sou · H3B37 · 2015-09-15 00:00:00 — Skolorna har endast rätt till bidrag för de elever som följt undervisningen och varje skola rapporterar därför in det faktiska elevantalet till inspektionsmyndigheten. De fristående skolorna får även ta ut en elevavgift för undervis- ningen motsvarande högst av det underlag på vilket statsbidraget är beräknat. Dessutom får avgifter tas ut för kostna- der avseende lokalhyror. I finns det inte några hinder för bolag att driva fristående skolor eller att erhålla statsbidrag. Däremot finns fastställda regler för, och begränsningar av, hur en skola får använda statsbidraget respektive elevavgifterna. Enligt en särskild bestämmelse i lagen ska alla offentliga bidrag och elevavgifter komma eleverna i en fristå- ende skola till godo. Det innebär, enligt samma bestämmelse, att skolorna inte kan ge utdelning eller överföra överskott till ägarna av verksamheten eller till deras närstående. Detta gäller både när skolan är i drift och efter det att den eventuellt lagts ned. Skolorna kan inte heller dra på sig kostnader i form av hyra till ägarna eller deras närstående eller på något annat sätt dra på sig kostnader som kan innebära att de offentliga medlen eller elevavgifterna inte kommer eleverna till godo. Samtliga offentliga bidrag och elevavgif- ter ska komma eleverna till del och det råder således totalförbud mot överföringar till ägare och deras närstående, även för de fall en Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg skola även har andra intäkter. Skolor som finansieras med offent- liga medel ska därmed inte vara kommersiella. Regleringen kring de fristående skolornas ekonomiska förhål- landen är relativt omfattande. I lagen stadgas att skolorna ska följa räkenskapslagen och bokföringslagen samt ha revision i enlighet med revisorslagen. Det gäller även om skolorna inte är räkenskaps- pliktiga enligt räkenskapslagen. Det finns också föreskrifter (FOR nr 1503) som är utfärdade av för att säkerställa att underlaget för statsbidrag till fristående skolor är korrekt samt att skolorna använder statsbidragen och elevavgifterna i enlighet med privat- skolelagen och de förutsättningar som utgjort grunden för godkän- nandet. I dessa föreskrifter stadgas bl.a. att statsbidrag och elev- avgifter ska användas för undervisning i enlighet med lagen och att medlen som huvudregel ska förbrukas det år som statsbidraget betalats ut för, respektive elevavgifterna krävts in för. Vidare anges att bidrag och avgifter inte får lånas ut. Till detta kommer bestäm- melser som reglerar hur stort överskott som får föras över till näst- kommande år och förutsättningar för avsättningar till investerings- fond m.m. Det föreskrivs också att vissa särskilda upplysningar ska anges i årsredovisningen. Skolan ska t.ex. specificera samtliga offentliga medel och bidrag som den får. Det ställs även särskilda krav på insyn i de fristående skolornas ekonomi. Skolorna ska skicka in årsredovisning, årsberättelse och revisionsberättelse till inspektionsmyndigheten före året efter räkenskapsåret. En skola ska vara registrerad som ett självständigt rättssubjekt, t.ex. som ett bolag. Det rättssubjekt i vilket skolverksamheten ska bed- rivas kan som huvudregel endast bedriva skolverksamhet. Rättsub- jektet kan även, i mindre omfattning, bedriva verksamhet som är knuten till skolverksamheten t.ex. fritidsverksamhet. Krav finns också på att skolan ska ha aktiekapitalet ordnat innan ett godkän- nande ges. Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg Ett beslut om tillstånd innehåller alltid villkor om lärarkompe- tens och om lokaler, men beslutet kan också innehålla vissa tilläggs- villkor. För att få starta verksamheten, och för att statsbidraget ska börja betalas ut, måste en skola beviljas ett verksamhetstillstånd av den statliga inspektionsmyndigheten. För att få ett sådant tillstånd måste skolan uppfylla de villkor som är angivna i beslutet om god- kännande. När skolan har fått sitt verksamhetstillstånd måste verk- samheten starta , annars förfaller tillståndet. En ägare till en fristående skola har samma ansvar som en kom- mun eller en fylkeskommun. Varje skola ska ha en styrelse som driver skolan och som ansvarar för verksamheten. Styrelsen beslu- tar om avgifter, gör budget och ansvarar för att statsbidrag och elevavgifter kommer eleverna till godo. Styrelsen ansvarar också för att eleverna får den utbildning de har rätt till enligt lagen, bl.a. att det finns nödvändig kompetens för verksamheten. Styrelsen ska också ha system för utvärdering och uppföljning. Som en del av uppföljningsansvaret ska styrelsen utarbeta en årlig rapport om skolans verksamhet när det gäller kunskapsresultat, antal elever som inte fullföljt utbildningen och skolmiljön i allmänhet. Vid styrelsemöten har en representant för vardera kommunen, elevrådet och föräldrarådet vid skolan samt lärarkåren, skolledning och övrig personal vid skolan rätt att närvara och få sin mening noterad i protokollet. Utdanningsdirektoratet är den norska tillsynsmyndighet som utö- var tillsyn över de fristående skolorna. Inspektionerna baseras på riskanalyser som görs regionvis och vanligen . Syftet med tillsynen är att kontrollera att eleverna får en utbildning av god kvalitet och att statsbidragen och eventuella elevavgifter kommer eleverna till godo. Tillsynsmyndig- heten ger också råd och vägledning. 37 [2006–2007]) kan vidta en rad olika åtgärder om det vid en fristående skola upptäcks förhållanden som står i strid med regelverket eller förutsättningarna för godkännandet. Den kan förelägga skolan att rätta till dessa förhållanden, innehålla statsbi- Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg draget, kräva återbetalning av för mycket utbetalt statsbidrag och av statsbidrag som använts i strid med regelverket. Vid kvalificerade överträdelser kan godkännandet återkallas. Sanktioner kan också användas om det upptäcks omständigheter vid en fristående skola som står i strid med någon annan lag eller föreskrift, och om omständigheterna försvagar förtroendet för skolan. I spelar regering, myndigheter och kommuner en central roll för skolverksamheten men även kyrkan har haft ett stort inflytande, särskilt fram till åtskiljandet av stat och kyrka . Det året inrättades också den statliga Skolstyrelsen som kom att vara verksam . En tendens har varit att föra över uppgifter dels till ministerienivån, dels till den lokala nivån. Det finska privatskolesystemet är mycket begränsat i sin omfattning, särskilt inom det primära skolpliktsområdet. av eleverna går i privata skolor. På gymnasienivå är andelen privata skolor större, särskilt vad gäller yrkesutbildning. De allra flesta privata skolor är licensierade av ministeriet. Som licensierade skolor finansieras de efter samma principer som offentligt drivna skolor och samma tillsyn gäller. Det finns en lång tradition av offentligt anordnad utbildning. Den finska konstitutionen erkänner dock rätten att organisera utbildning inom privata institutioner. Bestämmelser om denna rätt finns i de lagar som styr olika delar av skolsystemet. Privata skolor ska, om de önskar statlig finansiering, vara licensierade hos ministe- riet. De flesta privata skolor som bedriver undervisning på grund- skolenivå har ett kontrakt med en kommun. Ministeriet kan dock bevilja statsbidrag till vissa privata skolor. Lagen om grundläggande utbildning styr all slags utbildning, oavsett vem som svarar för den. Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg De privata skolorna följer nationella läroplaner och kraven i de kom- petensbaserade kvalifikationer som Utbildningsstyrelsen anger. Flertalet privata skolor är offentligt finansierade enligt samma principer som offentliga skolor och står som nämnts under offent- lig tillsyn. Det gäller såväl som gymnasieskolan. Bid- ragsgivningen utgår från vilken typ av utbildning som bedrivs. Även för t.ex. lärlingsutbildning står staten för full finansiell täck- ning av kostnaderna. En privat skola får inte drivas med vinstsyfte. Det finns även ett fåtal skolor som etablerats utan statsbidrag och står utanför systemet även vad gäller offentligt anordnad till- syn. För att få tillstånd att starta en skola i måste det finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en ny privat skola avser att bedriva. Den som ska driva skolan får inte vara en fysisk person utan ska vara en förening, stiftelse eller dylikt. Det ställs också vissa krav av ekonomisk art på den som avser starta en skola. En sådan skola får t.ex. inte drivas med vinstsyfte. En privat skola kan i viss mån avgöra vilka elever som ska få tillträde bl.a. till följd av den särskilda inriktning som skolan har valt. Det finns ingen skyldighet för en privat skola att anordna sär- skilt pedagogiskt stöd och elever som har ett uttalat sådant behov kan komma att nekas inträde. De privata licensierade skolorna är föremål för samma tillsyn av myndigheterna som de offentliga skolorna. Någon inspektion finns inte i men det regionala organet kan utföra tillsyn om det finns behov av det. Slutbetyg från privata licensierade skolor mot- svarar slutbetyg från offentligt drivna skolor. är ett av de länder som har störst andel fristående skolor i världen. Två tredjedelar av skolorna är fristående och av eleverna i går i fristående skolor. Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg De fristående skolorna drivs av föreningar eller stiftelser där flertalet har religiös anknytning. Det handlar i första hand om rom- ersk-katolska och protestantiska skolor, men det finns också t.ex. muslimska, hinduiska och judiska skolor. Skolorna har ofta antag- ningsregler som är baserade på religiös tro eller ideologisk tillhörig- het. De fristående skolorna är finansierade genom statliga bidrag. Bid- ragen motsvarar i huvudsak kostnaden för de elever som går i skolor med offentlig huvudman. Det är tillåtet att ta ut mindre elevavgifter för att finansiera särskilda satsningar, studieresor eller liknande. Ett uttalat villkor för att få offentligt stöd är dock att skolan inte är vinstdrivande. De flesta fristående skolorna drivs därför som föreningar eller stiftelser och det är inte vanligt att skolor bedrivs i företagsform. Det finns också ett mindre antal helt privata skolor där finan- sieringen är privat. För dessa finns det inte något hinder att dela ut vinst till ägarna. En grund i den nederländska lagstiftningen är att det finns utbild- ningsfrihet. Med detta avses att det är fritt att starta en skola, att bestämma vilka principer och trossatser skolan ska baseras på samt möjlighet att organisera undervisningens innehåll och former. Ministeriet fastställer emellertid kvalitetsstandarder som gäller både för offentliga och privata skolor vilket leder till att utbildningsfri- heten är relativ och villkorad. Det är kommunen som ger tillstånd till enskilda som vill driva en skola på grundskolenivå, dvs. de sex första årens skolgång, medan ger tillstånd för högstadie- och gym- nasieskola. Vid tillståndsgivningen prövas framför allt om en skola med en viss inriktning saknas i området och om tillräcklig kvalitet i utbildningen kan förväntas. Fördelningen mellan olika kategorier av skolor i olika kommuner styrs av ett kvotsystem vilket i prak- tiken gör det relativt svårt att starta en ny fristående skola. Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg ges ett tidsbegränsat tillstånd för att testa skolan och behovet av den. Vissa krav ställs också på att den organisation som ska driva skolan är registrerad i och lyder under nederländska lagar samt att den har en tillräckligt omfattande representation av föräldrar i sin styrelse. Det finns en statlig inspektion för utbildning som är fristående från de tillståndsgivande myndigheterna. Inspektionen ansvarar för inspektion och utvärderingar av skolor. Men den har också främ- jande uppgifter, dvs. den ska stimulera skolor att upprätthålla och förbättra kvaliteten på den utbildning som erbjuds samt bedöma utbildningens kvalitet för den enskilda skolan och för utbildnings- systemet som