sou · H2B391 · 2015-01-01 00:00:00 — Det är en åtgärd skulle förenkla för unga transpersoner att röra sig i det offentliga rummet som det har en etisk aspekt i den meningen att det kan bidra till ökade livskvalitet för gruppen, inte minst för att den unge kan få ett rättsligt erkännande av sin identitet. En möjlighet till ändring av juridiskt kön kan därför anses ha stor betydelse ur ett mänskligt perspektiv. 14.4.5Unga som har fyllt föreslås kunna ansöka om ändring av juridiskt kön själva Utredningens bedömning: En tidsenlig syn på barn är att de är kompetenta subjekt. Den som har fyllt anses ha uppnått en sådan ålder och mognad att vederbörande själv, och oberoende av vårdnadshavarens samtycke, kan ansöka om ändring av det juridiska kön som har registrerats för vederbörande i folkbok- föringen Utredningens förslag: Den som har fyllt ska själv kunna ansöka om ändring av juridiskt kön, oberoende av vårdnads- havarens samtycke eller inställning till ändringen. Det är utan tvekan så att unga transpersoner i vissa fall har behov av att kunna ändra sitt juridiska kön i folkbokföringen och därmed tilldelas ett nytt personnummer. Frågan om den unges könsidenti- tet och därmed den unges juridiska kön kan ge upphov till en kon- flikt mellan å ena sidan vårdnadshavarens rätt och skyldighet att bestämma i den unges personliga angelägenheter och å andra sidan den unges rätt till självbestämmande i takt med stigande ålder och utveckling. Undersökningar av levnadsförhållandena för bland annat unga transpersoner visar hur barn och föräldrar inte alltid är överens när det gäller den unges könsidentitet. Som framhållits tidigare präglas vårt samhälle av heteronormativitet. En ung transperson som överskrider hetero- normativitetens normer och föreställningar befinner sig i en utsatt Våra överväganden och förslag situation och utsattheten kan finnas även i familjen. Det kan uppstå låsningar och konflikter i fråga om den unges könsidentitet. Vård- nadshavaren kan anse att det inte finns något problem eller vill lösa dem på annat sätt. Det förekommer att barn kastas ut hemifrån med allvarliga relationsproblem till föräldrarna och att kontakterna med föräldrarna har upphört eller försvårats avsevärt. En samför- ståndslösning mellan den unga och vårdnadshavaren är helt enkelt inte aktuell.22 På grund av den betydelse som en ändring av det juridiska könet har för den enskilda individen är det enligt utred- ningens bedömning viktigt att undvika konflikter mellan den ungas ökade bestämmanderätt, i takt med ålder och mognad, och vård- nadshavarens rätt att bestämma i den unges personliga angelägen- heter. Det är motiverat att föräldraperspektivet får stå tillbaka för barnets bästa, eftersom det handlar om något så centralt som den unges könsidentitet. Utredningens bedömning är att den som har fyllt får anses ha uppnått en sådan ålder och mognad att vederbörande kan tillgodogöra sig information och överblicka kon- sekvenserna av ett beslut om ändring av juridiskt kön. Bestäm- manderätten ska därför tillkomma den unge själv. Att bestämmanderätten ska tillkomma den som har fyllt får anses vara ett uttryck en tidsenlig syn på barn som kompetenta subjekt23 och att barns bestämmanderätt ska öka med stigande ålder. Det är också ett uttryck för att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. En persons könsidentitet, vare sig personen är ung eller vuxen, är en integrerad del av personligheten och en av de mest grundläggande aspekterna av självbestämmande, värdighet och fri- het.24 En rätt för unga som har fyllt att själva ansöka om ändring av juridiskt kön anses vara en åtgärd som kan bidra till en ökad livskvalitet för unga transpersoner genom att det utgör ett rättsligt erkännande av deras egenidentifierade könsidentitet. Att unga som har fyllt själva ska kunna ansökan om ändring av juridiskt kön är ett ingrepp i vårdnadshavarens rättigheter. Ett sådant ingrepp måste vara nödvändigt för att tillgodose ett legitimt intresse och vara proportionerligt på det som krävs enligt artikel 8.2 i 2012/13:10, s. 105. SOU 2009:68, s. 350–351. 