beräknad med utgångspunkt från motsvarande kostnader för rektorsprogrammet. Den totala kostnaden uppgår till . bör därutöver tillföras ett belopp motsvarande av totalkostnaden för utbildningen, dvs. , för att täcka administrationskostnaderna. Förslaget om en mindre justering av inriktningen på rektorsprogrammet, medför inga nämnvärda kostnader för staten. Utredningens uppmaning till lärarutbildningarna om att förstärka utbildningen vad gäller skolväsendets styrkedja föranleder heller inga kostnader. Utredningens rekommendation till regeringen om att överväga utbildning för nämndledamöter har inte kostnadsberäknats. De sammanlagda årliga kostnaderna för staten uppgår således till . Kostnaderna sammanfattas i tabellen nedan. Förslaget om obligatorisk fördjupningsutbildning blir, om förslaget genomförs, föremål för Skolinspektionens tillsyn och påverkar inspektionens arbete. Merarbetet för Skolinspektionen bedöms dock bli av begränsad omfattning. Förslaget om obligatorisk fördjupningsutbildning förutsätter förordningsreglering, bl.a. troligen i förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer. Ytterligare författningsreglering kräver dock överväganden som inte gjorts inom ramen för denna utredning. Den tillkommande förordningsregleringen innebär ett arbete för . Dock är merarbetet av begränsad omfattning och av engångskaraktär. Förslaget förutsätter att utbildningen kan komma i gång . Det innebär också att det inte blir någon obligatorisk fördjupningsutbildning för ”gamla rektorer” dvs. för rektorer som antingen avslutat rektorsprogrammet tidigare eller är så gamla att de inte behövt gå rektorsprogrammet alls. Inget hindrar att utbildningen ändå görs tillgänglig för dessa, men det blir alltså inte ett obligatorium för dessa rektorer. Lärosätenas kostnader för handledning inryms i de beräknade kostnaderna. Det bedöms heller inte vara nödvändigt med särskilda medel för lärosätenas utveckling av de föreslagna kurserna. Denna bedömning har gjorts med hänsyn till att förslaget innebär att de tillkommande utbildningarna ska tillhandahålls av de anordnare som fått uppdrag att bedriva den statliga befattningsutbildningen för rektorer. Kostnaderna enligt ovan, finansieras inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Finansieringen får ske inom ramen för budgetarbetet. Av det totala beloppet ska överföras från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25. Rektorslyftet har alltså pågått . avsattes för Rektorslyftet. medges i myndighetens regleringsbrev att belasta berörd anslagspost med för fortbildning av rektorer. Det betyder således att det tillkommande behovet av finansiering för den här föreslagna obligatoriska fördjupningsutbildningen, som ersätter Rektorslyftet, begränsas till . Det begränsade merarbetet för Skolinspektionen kan finansieras via myndighetens förvaltningsanslag. Förslagen berör samtliga skolhuvudmän. Det innebär att landets 290 kommuner berörs av förslaget. De fristående skolhuvudmännen berörs också. Det finns även landstingskommunala huvudmän inom skolväsendet. Vidare är staten huvudman för Specialskolan och Sameskolan. /13 fanns det enligt (2013b) totalt för alla huvudmän drygt 7 000 skolenheter i skolformerna grundskola, grundsärskola, specialskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. /12 bedrev 815 enskilda huvudmän utbildning i fristående grund- och gymnasieskolor, grundsärskolor eller gymnasiesärskolor. Antalet fristående skolor uppgick detta år till 1 339 (SOU 2013:56). Förslaget om obligatorisk fördjupningsutbildning påverkar i viss mån skolhuvudmännens planering av verksamheten. måste medge att rektorn är frånvarande under den begränsade tid som den obligatoriska fördjupningsutbildningen tar i anspråk för rektorn. Fördjupningsutbildningen ska således påbörjas möjligt efter att det har gått rektorn avslutat rektorsprogrammet. Kraven på huvudmannens planering ska förstås inte underskattas, men bedöms ändå vara hanterliga för huvudmännen. De eftersträvade effekterna med fördjupningsutbildningen dvs. ökade förutsättningar för måluppfyllelse och utveckling av verksamheten, överväger de eventuella olägenheter som förslaget kan antas medföra för skolhuvudmännen. Det bör särskilt noteras att det har varit svårt att fylla platserna i det befintliga Rektorslyftet, som alltså inte är obligatoriskt, som de deltagande rektorerna varit mycket nöjda med utbildningen. Det bör även noteras att framhållit att små kommunala huvudmän och enskilda huvudmän är underrepresenterade i nationella satsningar på skolutveckling (2013a). Ett obligatorium kan således bidra till en större likvärdighet vad gäller fördjupningsutbildning inom skolväsendet. Skolhuvudmännen kompenseras som framgått för de direkta kostnader som uppstår i form av resor, logi, litteratur och liknande som behövs för utbildningen. Eftersom alla skolhuvudmän omfattas av regleringen, leder förslaget inte till någon snedvridning av konkurrensen. Utredningens övriga förslag till utbildning är utformade som erbjudanden till huvudmännen och har därför inte samma påverkan på huvudmännens planering. 9.4Eventuella konsekvenser i övrigt Utredningens förslag antas inte innebära några nämnvärda kostnader eller negativa konsekvenser utöver ovan nämnda. Förslagen har exempelvis ingen nämnvärd inverkan på den kommunala självstyrelsen. Förslagen bedöms heller inte ha inverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män. Genom det nya tredje stycket föreskrivs en obligatorisk fördjupningsutbildning för rektorer. Skyldigheten för rektorns huvudman att se till att rektorn går igenom utbildningen inträder när det gått rektorn avslutade sin utbildning på rektorsprogrammet eller motsvarande. Det saknar betydelse om rektorn redan arbetade som rektor när denne gick igenom rektorsprogrammet. Även för den som var t.ex. förskolechef eller biträdande rektor under rektorsprogrammet, men som därefter arbetar som rektor gäller skyldigheten. Inskränkningen att utbildningen ska påbörjas möjligt sedan det gått efter avslutat rektorsprogram innebär en möjlighet att senarelägga starten för en rektor när det finns starka skäl som talar för att utbildningen skjuts upp .