sou · H3B350 · 2015-06-04 00:00:00 — Delegationen ser ett behov av tydliga krav på detta på flera områden och nivåer. För det första bör kraven på könsuppdelad statistik skärpas i årsredovis- ningslagen. Dels för att sätta fokus på frågorna i företagens reguljära arbete, dels för att ge viktig information till investerare, kunder och arbetssökande. Uppgifter om könsfördelningen bland chefer, identifierade utifrån de kriterier som gäller i SSYK 2012, ska framgå av årsredovisningen. Samma krav som ställs i årsredovis- ningslagen bör också ställas på årsredovisningar från alla arbets- givare som haft i medeltal tio eller fler anställda. För det andra medför den förändrade processen för lönebildning, med allt fler decentraliserade och sifferlösa avtal, nya utmaningar för statistiken om jämställda löner. bör därför, tillsammans med arbetsmarknadens parter, se över och utveckla riktlinjerna för insamling av könsuppdelad information till den officiella lönestatistiken. Bland annat bör möjligheten att redo- visa löner per avtalsområde och/eller bransch övervägas. Möjlig- heten att analysera annan avtalsrelevant information som till exempel arbetstid, semesterdagar, anställningsformer och anställningstrygg- het bör också undersökas. För det tredje bör det på enskilda arbetsplatser ske årliga kart- läggningar och analyser av löneskillnader mellan kvinnor och män. Arbetet med detta bör integreras i det ordinarie lönebildnings- arbetet på arbetsplatserna. Däremot torde det räcka att följa upp och revidera handlingsplaner och praxis för löner och anställnings- villkor med något glesare intervall. Förslagsvis kan detta ske året innan aktuellt avtal löper ut, eller minst . En bidragande orsak till de låga lönerna i många kvinnodomine- rade yrken är att bristen på karriärvägar begränsar möjligheten till löneutveckling . Arbetsmarknadens parter bör därför , tillsammans eller var för sig, inleda ett arbete med att utveckla karriärvägar och möjligheter till kompetensutveckling som kan kopplas till löneutveckling inom kvinnodominerade yrken där skill- naderna mellan ingångslön och slutlön är små. Den riktigt stora utmaningen på området lön och inkomst är att försöka åtgärda de strukturella löneskillnader mellan olika yrken och sektorer som uppkommer till följd av värdediskriminering. Delegationens beräkningar ger vid handen att löneskillnader mellan offentligt finansierade, kvinnodominerade yrken och mansdomine- rade yrken i privat sektor med likvärdiga kvalifikationskrav avse- ende kompetens, ansvar och arbetsförhållanden uppgår till . Om det alls ska vara möjligt att utjämna dessa skillnader krävs dels att parterna är överens om det önskvärda i att åtminstone försöka, dels ett brett folkligt och politiskt stöd för att uppvärdera kvinnodominerade yrken i väl- färdssektorn. Delegationen föreslår att: regeringen skärper kraven på myndigheter att arbeta med jämställdhet både internt och i den utåtriktade verksamheten. Det övergripande uppdraget att jämställdhetsintegrera verk- samheten bör successivt införas i myndigheternas instruk- tioner. bör innehålla tydliga krav på åter- rapportering av hur verksamheten bidragit till att uppfylla de jämställdhetspolitiska mål som är tillämpliga i respektive fall. Arbetsmiljöverket ges i uppdrag att utveckla föreskrifter, inspektioner och sanktioner så att de i lika hög grad är tillämpbara på kvinno- och mansdominerade yrken. Arbetsmiljöverket ges i uppdrag att sträva efter att inspektera lika många kvinno- som mansdominerade arbets- platser. I myndighetens årsredovisning ska framgå hur många mans- respektive kvinnodominerade arbetsplatser som besökts och fördelningen av inspektioner ska motiveras. Arbetsmiljöverket ges i uppdrag att i samband med implementeringen av den nya föreskriften om organisatorisk och social arbetsmiljö som