24Regeringskansliet, Yogyakartaprinciperna. Principer om tillämpning av det internationella skyddet av de mänskliga rättigheterna vad gäller sexuell läggning och könsidentitet, s. 11. Våra överväganden och förslag Utredningens bedömning är, som beskrivs ovan, att det är viktigt att föräldraperspektivet får stå tillbaka i frågor om den unges könsidenitet, med hänsyn till barnets bästa.25 Som en följd av förslaget att den som har fyllt själv ska kunna ansöka om ändring av juridiskt kön föreslår utredningen att det ska införas en särskild bestämmelse som ger uttryck för att den som har fyllt själv har rätt att föra sin talan i mål och ärenden enligt lagen om ändring av juridiskt kön. Vidare är det, för att bestämmanderätten verkligen ska tillkomma den unge, viktigt att vårdnadshavaren saknar möjligheter att överklaga beslut om ändring av juridiskt kön. 14.4.6Skatteverket ska informera socialnämnden i vissa fall Utredningens bedömning: Möjligheten för en person som har fyllt att själv ansöka om ändring av juridiskt kön får inte försätta eller bidra till att försätta den unge i en utsatt situation i hemmet. När en person som har fyllt men inte ansöker om ändring av juridiskt kön i folkbokföringen och vårdnadshavaren har en annan inställning än den unge, eller om vårdnadshavarens inställning inte framgår av ansökan, ska informera socialnämnden om detta. åläggs att kontakta den unge i syfte att göra en bedömning av om den unge kan vara i behov av stöd och hjälp från social- nämnden. Utredningens förslag: En bestämmelse av vilken det framgår att ska informera socialnämnden föreslås i lagen om ändring av juridiskt kön. En ny bestämmelse föreslås i socialtjänstlagen (2001:453). Av bestämmelsen ska det framgå att socialnämnden, efter infor- mation från , genast ska kontakta den unge i syfte att göra en bedömning av om den unge är i behov av skydd. En sådan bedömning ska dokumenteras. 2012/13:10, s. 106. Våra överväganden och förslag Möjligheten för den som har fyllt att själv ansöka om ändring av juridiskt kön, oberoende av vårdnadshavarens samtycke, inne- bär, som beskrivits tidigare, en inskränkning i vårdnadshavarens rättigheter. Det innebär också ett ökat självbestämmande för den unge. En viktig utgångspunkt för utredningens arbete, särskilt i ljuset av de rapporter som finns avseende levnadsförhållandena för unga transpersoner, är att den självbestämmanderätt som tillkom- mer den unge genom förslaget inte ska försätta eller bidra till att försätta den unge i en utsatt situation i hemmet. Ansvar för barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa har . För att ansvarig socialnämnd ska kunna ge den unge stöd och skydd i sådana fall där situationen kräver det, måste emellertid socialnämnden får information om den unges situation. För att säkerställa att socialnämnden får information om unga som på egen hand ansöker om ändring av juridiskt kön före- slås, att ska informera socialnämnden i sådana fall där vårdnadshavarens inställning i frågan skiljer sig från den unges eller inte framgår av den unges ansökan till . Efter informa- tion från ska socialnämnden kontakta den unge i syfte att göra en bedömning av om vederbörande kan vara i behov av stöd och hjälp från socialnämnden. Som beskrivs ovan är det alltså den unge som ska kontaktas, och inte vårdnadshavaren. Utredningens bedömning är att den som har fyllt själv kan informera socialnämnden om sin situation och den unge ges, genom att vederbörande blir kontaktad av social- nämnden, en möjlighet att be om hjälp. Ett viktigt påpekande i detta sammanhang är att det är centralt att personal dels har kunskap om den problematik som i vissa fall förekommer i familjer där ungas könsidentitet inte accepteras, dels att den unge inte möts av kränkande bemötande eller behandling i sina kontak- ter