helhet. Om inspektionen beslutar att besöka en skola görs en kvalitets- kontroll utifrån en rad olika aspekter. Även privat drivna skolor utan offentlig finansiering inspekteras, men granskningen inriktas då endast på lagbundna krav och på att eleverna uppnår kunskaps- målen. kan efter råd från inspektionen utfärda en varning till en skola eller en skolas styrelse. Om inte skolan efterkommer varningen kan det statliga bidraget dras in. Om en skola använder sina offentliga bidrag till annat än utbild- ning kan skolan åläggas böter. I finns en lång tradition av fristående skolor, vilka vanligen har religiös grund. Många olika typer av skolor förekommer men flertalet elever går i skolor som har en offentlig huvudman. De offentligt drivna skolorna finns med både allmän och särskild inriktning. Som exempel på skolor med särskild inriktning kan nämnas specialskolor för barn med särskilda behov och internat- skolor. Det förekommer också flera olika sorters fristående skolor. Den viktigaste skiljelinjen går mellan skolor som får offentligt stöd via Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg en kommun (maintained schools) samt skolor som är finansiellt oberoende och inte erhåller någon offentlig finansiering (independent schools). av alla elever går i independent schools, främst elever i de högre årskurserna (6–12). infördes ett system med s.k. free schools som i flera avseenden påminner om det svenska systemet med fristående skolor. Det nya systemet infördes för att öka föräldrarnas valfrihet i fråga om lokala alternativ och de skiljer sig från andra skolor med statlig finansiering genom att de inte kontrolleras av någon kom- munal eller lokal instans. Independent schools finansieras uteslutande genom elevavgifter, donationer och intäkter från investeringar. Skolorna får själva välja vilka elever som ska antas och kan drivas av stiftelser eller av företag. Det finns inte några regler mot vinstutdelning för sådana skolor. Bland de fristående skolor som erhåller offentlig finansiering finns såväl de som drivs av stiftelser som de som drivs av något samfund. För samtliga skolor som erhåller bidrag från staten gäller att de inte får ta ut elevavgifter och att de inte får ha något vinst- syfte. Det finns dock inte några regler som förhindrar att dessa skolor i sin tur kan kontraktera ut driften till ett vinstdrivande företag. För free schools betalar staten, inte kommunerna, ut de offent- liga bidragen till skillnad från vad som gäller för andra skolor med offentlig finansiering. Bidraget ska motsvara det som de kommu- nalt drivna skolorna får per elev i samma kommun. Till detta kom- mer vissa särskilda tillägg. En independent school måste vara registrerad hos Utbildnings- ministeriet och den som driver en sådan skola utan registrering begår ett brott. Innan skolan registreras ska en inspektion göras. Denna går ut på att fastställa om skolan uppfyller vissa grundläggande krav. Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg Kraven är många, men relativt allmänt hållna och går ytterst till- baka på möjligheterna att genomföra utvärderingar i förhållande till antingen skolans egna mål eller nationella normer för utbildningen. Vissa krav ställs också på skollokalerna. Till detta kommer krav som gäller lämpligheten hos personalen och ägaren. Lämplighets- prövningen görs dels genom en vandelsprövning (Criminal Records Bureau-kontroll), dels genom att arbetstillstånden kontrolleras. Registreringen gäller utan tidsbegränsning, men ny registrering måste göras vid ägarbyte då registreringen är knuten till ägaren. En ansökan om att starta en free school görs hos Utbildnings- ministeriet. Till ansökan ska fogas en tydlig och genomtänkt affärs- plan. Ett tillstånd kan vara tidsbegränsat till alternativt gälla utan tidsbegränsning. The Office for Standards in Education, Children’s Services and Skills (Ofsted) har huvudansvaret för att inspektera skolor i . Dels inspekterar den flertalet skolor med egna eller kon- trakterade inspektörer, dels har