förväntas träda i kraft säkerställa att information, utbildning och fram- tida tillämpning genomförs på ett genusmedvetet sätt. utbildningsmyndigheterna ges i uppdrag att säkerställa att lärare, mentorer och praktikhandledare har tillräckliga kun- skaper om genus, jämställdhet och mångfald för att kunna utgöra ett gott stöd till elever som vill göra eller har gjort könsöverskridande val. Skolverket ges i uppdrag att utveckla studie- och yrkesväg- ledningen så att den på ett genusmedvetet sätt kontinuerligt ger elever information om vilka yrken som finns och hur arbetsmarknaden fungerar. Arbetsförmedlingen ges i uppdrag att utveckla arbetet med att främja jämställdheten i arbetslivet. Arbetsförmedlingen ska redovisa hur stor del av insatserna som används till män respektive kvinnor samt analysera effekterna av genomförda insatser. den nya myndighet för offentlig upphandling som bildas får i uppdrag att utveckla och tillhandahålla kompetens och metodstöd för att säkerställa att jämställdhet kan beaktas bland de sociala krav som ställs vid upphandling, samt att följa upp de upphandlande myndigheternas arbete med detta. ett särskilt organ ges ett permanent uppdrag att ansvara för kunskapsspridning, kontinuitet, samordnade och tydliga krav samt konsekvent uppföljning av jämställdheten i arbetslivet. Ett tydligt intersektionellt perspektiv, som tar hänsyn till individers olika arbets- och livsvillkor, bör genomsyra arbetet. regeringen tar initiativ till en studie, som syftar till att öka kunskapen om gruppen utrikes födda kvinnor som står långt från arbetsmarknaden. Studien bör undersöka vilka de huvud- sakliga hindren för att öka gruppens arbetskraftsdeltagande är och hur dessa kan övervinnas, samt föreslå lämpligt innehåll och form för en nationell satsning för att öka gruppens arbetskraftsdeltagande. har drivit en aktiv politik för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män på en rad samhällsområden, varav arbetslivet är ett. Det har resulterat i en rad reformer som bidragit till att minska skillnaderna mellan kvinnors och mäns makt och möjligheter att forma samhället och sina egna liv. Trots det är samhället fortfarande långt ifrån jämställt. Den nuvarande strategin med jämställdhetsintegrering är i grunden bra, men behöver för- stärkas med tydligare styrning och krav från regeringens sida. Regeringen behöver mer frekvent och systematiskt använda sig av de styrmedel som står till buds för att driva på processen mot ett jäm- ställt arbetsliv. Att följa upp hur de jämställdhetspolitiska målen uppfylls via ett antal indikatorer är bra, men inte tillräckligt. Om jämställdhetsintegreringen ska lyckas, så att alla departement, myndigheter, kommuner och landsting verkligen beaktar jämställd- hetsaspekterna och jämställdhetskonsekvenserna i all sin verksamhet – inklusive medborgarservice, budgetarbete och upphandlingar – krävs tydligare styrning och uppföljning. Kraven på myndigheterna bör därför skärpas, både i instruktioner och i regleringsbrev. Så länge resultaten av jämställdhetsarbetet inte efterfrågas, är risken stor att jämställdhet förblir ett ”frivilligt” åtagande. Exempel på myndigheter vars arbete är av särskild vikt för att främja jämställdheten i arbetslivet är Arbetsförmedlingen, , , , och övriga utbildningsmyndigheter. Trots att kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än män drabbas de i högre grad av både belastningsskador och besvär orsakade av stress och psykiska påfrestningar. Att kvinnor i högre grad än män drabbas av ohälsa kan ses som ett slags indikator på bristen på jämställdhet både i arbetslivet och i samhället i stort. För att förbättra arbetsmiljön, och därmed minska riskerna för arbetsrelaterad ohälsa för både kvinnor och män, är det angeläget att utvecklar det genusmedvetna arbetsmiljö- arbetet och implementerar