sou · H3B349 · 2015-05-29 00:00:00 — Paragrafen innehåller bestämmelser om ett antal uppgifter av formell karaktär som ska finnas i revisionsberättelsen. I första stycket har i en ny punkt 4 lagts till att revisionsberättelsen ska innehålla uppgift om revisorns etableringsort. Bestämmelsen grundar sig på artikel 28.2 led g i revisorsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 8.4.5. Med etableringsort bör normalt förstås den ort, i eller utomlands, där revisorn har en fast etablering varifrån revisionen har utförts. Det kan antingen röra sig om revisorns huvudsakliga etableringsort eller om platsen för en sekundär etablering i form av ett dotterbolag eller en filial. Genom en hänvisning i 9 kap. 38 § är den nya bestämmelsen tillämplig även för koncernrevisionsberättelsen. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om innehållet i revisions- berättelsen. Bestämmelserna grundar sig på artiklarna 25a och 28.2 led f i revisorsdirektivet och har utformats i nära överensstämmelse med direktivets ordalydelse. Övervägandena finns i avsnitt 8.4.5. I första stycket anges att revisionsberättelsen ska innehålla ett ut- talande om eventuella väsentliga osäkerhetsfaktorer som avser hän- delser eller förhållanden som kan medföra betydande tvivel rörande bolagets kapacitet till fortsatt drift. Bestämmelsen motsvaras av artikel 28.2 led f i direktivet. I andra stycket anges vidare att utöver vad som följer av första stycket och bestämmelserna i 33 § får revisorn i revisionsberättelsen inte uttala sig om bolagets framtida lönsamhet eller om hur effek- tivt och ändamålsenligt styrelsen eller den verkställande direktören har bedrivit eller kommer att bedriva verksamheten. Bestämmelsen motsvaras av artikel 25a i direktivet. Genom en hänvisning i 9 kap. 38 § är bestämmelserna tillämp- liga även för koncernrevisionsberättelsen. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om åtgärder som en koncernrevisor ska vidta vid granskningen av koncernredovisningen. Bestämmelserna grundar sig på artikel 27 i revisorsdirektivet. Över- vägandena finns i avsnitt 8.3.4. De åligganden för koncernrevisorn som beskrivs i artikel 27 i direktivet, och som genom denna paragraf har införts i ABL, mot- svaras i huvudsak av de krav som ställs i revisionsstandarden 600. De nya bestämmelserna i 37 a § innebär därmed i princip endast en kodifiering av praxis. I paragrafen finns bestämmelser om innehållet i koncernrevisions- berättelsen. I första stycket har hänvisningar införts till de nya be- stämmelserna i 28 a § första stycket första meningen och andra stycket, 29 § första stycket 4 och 31 a §. Dessa bestämmelser ska således tillämpas även när det gäller koncernrevisionsberättelsen. I tredje stycket har förts in en bestämmelse motsvarande den i 28 a § första stycket andra meningen om revisorspåteckning på koncern- redovisningen när fler än en revisor har utsetts. Att samma bestämmelser ska gälla för koncernrevisionsberättel- sen som för revisionsberättelsen avseende ett enskilt bolag framgår av artikel 28.5 i revisorsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 8.4.5. I paragrafen finns bestämmelser om de uppgifter om bolagets revisor som bolaget ska anmäla för registrering i aktiebolagsregistret. I andra stycket har införts en bestämmelse om att i de fall då revisorn är ett registrerat EES-revisionsföretag ska uppgift lämnas om före- tagets organisationsnummer eller motsvarande identifikationsnum- mer. Bestämmelsen är en följd av att sådana företag, i enlighet med artikel 3a i revisorsdirektivet, enligt 9 kap. 19 § kan utses till revisor. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.4. I paragrafen, som är ny, finns en hänvisning till att bestämmelser om revision av företag av allmänt intresse finns även i revisorsför- ordningen. Bestämmelsen är av upplysningskaraktär. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.5. De nya reglerna ska träda i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 14.1. 