de överinseende över några andra inspektionsorganisationer. Som exempel på sådana kan nämnas Independent Schools Inspectorate (), som inspekterar indepen- dent schools som är medlemmar i en medlemsförening som är anknuten till (). Independent schools som inte är anslutna till denna organisation inspekteras i stället direkt av Ofsted. Inspektionerna är olika organiserade och upplagda efter skol- form, huvudmannaskap m.m. rapporterar till om i vilken utsträck- ning skolorna uppfyller lagstadgade krav och vissa förhållanden rapporteras även till Ofsted. Inspektionerna syftar bl.a. till att förbättra kvaliteten och effektiviteten i utbildningen. Rapporterna om skolornas kvalitet offentliggörs. Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg Gränsdragningen mellan hälso- och sjukvård och omsorg är inte alltid tydlig och har varierat . Gränsdragningen varierar dessutom mellan olika länder beroende på bl.a. historia och tradi- tion. Hälso- och sjukvård utgör i av BNP att jäm- föras med ett genomsnitt för på . Det offentliga finansierar i av kostnaderna i sjukvården vilket är väsentligen mer än genomsnittet i på . hade , liksom , en tredelad offentlig sek- tor med kommuner, län/landsting och en nationell nivå. Detta för- ändrades 2007 då en förvaltningsreform genomfördes och de 14 länen/landstingen blev 5 regioner. genomfördes även en kommunreform där 270 kommuner blev 98 kommuner. Ett av målen var att alla kommuner i princip ska ha minst 20 000 invånare för att skapa långsiktig uthållighet. I utgörs av BNP av hälso- och sjukvård. Det offentliga finansierar av kostnaderna vilket är mer än genomsnittet inom . De fem regionerna har till huvuduppgift att leverera sjukvård vilket görs dels genom egen sjukvårdsverksamhet, dels genom upphand- lad vård från privata utförare. Regionerna har en direktvald försam- ling som i princip ansvarar för utformningen av vården. Staten har inrättat en regional myndighetsstruktur, Statsforvalt- ningen, som motsvarar regionerna och kan liknas vid svenska läns- styrelser. De har bl.a. till uppgift att utöva tillsyn över regioner och kommuner, och styrs via Inrikes- och hälsoministeriet. har ett ”fritt utvidgat sjukhusval” som innebär att patienter med remiss har rätt att behandlas på ett privat sjukhus om väntetiden på ett offentligt ägt sjukhus är lång. Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg Medborgarna i har också rätt att fritt välja husläkare med praktik inom ett visst avstånd från bostaden. Det finns emel- lertid ingen fri etableringsrätt för allmänläkare utan antalet allmän- läkare är reglerat i varje region. Husläkarna är i stor utsträckning egenföretagare och de finansi- eras enligt en av staten förhandlad prislista. Det är husläkarna som remitterar patienter till specialistsjukvården. Ansvaret för omsorg och socialtjänst liknar mycket det som gäller i och offentliga och privata driftsformer samexisterar. Nya bestämmelser infördes som innebär att kommunerna är skyldiga att erbjuda samtliga brukare av hemtjänst möjlighet att välja mellan olika utförare. Även andra aktörer än kommunen kan därmed tillhandahålla tjänster inom ramen för det skattefinansi- erade systemet. Kommunerna ska skapa förutsättningar för att brukarna ska kunna välja mellan två eller flera utförare, varav en kan vara . Kontrakt med utförare kan ingås genom två modeller, utbudsmodellen eller godkännandemodellen. När god- kännandemodellen används har kommunen fastställt prisnivån i förväg och utförarna konkurrerar med kvaliteten. Godkännande- modellen är således jämförbar med de svenska valfrihetssystemen. När kommunerna väljer utbudsmodellen konkurrerar utförarna både med pris och med kvalitet (betänkandet Framtidens valfri- hetssystem – inom [SOU 2014:2] s. 44). kan delas upp i servicetjänster och personlig omvårdnad. hade av brukarna valt en privat utförare för servicetjänsterna medan hade valt en privat utförare för omsorgstjänster.2 Det förekommer att privata företag driver äldreboenden. Inrikt- ningen i har dock varit att äldreomsorgen i första hand ska ske i hemmet, vilket lett till att antalet äldreboenden minskat. Av de kvarvarande är i ägo. 2 utgjorde servicetjänsterna av den totala , dvs den personliga omvårdnaden utgjorde av den totala . SOU 2014:2 s. 43. Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg Sjukvården i finansieras till största delen, cirka 70 pro- cent, genom statsbidrag. Återstoden finansieras av kommunerna. En ny statlig skatt på av befolkningens inkomst tas även ut och fördelas på regioner och kommuner. Patientavgifter täcker av kostnaderna. Institut for Kvalitet og Akkreditering i Sundhedsvæsenet (IKAS) är ett samarbetsorgan med deltagare från regioner, myndigheter och ministerier. Institutet ansvarar för tillståndsgivning för sjukhus- verksamhet och öppenvårdsinrättningar. Tillstånd att driva sjukhus beviljas efter ett samrådsförfarande med Ministeriet for sundhed og forebyggelse, och regionerna och ges på basis av en rad kriterier avseende bl.a. företagets ekonomi, kvalitetsarbete och organisation. I den mån upphandlingar görs inom sjukvården är det de fem regionerna som är ansvariga och som säkerställer kvalitet och utfö- rande i de privata sjukvårdstjänsterna. I finns inte någon särskild reglering avseende ägare eller ledning inom vård- och omsorgssektorerna. Vandelskontroll görs på anställda som ska arbeta med personer . Vandelskontrollen innebär utdrag ur kriminalregister med specifik inriktning på sexualbrottslighet. Det finns inga restriktioner för privata aktörers rätt att bedriva verksamhet med vinst. Den medicinska tillsynen av sjukvården genomförs av Sundheds- styrelsen via den regionala Statsforvaltningen. Tillsyn förutsätter dock att verksamheten är registrerad och auktoriserad. Det samma gäller tillsynen av den enskilda sjukvårdspersonalen. IKAS genomför också kvalitetskontroller vad gäller sjukhus och öppenvårdsinrättningar. Om allvarliga kvalitetsbrister påvisats kan IKAS exempelvis avskeda en sjukhusledning. Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg Någon tillsyn avseende ägare och ledning eller av de ekonomi- ska förhållandena inom sjukvårdsverksamheten görs inte. har liksom en offentlig förvaltning i tre nivåer, , landstings och nationell nivå. Landstingen var tidigare huvudmän för sjukhusvården, men förstat- ligades sjukhusvården. Kommunerna ansvarar för primärvård och omsorg. Sjukhusvården i är regionbaserad i fem statligt ägda bolag som kallas för helseforetak. De styrs på nationell nivå av Helse- og omsorgsdepartementet. I utgör hälso- och sjukvården av BNP och offentlig finansiering står för av kostnaderna i sjukvår- den. Primärvården, som är ett kommunalt ansvar, utförs i huvudsak av privatpraktiserande läkare som har avtal med kommunen. Invån- arna måste vara listade hos en husläkare men har fritt läkarval och får byta husläkare . Även inom sjukhusvården tillämpas vårdval. Patienter som rem- itterats till sjukhus för undersökning eller behandling har rätt att välja bland offentliga sjukhus eller privata sjukhus som ingått avtal med den offentliga sjukvården. Bland de privata sjukhus som har avtal med den offentliga sjuk- vården finns både företag med vinstsyfte och ideella organisationer. Det finns inga regler som begränsar vinstuttag hos de privata vårdgivarna. Kommunerna har ansvar för omsorg och socialtjänst men utför- andet sker som i , dvs. genom både offentliga och privata utförare. Det är kommunerna själva som avgör om de vill tillämpa ett valfrihetssystem eller inte och endast ett par procent av landets kommuner har infört valfrihet inom . Definitionen av vad som ryms inom begreppet valfrihet varierar också mellan kom- munerna. I tillämpas så kallat fritt brukervalg för all hem- Europeisk utblick – skolväsendet, vård och omsorg tjänst och hemsjukvård. hade av brukarna valt en privat utförare inom . Antalet godkända utför- are uppgick till elva stycken. Inom hemsjukvården var antalet utfö- rare sex stycken och andelen brukare som valt någon av dessa var (SOU 2014:2 s. 48).