med . roll är inte att påverka den unge när det gäller beslutet om ändring av juridiskt kön utan att stötta den unge i processen när vederbörande har valt att ansöka om ändring av juridiskt kön. Det är således som enligt vårt förslag åläggs att informera socialnämnden när vårdnadshavarens inställning i frågan om juridiskt kön skiljer sig från den unges eller inte framgår av den unges ansökan. Det är inte fråga om en sådan anmälningsskyldighet som föreskrivs i 14 kap. 1 § SoL. Vår bedömning är emellertid att Våra överväganden och förslag socialnämnden ska följa de handläggningsregler som aktualiseras i samband med en anmälan enligt 14 kap. 1 § SoL. Vårt förslag är att socialnämnden, i likhet med vad som gäller vid en anmälan, genast ska kontakta den unge i syfte att göra en bedömning av om den unge är i behov av skydd. En sådan bedömning ska dokumenteras. Vidare föreslår vi att beslut att inleda eller inte in- leda utredning ska, om det inte finns synnerliga skäl, fattas från det att den unge kontaktades. Ett sådant beslut behöver dock inte fattas om det redan pågår en utredning om den unge.26 Att vårdnadshavarens inställning i frågan skiljer sig från den unges eller inte framgår av ansökan innebär inte per automatik att den unge är i behov av stöd, hjälp eller skydd av socialnämnden. Informationsskyldigheten bygger alltså inte, såsom anmälnings- skyldigheten i 14 kap. 1 § SoL, på att myndigheter och yrkesverk- samma har kännedom om eller misstänker att barn far illa. Infor- mationsskyldigheten är i stället motiverad av den kunskap som finns rörande unga transpersoners levnadsförhållanden och de pro- blem som i vissa familjer uppkommer när den unge kommer ut med sin egenidentifierade könsidentitet. Genom att informerar socialnämnden och socialnämnden i sin tur tar kontakt med den unge kan den unges situation uppmärksammas i sådana fall där det är nödvändigt. 14.4.7Barn och unga som har fyllt men inte föreslås kunna ansöka tillsammans med vårdnadshavaren Utredningens bedömning: Den som har fyllt men inte kan ansöka om ändring av juridiskt kön tillsammans med vårdnadshavaren. I de fall den unge har två vårdnadshavare och enbart en av dem samtycker till ändringen ska socialnämnden kunna besluta att ändringen får ske utan den andra vårdnadshavarens sam- tycke, om det krävs med hänsyn till barnets bästa. 11 kap. 1 a § SoL. Våra överväganden och förslag Utredningens förslag: En särskild bestämmelse om möjligheten till ändring av juridiskt kön för barn och unga som har fyllt men inte föreslås i lagen om ändring av juridiskt kön. Ett tillägg i 6 kap. 13 a § FB föreslås när det gäller social- nämndens möjligheter att besluta att en ändring får ske utan den andra vårdnadshavarens samtycke, om det krävs med hänsyn till barnets bästa. Frågan om en persons könsidentitet och därmed frågan om en persons behov av att ändra juridiskt kön är inte knuten till en viss ålder. beaktar utredningen att utvecklingen av en persons könsidentitet är en process som tar tid och som behöver få ta tid. Denna utredning bedömer att en möjlighet för barn och unga att ändra juridiskt kön inte bör finnas , med undantag för barn och unga med medfödd avvikelse i köns- utvecklingen. Förslaget till en särskild bestämmelse för just denna grupp beskrivs i avsnittet nedan. Utredningens bedömning är att en ung person som har fyllt men inte , i allmänhet inte har uppnått en sådan ålder och mognad att den unges önskemål ensamt ska ha avgörande betydelse vid en avvägning mellan vårdnadshavarens ansvar och rätt att bestämma vad som är bäst för barnet och barnets bestämmanderätt. En person som har fyllt men inte ges därför möjlighet att tillsammans med sin vårdnadshavare ansöka om ändring av juridiskt kön. En ändring av den unges juridiska kön i dessa fall förutsätter alltså både den unges och vårdnadshavarens samtycke. Den unges könsidentitet är ett spörsmål som i likhet med andra frågor kan ge upphov till konflikter