16.3Förslaget till lag om ändring lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Se kommentaren till 8 kap. 49 a § ABL. Se kommentaren till 8 kap. 49 b § ABL. Se kommentaren till 8 kap. 49 c § ABL. Se kommentaren till 8 kap. 49 d § ABL. 8 kap. Revision och särskild granskning Se kommentaren till 9 kap. 8 § ABL. I paragrafen finns i tredje stycket bestämmelser om att ett registrerat revisionsbolag får väljas till revisor och om vilka bestämmelser som då ska gälla för den revisor som är huvudansvarig för revisionen. Stycket har kompletterats med en bestämmelse om att även ett registrerat EES-revisionsföretag får utses till revisor. Den nya bestämmelsen grundar sig på artikel 3a i revisorsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.4. Vidare har uppräkningen av de bestämmelser som ska gälla för den huvudansvarige revisorn ändrats på så sätt att hänvisningen till 8 a § om uppdragets längd och förbud att delta i revi- sionen har tagits bort. Denna fråga regleras numera för de huvud- ansvariga revisorernas del i artikel 17.7 i revisorsförordningen. Över- vägandena finns i avsnitt 13.5.5. I paragrafen finns regler som ställer krav på att minst en revisor måste vara auktoriserad i vissa större föreningar. I första stycket har lagts till en bestämmelse om att detta krav alltid gäller i en förening som är ett företag av allmänt intresse. Bestämmelsen genomför artikel 3 i revisorsdirektivet. Denna artikel är inte särskilt riktad till företag av allmänt intresse utan gäller generellt vid all revision som omfattas av direktivet. Som beskrivs i avsnitt 5.2.5 ställer unionsrätten när det gäller ekonomiska föreningar dock endast krav på att revisions- reglerna för sådana föreningar som är företag av allmänt intresse anpassas till direktivet. Som närmare redogörs för i avsnitt 6.2.4 bör kravet på auktoriserad revisor därför gälla endast vid revision av sådana föreningar. Se kommentaren till 9 kap. 21 a § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 22 a § ABL. I paragrafens första stycke föreskrivs att revisorn ska granska års- redovisningen jämte räkenskaperna samt styrelsens och verkställan- de direktörens förvaltning. har angetts att detta ska ske i den omfattning som följer av god revisionssed. Den bestämmelsen har , i enlighet med vad som föreskrivs i ABL med flera andra lagar, ändrats till att granskningen ska vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Vidare har lagts till att granskningen ska utföras med professionell skepticism. Tillägget är en följd av artikel 21.2 i revisorsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.4. Se även kommentaren till 9 kap. 3 § ABL. I paragrafen finns bestämmelser om revisionsberättelsens innehåll. De ändringar som görs syftar dels till att genomföra nya bestäm- melser i revisorsdirektivet, dels till att anpassa regleringen till vissa äldre direktivbestämmelser som inte tidigare införlivats i lagen. Över- vägandena finns i avsnitten 5.2.5. och 8.4.5. I ett nytt andra stycke har förts in regler om gemensam revisions- berättelse. Bestämmelserna gäller när en förening har flera valda revisorer. Däremot är de inte tillämpliga bara för att flera revisorer deltar i ett större granskningsuppdrag, om endast en revisor eller revisionsbyrå är vald revisor i bolaget. Bestämmelserna grundar sig på artikel 28.3 i revisorsdirektivet. I ett nytt tredje stycke har lagts till nya bestämmelser om inne- hållet i revisionsberättelsens inledning. Bestämmelserna är av formell karaktär och grundar sig på artikel 28.2 leden a och g i revisorsdirek- tivet. Det ska lämnas uppgift om dels den reviderade föreningens firma och organisationsnummer (punkt 1), dels den räkenskapsperiod som revisionsberättelsen avser (punkt 2). Dessa krav syftar till att underlätta hantering av revisionsberättelsen. Vidare ska lämnas uppgift om det eller de normsystem för redovisning som föreningen har tillämpat (punkt 3). Med normsystem för redovisning avses det regelverk som föreningen har tillämpat i sin redovisning, till exempel årsredovisningslagen. För aktiebolag finns motsvarande reglering i 9 kap. 29 § ABL. I revisionsberättelsen ska också finnas uppgift om revisorns etable- ringsort (punkt 4). Med etableringsort bör normalt förstås den ort, i eller utomlands, där revisorn har en fast etablering varifrån revisionen har utförts. Det kan antingen röra sig om revisorns huvudsakliga etableringsort eller om platsen för en sekundär etable- ring i form av ett dotterbolag eller en filial. I fjärde stycket finns en ny bestämmelse om att revisionsberättelsen ska dateras och undertecknas av revisorn. Bestämmelsen grundar sig på artikel 28.4 i revisorsdirektivet. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om revisionsberättel- sens innehåll för ekonomiska föreningar som är företag av allmänt intresse. På samma sätt som ändringarna i 13 § syftar paragrafen dels till att genomföra nya bestämmelser i revisorsdirektivet, dels till att anpassa regleringen till vissa äldre direktivbestämmelser som inte tidigare införlivats i lagen. Den motsvarande direktivregleringen är inte särskilt riktad till företag av allmänt intresse utan gäller generellt vid all revision som omfattas av direktivet. Som beskrivs i avsnitt 5.2.5 ställer unions- rätten när det gäller ekonomiska föreningar dock endast krav på att sådana föreningar som är företag av allmänt intresse revideras enligt regler som anpassats till direktivet. Som närmare redogörs för i avsnitt 8.4.5 bör tillämpningsområdet för bestämmelserna i paragrafen därför avgränsas till revision av sådana föreningar. Detta framgår av paragrafens första stycke. I andra stycket finns en bestämmelse om att det i revisions- berättelsen ska anges vilket eller vilka normsystem för revision som revisorn har tillämpat. Ett sådant normsystem är . I punkten 1 finns en regel om skyldighet för revisorn att i revisionsberättelsen ange om han eller hon har en mening som avviker från styrelsens eller annan revisors. I punkten 2 föreskrivs att revisorn ska ange om revisionens inriktning eller omfattning är begränsad. Det kan till exempel vara fråga om en avvikelse som består i att revisorn uttalar sig med reservation för något förhållande som han eller hon inte har kunnat kontrollera. I punkten 3 finns en regel som innebär att revisorn särskilt ska ange i revisionsberättelsen om begränsningen är av den art att revisorn inte kan göra något uttalande enligt 8 kap. Motsvarande reglering som införs i 13 a § andra stycket för ekonomiska föreningar av allmänt intresse finns för aktiebolag i 9 kap. 30 § ABL. Bestämmelserna grundar sig på artikel 28.2 leden b och c i revisorsdirektivet. I tredje stycket anges att revisionsberättelsen ska innehålla ett uttalande om eventuella väsentliga osäkerhetsfaktorer som avser hän- delser eller förhållanden som kan medföra betydande tvivel rörande föreningens kapacitet till fortsatt drift. Bestämmelsen motsvaras av artikel 28.2 led f i direktivet. I fjärde stycket föreskrivs att utöver vad som följer av tredje stycket och bestämmelserna i 8 kap. 13 § lagen om ekonomiska föreningar får revisorn i revisionsberättelsen inte uttala sig om föreningens framtida lönsamhet eller om hur effektivt och ändamålsenligt styrel- sen eller den verkställande direktören har bedrivit eller kommer att bedriva verksamheten. Bestämmelsen motsvaras av artikel 25a i direktivet. I femte stycket anges att bestämmelserna i andra–fjärde styckena gäller även för koncernrevisionsberättelsen. Bestämmelsen grundar sig på artikel 28.5 i direktivet. Se kommentaren till 9 kap. 37 a § ABL. I paragrafen finns bestämmelser om anmälan om vem som utsetts till revisor i en ekonomisk förening för registrering hos . I andra stycket, som reglerar anmälans innehåll, har gjorts ett tillägg om de uppgifter som ska lämnas när ett registrerat valts som revisor. Bestämmelsen är en följd av att sådana före- tag, i enlighet med artikel 3a i revisorsdirektivet, enligt 3 § kan utses till revisor. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.4. Se kommentaren till 9 kap. 49 § ABL. De nya reglerna ska träda i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 14.1. 