det i hela verksamheten. Kunskaper om orsakerna till kvinnors och mäns arbetsrelaterade ohälsa måste genomsyra myndighetens arbete. Av särskild vikt är att kunskapen beaktas i det systematiska arbetsmiljöarbetet. Föreskrifter, sankt- ionsmöjligheter och inspektionsverksamhet bör ses över, så att de i samma utsträckning tillämpas i kvinno- och mansdominerade yrken. För att främja jämställdheten i arbetslivet är det ange- läget att rikta uppmärksamhet mot de sociala och organisatoriska arbetsmiljöaspekterna. Förbättringar i arbetsmiljön på dessa områden är nödvändiga om de arbetsrelaterade besvären till följd av stress och psykisk påfrestning ska kunna minska. Förekomsten av sådana besvär, inte minst bland kvinnor i kontaktyrken, är ett all- varligt problem som har stora samhällskonsekvenser. En mer tolerant och inkluderande arbetsmiljö, som motverkar fördomar om kvinnor och män, kan dessutom bidra till att även de all- varliga arbetsplatsolyckorna och dödsolyckorna i mansdominer- ande yrken minskar. Delegationen vill därför poängtera att det är viktigt att i samband med implementeringen av den nya föreskriften om organisatorisk och social arbetsmiljö, som förväntas träda i kraft , säkerställer att informa- tion, utbildning och framtida tillämpning genomförs på ett genus- medvetet sätt. Delegationens uppdrag och arbete har främst fokuserat på jäm- ställdhet i arbetslivet. En del av förklaringen till könssegregeringen i arbetslivet står emellertid att finna i utbildningssystemet. Redan på gymnasiet befinner sig många unga kvinnor och män på utbild- ningar med kraftig könsobalans, som dessutom leder till yrken där könsfördelningen är långt ifrån jämn. En väl fungerande och genus- medveten studie- och yrkesvägledning, som genom hela skoltiden erbjuder elever information och kunskaper om vilka yrken som finns och hur arbetsmarknaden fungerar, är ett sätt att förändra detta. Det är önskvärt att ser över i vilken mån den nuvarande studie- och yrkesvägledningen lever upp till dessa krav. vet vi att elever som gör otraditionella utbildningsval i högre utsträckning än andra byter utbildningsinriktning . De vittnar också om svårigheter under utbildningen och praktikperioder. Att vara i minoritet på en utbildning eller på en praktikplats innebär att vara synlig på ett sätt som majoriteten inte är. Det innebär också en ökad utsatthet och risk för bland annat trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier. Att förhindra detta ställer stora krav på de lärare, mentorer och prak- tikhandledare som eleverna möter. bör därför säker- ställa att lärare, mentorer och praktikhandledare har tillräckliga kunskaper om genus, jämställdhet och mångfald för att kunna utgöra ett gott stöd för de elever som gör könsöverskridande utbildningsval. Arbetet bör ske i samarbete med Myndigheten för , Universitets- och högskolerådet samt Universi- tetskanslerämbetet och bör även innefatta analyser av innehållet i och organiseringen av de utbildningar som präglas av kraftig köns- obalans. Givet att unga kvinnor och män i stor utsträckning befinner sig på olika utbildningar är det inte så konstigt att de sedan hamnar i könssegregerade yrken. Arbetsmarknaden förändras emellertid, både beroende på konjunkturen och mer långsiktiga omvärldsför- ändringar. För många vuxna ges därför möjlighet att vid åtminstone något tillfälle i livet – frivilligt eller ofrivilligt – byta yrkesbana. Olika former av vuxenutbildning kan därmed spela en viktig roll för att minska könssegregeringen på arbetsmarknaden. Studier och yrkesutbildningar i vuxen ålder kan vara ett tillfälle att ompröva de könsbundna val som gjorts tidigare i livet. Det är därför viktigt att de myndigheter och övriga aktörer som arbetar med matchning, utbildning och anvisning av utbildningsplatser till vuxna bidrar till att främja