vårdnadshavarna emellan. På grund av den betydelse som ett rättsligt erkännande av en persons egenidentifierade könsidentitet kan ha för den unge är det viktigt att socialnämnden kan besluta att en ändring får ske utan den andra vårdnadshavarens samtycke, om det krävs med hänsyn till barnets bästa. En sådan möjlighet för socialnämnden innebär att vårdnads- havarnas konflikter inte tillåts utgöra ett hinder när en ändring av juridiskt kön anses vara barnets bästa. Bestämmelsen innebär en inskränkning av vårdnadshavarens bestämmanderätt, när det finns ett tydligt behov hos den unge att få till stånd denna ändring. En ändring av juridiskt kön kan inte antas vara i enlighet med barnets bästa i alla fall. En farhåga som lyfts i samband med utred- Våra överväganden och förslag ningens arbete är hur vi förhindrar att en förälder tvingar in ett barn i en könsidentitet som inte är dess egen, dvs. i en sådan situation som många unga transpersoner befinner sig . Detta skulle påverka den unges välmående och hälsa. Ändring av juridiskt kön för barn som har fyllt men inte förutsätter att den unge själv lämnar sitt samtycke, vilket får anses innebära ett skydd mot att beslut fattas över huvudet på den unge. När vårdnads- havarna inte är överens i frågan spelar socialnämnden en viktig roll när det gäller att skydda barnet från ändringar som är felaktiga där- för att de inte kan anses vara i enlighet med barnets bästa. Viktigt att ha i åtanke är att den unge också kan anses skyddad genom att processen att ändra det juridiska könet är enkel, snabb och transpa- rent. I detta ligger bland annat att det juridiska könet kan ändras . Vår bedömning är således att faran inte främst ligger i den administrativa ändringen av det juridiska könet utan snarare i den unges hemförhållanden och att vårdnadshavaren måhända tvingar den unge ett leva i en könsidentitet som inte är dennes egen. Ett sådant tvång från vårdnadshavarens sida bottnar i så fall i problem hos denne och inte i att det finns en rättslig möjlighet att ändra juridiskt kön. Det är således viktigt att exempelvis förskola, skola, barnavårdscentraler och hälso- och sjukvården anmäler eventuell oro för barnet till , i enlighet med den anmälnings- skyldighet som föreskrivs i SoL. Som framhållits tidigare ska socialnämndens beslut att ändringen får vidtas utan den ena vårdnadshavarens samtycke vara motiverat av hänsyn till barnets bästa. Detta förutsätter en bedömning av vilket behov den unge har av att få till stånd en ändring av det juridiska könet och hur nödvändigt det är att social- nämnden ingriper. Det måste finnas ett påtagligt och tydligt behov i det enskilda fallet.27 Eftersom den unge själv måste lämna sitt samtycke till ändringen av det juridiska könet är ett klarläggande av barnets inställning och barnets vilja, med hänsyn till barnets ålder och mognad, ett viktigt led i socialnämndens utredning. Vidare ska båda vårdnadshavarnas inställning klarläggas. Den ena vårdnads- havarens inställning och anledning till att inte samtycka ska vägas mot ändringens betydelse för barnet. De båda vårdnadshavarnas uppgifter bör tas på lika stort allvar. Ett led i utredningen, när den 27 Se Prop. 2011/12 :53, s. 26–28. Våra överväganden och förslag unge har kontakt med exempelvis hälso- och sjukvården, kan vara att socialnämndens bedömning görs med ledning av uppfattningen hos vårdgivaren.28 14.4.8Ändring av juridiskt kön för barn med medfödd avvikelse i könsutvecklingen Utredningens bedömning: För barn med medfödd avvikelse i könsutvecklingen kan behovet av ändring av det juridiska könet uppkomma . En möjlighet till ändring av det juridiska könet ska därför finnas för barn med medfödd avvikelse i könsutvecklingen. En förutsätt- ning för att en ändring ska kunna komma till stånd är att det till ansökan bifogas ett intyg som visar att en ändring är i enlighet med utvecklingen av barnets könsidentitet och i enlighet med barnets vilja, med beaktande av