16.4Förslaget till lag om ändring sparbankslagen (1987:619) Se kommentaren till 8 kap. 49 a § ABL. Samtliga sparbanker har till- stånd att bedriva rörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finan- sieringsrörelse och är därmed skyldiga att följa de regler som gäller för företag av allmänt intresse. I paragrafen, som är ny, finns ett undantag från skyldigheten att ha ett revisionsutskott. Undantaget har utformats som en hänvisning till motsvarande bestämmelse i revisorsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 13.3.4. Övriga undantag som föreskrivs i artikel 39.3 i direktivet är inte relevanta för sparbanker och har därför inte tagits med i paragrafen. Se kommentaren till 8 kap. 49 c § ABL. Se kommentaren till 8 kap. 49 d § ABL. 4 a kap. Revision Se kommentaren till 9 kap. 8 § ABL. Paragrafen innehåller bestämmelser om längsta möjliga mandattid för revisorn. har angetts att uppdraget som revisor för en sparbank, vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, får gälla i högst i följd. Den bestämmelsen har grundats på artikel 42 i revisorsdirektivet som har upphävts. Bestämmelser om revisionsuppdragets varaktighet finns numera i artikel 17 i revisorsförordningen. Enligt dessa bestämmelser är huvud- regeln att revisionsuppdraget får fortgå i som längst . grafen föreskrivs ett undantag från denna huvudregel som gäller för personliga revisorsuppdrag, dvs. när revisorn är en fysisk person. För sådana uppdrag ska fortfarande gälla en längsta möjliga mandattid . Den bestämmelse om karenstid innan revisorn återigen får delta i revisionen som funnits i paragrafens andra stycke har tagits bort. Bestämmelser om detta finns nu i artikel 17 i revisorsförord- ningen. Övervägandena finns i avsnitt 13.5.5. Se kommentaren till 9 kap. 19 § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 22 a § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 3 § ABL. I paragrafen har förts in ett nytt andra stycke. Se vidare kommen- taren till 9 kap. 28 a § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 29 § ABL. Av 4 a kap. 17 § följer att reglerna är tillämpliga även för koncernrevisionsberättelsen. Se kommentaren till 9 kap. 31 a § ABL. Av 4 a kap. 17 § följer att reglerna är tillämpliga även för koncernrevisionsberättelsen. Se kommentaren till 9 kap. 37 a § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 47 § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 49 § ABL. De nya reglerna ska träda i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 14.1. 16.5Förslaget till lag om ändring lagen (1995:1570) om medlemsbanker 6 kap. Medlemsbankens ledning Se kommentaren till 8 kap. 49 a § ABL. Samtliga medlemsbanker har tillstånd att bedriva rörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse och är därmed skyldiga att följa de regler som gäller för företag av allmänt intresse. I paragrafen, som är ny, finns ett undantag från skyldigheten att ha ett revisionsutskott. Undantaget har utformats som en hänvisning till motsvarande bestämmelse i revisorsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 13.3.4. Övriga undantag som föreskrivs i artikel 39.3 i direktivet är inte relevanta för medlemsbanker och har därför inte tagits med i paragrafen. Se kommentaren till 8 kap. 49 c § ABL. Se kommentaren till 8 kap. 49 d § ABL. 7 a kap. Revision Se kommentaren till 9 kap. 8 § ABL. Paragrafen innehåller bestämmelser om längsta möjliga mandattid för revisorn. har angetts att uppdraget som revisor för en med- lemsbank, vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, får gälla i högst i följd. Den bestämmel- sen har grundat sig på artikel 42 i revisorsdirektivet som har upp- hävts. Bestämmelser om revisionsuppdragets varaktighet finns numera i artikel 17 i revisorsförordningen. Enligt dessa bestämmelser är huvudregeln att revisionsuppdraget får fortgå i som längst . I paragrafen föreskrivs ett undantag från denna huvudregel som gäller för personliga revisorsuppdrag, dvs. när revisorn är en fysisk person. För sådana uppdrag ska fortfarande gälla en längsta möjliga mandat- tid . Den bestämmelse om karenstid innan revisorn återigen får delta i revisionen som funnits i paragrafens andra stycke