könsöverskridande omval mitt i livet. Arbetsförmed- lingen spelar en central roll i detta och bör se över i vilken mån arbetet med att främja jämställdheten i arbetslivet kan utvecklas och förbättras. Föreliggande utredning är den senaste i en lång rad på angräns- ande teman. Till dessa utredningar kan läggas en livaktig forskning och en likaledes livaktig produktion av rapporter från myndigheter, arbetsmarknadens parter och andra organisationer och företag. Otaliga projekt har också drivits av såväl myndigheter som andra aktörer i syfte att främja jämställdheten i arbetslivet. ingen generell brist på kunskap och initiativ på området. Däremot är behovet av kontinuitet, uthållighet och kunskapsöverföring stort. En bättre samordning av implementeringen och uppföljning av politiken på området är också önskvärd. Delegationen ser ett stort behov av att ett särskilt organ ges i uppdrag att permanent ansvara för detta. Delegationen avstår dock från att ta ställning till hur detta organ bör organiseras och att i detalj ange vilka uppgifter det bör tilldelas, med hänvisning till den pågående jämställdhetsutred- ningen (U2014:6). Ett av delegationens uppdrag har varit att särskilt uppmärk- samma och lämna förslag på hur kvinnors arbetskraftsdeltagande kan öka. En särskilt angelägen målgrupp i sammanhanget är utrikes födda kvinnor som står långt från arbetsmarknaden. Delegationens bedömning är att det behövs en nationell satsning för att öka denna grupps arbetskraftsdeltagande. Om just denna grupp är kunskap- erna dock bristfälliga. Innan en nationell satsning kan genomföras behöver målgruppen därför kartläggas, till exempel genom att ta fram uppgifter om hur många som helt saknar egen inkomst. Hinder och möjligheter för olika grupper av utrikes födda kvinnor att börja studera eller arbeta behöver också analyseras, om konkreta och effektiva insatser ska kunna utvecklas. Kartläggningen bör inkludera både intervjustudier med målgruppen och en analys av vilka ekonomiska förhållanden som påverkar gruppens möjliga vägar in i arbetslivet. Analyserna bör leda fram till ett konkret för- slag på hur en nationell satsning för att öka arbetskraftsdeltagandet för kvinnor som står långt ifrån arbetsmarknaden ska utformas. I kommittéförordningen (1998:1447) 14–16 §§ stadgas om krav på konsekvensanalyser av förslagen i ett kommittébetänkande. I det följande analyseras och uppskattas därför tänkbara kostnader och övriga konsekvenser av delegationen förslag. Tyngdpunkten i kon- sekvensanalysen ligger på de ändringar som föreslås beträffande föräldraledighet. Övriga förslags konsekvenser beskrivs, analyseras och kostnadsberäknas något mer schematiskt. 12.1Konsekvenser av förslagen på familjeområdet I detta avsnitt redovisas konskevensbedömningar av JA-delegation- ens förslag på familjeområdet. Förslagen syftar tillsammans till att öka jämställdheten i arbetslivet genom att föräldrar delar jämnare på ansvaret för hem och familj. Förslagen är av varierande omfatt- ning och komplexitet; från små isolerade enkla regeländringar till mer komplexa och samverkande paket av förslag. Detta återspeglas i de konsekvensanalyser som genomförts. Delegationens förslag om en tredelad föräldraförsäkring är av det senare slaget. Beskriv- ningar och beräkningar kräver flera och i viss mån långtgående antaganden som påverkar resultaten i stor utsträckning. Det som är svårast att förutspå är också det som har störst inverkan på resul- taten: pappors uttag av föräldrapenning och föräldraledighet. För att underlätta läsandet listas först förslagen. Förslaget om avskaffad jämställdhetsbonus har i listan sammanfogats med förslaget om en tredelad föräldrapenning. 1.Den sammanlagda tiden med föräldrapenning i samband med ett barns födelse eller adoption ska uppgå . Av tillfaller vardera föräldern. med för- äldrapenning reserveras för varje förälder. Resterande 60 för- äldrapenningdagar är möjliga att avstå till den andra föräldern. 