barnets ålder och mognad. Utredningens förslag: En särskild bestämmelse om möjlig- heterna till ändring av juridiskt kön för barn med medfödd avvikelse i könsutvecklingen föreslås i lagen om ändring av juridiskt kön. Målgruppen för de förslag vi lämnar i detta betänkande är trans- personer och särskilt unga transpersoner. Viktigt att betona är emellertid att våra förslag vad gäller ändring av juridiskt kön inte rättsligt sett är kopplade till att en person anser sig tillhöra gruppen transpersoner. Rätten att ändra juridiskt kön ska stå öppen för den som önskar och är alltså inte knuten till gruppen transpersoner specifikt. Detta innebär att de regler som föreslås vad gäller möjlig- heterna till ändring av juridiskt kön för vuxna, unga som har fyllt och för barn och unga som har fyllt men inte även står öppna för personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen, vilket är en grupp som kan ha behov att få till stånd en ändring av juridiskt kön. 2011/12:53, s. 29. Våra överväganden och förslag har beskrivits hur frågan om en persons könsidentitet och därmed frågan om en persons behov av att ändra juridiskt kön är inte knuten till en viss ålder. Utvecklingen av en persons köns- identitet är en process som tar tid och som behöver få ta tid. Utredningens bedömning är att en möjlighet för unga transperso- ner att ändra juridiskt kön inte bör finnas . När det gäller barn och unga med medfödd avvikelse i könsutvecklingen finns emellertid, enligt utredningens bedömning, anledning till en särskild bedömning. I avsnitt 13.4 beskrivs hur ett barn med medfödd avvikelse i köns- utvecklingen tilldelas ett juridiskt kön under sina första levnads- veckor. Beslutet grundas på noggranna medicinska utredningar och bedömningar. Viktigt att ha i åtanke är att det inte är självklart att barnets eller den unges könsidentitet kommer att stämma överens med vederbörandes könsidentitet. Man kan inte med säkerhet veta vilket kön som kommer att passa bäst för individen när veder- börande börjar utvecklas och växer upp. En möjlighet till ändrad könstillhörighet för barn och unga med medfödd avvikelse finns i 2 § könstillhörighetslagen. Utredningens bedömning är att den särskilda möjligheten att ändra könstillhörigheten, i juridisk mening, bör finnas kvar för barn och unga med medfödd avvikelse i köns- utvecklingen. Eftersom utredningen i avsnitten ovan har lämnat förslag vad avser ändring av juridiskt kön för barn och unga som har fyllt , och för barn och unga som har fyllt men inte , och dessa bestämmelser föreslås omfatta även personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen, återstår att lämna förslag vad avser barn med medfödd avvikelse i könsutveck- lingen. Förutsättningarna för ändrad könstillhörighet enligt 2 § köns- tillhörighetslagen är att personen har en medfödd avvikelse i köns- utvecklingen och att en ändring av könstillhörigheten är a) mest förenlig med utvecklingen av könsidentiteten och b) mest förenlig med sökandens kroppsliga tillstånd. Utredningen föreslår att kravet på att en ändring av könstillhörigheten ska vara mest förenlig med sökandens kroppsliga tillstånd ska tas bort. Avgörande för en ändring i den lag som utredningen föreslår ska enbart ska vara utvecklingen av den unges könsidentitet. Detta är en nödvändig konsekvens av att det inte ska uppställas några direkta eller indirekta medicinska Våra överväganden och förslag krav på kirurgiska ingrepp för att en person ska få ändra sitt juri- diska kön. En förutsättning för ändring av juridiskt kön för dessa barn och unga ska, enligt utredningens bedömning, fortsatt vara att en ändring ska vara mest förenlig med utvecklingen av köns- identiteten samt att hänsyn ska tas till barnets vilja med beaktande av dess ålder och mognad. Vi föreslår att det till ansökan ska bi- fogas ett läkarintyg som styrker att en ändring är mest förenlig med utvecklingen av den unges könsidentitet och i enlighet med barnets vilja, med