har tagits bort. Bestämmelser om detta finns nu i artikel 17 i revisorsförord- ningen. Övervägandena finns i avsnitt 13.5.5. Se kommentaren till 9 kap. 19 § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 22 a § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 3 § ABL. I paragrafen har förts in ett nytt andra stycke. Se vidare kommen- taren till 9 kap. 28 a § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 29 § ABL. Av 4 a kap. 17 § följer att reglerna är tillämpliga även för koncernrevisionsberättelsen. Se kommentaren till 9 kap. 31 a § ABL. Av 4 a kap. 17 § följer att reglerna är tillämpliga även för koncernrevisionsberättelsen. Se kommentaren till 9 kap. 37 a § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 47 § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 49 § ABL. De nya reglerna ska träda i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 14.1. 16.6Förslaget till lag om ändring revisionslagen (1999:1079) Se kommentaren till 9 kap. 3 § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 8 § ABL. I paragrafen finns bestämmelser om att ett registrerat revisionsbolag får väljas till revisor och om vilka bestämmelser som då ska gälla för den revisor som är huvudansvarig för revisionen. I första stycket har införts en bestämmelse om att även ett registrerat får utses till revisor. Bestämmelsen grundar sig på artikel 3a i revisorsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.4. Se kommentaren till 9 kap. 28 a § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 29 § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 31 a § ABL. Se kommentaren till 9 kap. 37 a § ABL. I paragrafen finns bestämmelser om innehållet i koncernrevisions- berättelsen. I första stycket har förts in hänvisningar till de nya reglerna i 27 a § första stycket första meningen och andra stycket, 27 b § första stycket 4 och 27 d §. Vidare har följdändringar skett på grund av att paragrafer har fått nya paragrafnummer. I andra stycket har förts in en bestämmelse motsvarande den i 27 a § om revisorspåteck- ning på koncernredovisningen när fler än en revisor har utsetts. Att samma bestämmelser ska gälla för koncernrevisionsberättelsen som för revisionsberättelsen avseende ett enskilt företag framgår av artikel 28.5 i revisorsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 8.4.5. De nya reglerna ska träda i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 14.1. Särskilt yttrande av experterna och Grunden för EUs s.k. revisionspaket lades i och med presentationen av en grönbok. därefter och fram till beslut har ett flertal olika versioner dis- kuterats, inte bara när det gäller innehållet utan även sättet att reglera. Det slutgiltiga resultatet presenterades dels i en förordning som tar sikte på lagstadgad revision av företag av allmänt intresse, dels i ett ändringsdirektiv till revisorsdirektivet . Båda rättsakterna ska träda i kraft . Utredningens uppdrag har varit att föreslå hur direktivet ska implementeras och anpassa den svenska lagstiftningen till bestämmelserna i förordningen. Eftersom vissa frågor regleras i både förordningen och direktivet och då hela paketet ska tillämpas från samma datum vill vi framhålla vikten av att reglerna ses som just en paketlösning. Till exempel anser vi att en konsekvensbeskrivning där man hade redogjort för följderna av såväl införandet av förordningen som direktivet hade varit att föredra då en sådan beskrivning hade gett en mer rättvisande bild av paketets effekter. På de grunder som utredaren har anfört instämmer vi i utredning- ens huvudförslag, dvs. att administrativa sanktionsavgifter endast ska kunna aktualiseras när en revisor överträder förbudet att tillträda viss befattning hos revisionsklienten innan en viss karenstid löpt ut. För det fall regeringen skulle anse att en korrekt implemen- tering av direktivet förutsätter att sanktionsavgifter ska omfatta fler situationer motsätter vi oss de belopp som föreslagits. Till skillnad från andra yrkesprofessioner är revisorer redan före- mål för ett omfattande regelverk som inkluderar inte bara själva utövandet av uppdraget, utan även en statlig tillsyn och regler för skadeståndsansvar. Vid fastställandet av sanktionsavgifternas storlek måste därför hänsyn tas till att revisorer, utöver risken för sank- tionsavgifter, dessutom riskerar disciplinära påföljder som exempelvis ett upphävande av auktorisationen. De skadeståndsbelopp som nu- mera förekommer, och har prövats av domstol, har dessutom visat sig kunna uppgå till avsevärda belopp. När det gäller sanktionsavgifternas storlek anges inga belopp i själva direktivtexten. Däremot anges i direktivets ingress (p.16) att beloppen ska ha ”en verkligt avskräckande verkan”. Det däri nämnda exemplet om är i vart fall för svenska revisorer inte bara avskräckande utan helt verklighetsfrämmande. Vad som anges i ingressen är dessutom – till skillnad från direktivets artiklar – inte bindande för medlemsstaterna. I det alternativa förslaget (bilaga 7 Alternativ till utredningens förslag) föreslås för en fysisk person ett maximibelopp om och om över- trädelsen har skett inom ramen för ett revisionsuppdrag som avser ett företag av allmänt intresse. Vi har inga invändningar mot att det görs en uppdelning beroende på typen av revisionsuppdrag. Däremot anser vi att redan är ett mycket högt belopp som i kombination med utdömande av annan disciplinär åtgärd framstår som en orimligt sträng påföljd. Vi anser att regeringen inte bara vid bedömningen av sanktionsavgifternas belopp i enskilda fall utan även vid fastställandet av maximibeloppen, bör ta hänsyn till den genomsnittliga inkomsten för revisorer som utför de respektive revisionsuppdragen. På samma sätt är de procenttal som föreslagits i det alternativa förslaget om en respektive av omsättningen för regi- strerade revisionsbolag orimligt höga. Att ett registrerat revisions- bolag skulle riskera att få ett vitesbelopp om av dess totala årsomsättning för brister hänförliga till ett revisionsuppdrag kan inte motiveras. Dessa beloppsnivåer föreslogs i tidigare förslag från kommissionen men förkastades och ersattes med skrivningar där inga belopp angavs. Att därför ändå reglera utifrån dessa nivåer måste därför ifrågasättas. I sammanhanget kan även noteras att utredningen, som huvud- förslag, inte har föreslagit att administrativa sanktionsavgifter över- huvudtaget ska kunna träffa företag av allmänt intresse, detta trots att de omfattas av samma skrivningar i ingressen (p. 15) som revisorer och registrerade revisionsbolag. Även i det alternativa förslaget har vitesbeloppen avseende företrädare för företag av allmänt intresse begränsats till högst för fysiska personer och högst en procent av företagets omsättning för juridiska personer. Orimligt höga maximibelopp sammantaget med risken för andra disciplinära påföljder och skadestånd kan befaras medföra att branschens attraktionskraft sjunker. En sådan utveckling skulle gå stick i stäv med ett av huvudsyftena bakom framtagandet av EUs revisionspaket, nämligen att säkerställa att det finns tillräckligt många kompetenta revisorer på marknaden. Alltför höga sanktionsavgifter kan dessutom antas få effekten att revisionsmarknaden avseende företag av allmänt intresse snarare koncentreras än mer till ”Big 4” än uppmuntrar mindre och medelstora revisionsbyråer att närma sig den. Förbudet att nyttja möjligheten att förlänga revisionsuppdrag i finansiella företag Utredningen föreslår att möjligheten att förlänga revisionsuppdraget utöver med ytterligare tio respektive (gemensam revision) i företag av allmänt intresse inte ska gälla finansiella företag. Vi förespråkar en lösning som tillåter att alla företag av allmänt intresse kan förlänga revisionsuppdragen i enlighet med vad förord- ningen medger. Enligt vår uppfattning är det ytterst tveksamt om det ens är möjligt att särskilja en viss kategori företag av allmänt intresse i samband med nyttjandet av ”member states options”. Det står visserligen inte uttryckligen angivet i förordningen att det är förbjudet, men det avviker från den regleringsmetod som EU har använt när medlemsstaterna har getts möjlighet att nyttja undantag.