beaktande av barnets ålder och mognad. Detta innebär att när det gäller ändring av juridiskt kön för barn med medfödd avvikelse i könsutvecklingen kommer vi inte att kunna upprätthålla ambitionen om ett tydligt särskiljande mellan den administrativa ändringen av en persons juridiska kön i folk- bokföringen och den medicinska praktiken. Det är nödvändigt att den unge utreds inom ramen för hälso- och sjukvården för att den juridiska ändringen av könet ska komma till stånd. Utredningens bedömning är att det särskilda intyget i dessa fall är det bästa sättet att så långt som möjligt säkerställa att en ändring är i enlighet med den unges könsidentitet och i enlighet med barnets vilja. Det får vidare anses vara i enlighet med och principen om barnets bästa, som förutsätter att barn som är i stånd att bilda egna åsikter har rätt att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet och att barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till ålder och mognad. Utredningens bedömning är att ett läkarintyg från något av de fyra DSD-team som arbetar med barn och unga med medfödd av- vikelse i könsutvecklingen bäst tillgodoser syftet att säkerställa ett en ändring av det juridiska könet är i enlighet med den unges köns- identitet och i enlighet med barnets vilja, med beaktande av barnets ålder och mognad. De s.k. DSD-teamen finns på fyra orter i landet och besitter särskild kunskap vad gäller medfödd avvikelse i köns- utvecklingen. Detta innebär att läkarintygen kan utfärdas mot bak- grund av noggranna utredningar som är baserade på de olika yrkes- erfarenheter som finns inom ramen för teamen. ska kunna lägga läkarintyget till grund för beslutet. Intyget bör därför vara utformat på ett sätt som gör att tolknings- utrymmet minimeras. Det ska tydligt framgå huruvida en ändring är mest förenlig med utvecklingen av den unges könsidentitet och i Våra överväganden och förslag enlighet med barnets vilja, eller inte. Utredningen föreslår att Skatte- verket samarbetar med i fråga om läkarintygens utformning och innehåll. 14.5.1Förslag till en ny lag om tillståndsprövning av vissa ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna Utredningens bedömning: Det är av stor betydelse för kvalite- ten i vården och behandlingen av personer med könsdysfori att fortsatt kvalitetsgranskar och kvalitetssäkrar medi- cinska utredningar, som ligger till grund för kirurgiska ingrepp som innebär ingrepp i könsorganen eller avlägsnande av en persons könskörtlar. Utredningens förslag: En ny lag om tillståndsprövning av vissa ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna före- slås. Som framhållits tidigare består processen att ändra könstillhörighet av två delar, en juridisk del och en medicinsk del. Den medicinska delen i processen att ändra könstillhörighet, och närmare bestämt vården och behandlingen av personer med köns- dysfori, regleras huvudsakligen i HSL. Könstillhörighetslagen regle- rar enbart vissa kirurgiska ingrepp, nämligen ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna. I avsnitt 12.2 beskrivs hur könsdysfori är en medicinsk diagnos som innebär att en persons könsidentitet avviker helt eller delvis från det kön personen har registrerats som vi födseln. Diagnosen omfattar tre olika diagnoskoder och transsexualism betraktas som den mest uttalade formen av könsdysfori. Transsexualism beskrivs som en önskan att leva och bli accepterad som en medlem av det motsatta könet, ofta åtföljt av en känsla av obehag eller otillräck- lighet med det egna anatomiska könet och en önskan om hormo- Våra överväganden och förslag nell eller kirurgisk behandling för att kroppsligen likna det prefere- rade könet så mycket som möjligt.29 Eftersom personer med könsdysfori lider av att leva i sitt bio- logiska kön syftar vården och behandlingen av dessa personer till att minska lidandet av könsdysforin. I många fall sker detta genom olika former av könskorrigerande vård och behandling.