30 av de kan avstås till annan försäkrad. Föräldra- penning betalas ut med ersättning som motsvarar den försäk- rades sjukpenningnivå. 2.En noggrann uppföljning av konsekvenserna av tredelningen, med särskilt fokus på de som kan överlåtas till annan försäkrad, genomförs efter reformens införande. 3.Ersättningsnivån motsvarande en åttondel i föräldraförsäkringen avskaffas. 4.”Snabbhetspremien” avskaffas. Den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning när en kvinna som blir gravid på nytt innan barnet uppnått en ålder av och och vid adoption av ett barn efter det att ett annat barn fötts eller adopterats tas bort. 5.Rätt till föräldraledighet på deltid. Föräldraledighetslagen (SF2006:442) ändras så att varje förälder ges rätt att reducera sin ordinarie arbetstid med en åttondel, . Reglerna för graviditetspenning ändras så att ersättning ska kunna utbetalas mellan den sext- ionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födsel till och med faktiskt födelsedatum. 12.1.1Tredela föräldrapenningen, avskaffa jämställdhetsbonusen m.m. – konsekvenser Delegationens förslag om att tredela föräldrapenningen syftar till att stärka jämställdheten mellan kvinnor och män främst genom en jämnare fördelning av ansvar för hem och familj. Ökad jämställdhet i hemmet leder till ökad jämställdhet i arbetslivet. Kvinnors löner och inkomster ökar då och risken för att kvinnor som grupp dis- krimineras minskar. Delegationen bedömer att mindre överlåtelse- bar tid i föräldraförsäkringen är ett effektivt instrument för att uppnå detta. Konsekvenserna av den föreslagna tredelningen, för såväl de offentliga utgifterna för föräldraförsäkringen, för föräldrar och hushåll, för barn, för kommuner, företag och samhället i stort, beror av det som förslaget syftar till att förändra, nämligen pappors uttag av föräldrapenning. Det är känt att ökad reser- verad tid för varje förälder i föräldraförsäkringen har haft den effekten att pappors uttag av föräldrapenning har ökat. Delegation- ens samlade förslag till ny föräldraförsäkring innebär dock en större relativ ökning av den reserverade tiden och innebär också ett antal andra förändringar: avskaffande av jämställdhetsbonusen och av föräldrapenning på lägstanivå, införandet av en månads föräldra- penning på sjukpenningnivå samt avskaffandet av ersättning på en åttondels nivå. Det senare förslaget samvarierar också med dele- gationens förslag till ändring i föräldraledighetslagen. För att beräkna kostnader och beskriva konsekvenser av för- slagen behöver man göra antaganden om pappors föräldrapen- ninguttag och om andra nyttjandegrader och -mönster i föräldra- försäkringen. Beräkningsresultaten är naturligtvis känsliga för vari- ationer i dessa antaganden, vilket behandlas där så är relevant. Där inte annat anges är uppgifterna och alla belopp anges priser. Konsekvenser för statens budget var statens utgift för föräldrapenningen . Föräldrapenning för barn i åldrarna 0–utbetalades. För barn födda och senare kan föräldrapenning utbetalas fram till barnet fyller 12. Om en ny föräldraförsäkring skulle införas för barn födda från och med första skulle för- säkringens kostnad påverkas i mycket liten utsträckning; en betydande del av kostnaden för försäkringen skulle avse äldre barn för vilka gamla regler gäller. Det kommer alltså att finnas kvardröjande effekter från äldre regler under en mycket lång tids- period. En stor andel av föräldrapenningen tas dock ut för barn varför merparten av effekterna av en ny försäkring ändå väntas slå igenom . bortser från kvardröjningseffekter och fokuserar i stället på kost- nader för en ny försäkring ”i jämvikt”, det vill säga där alla omfattas av de nya reglerna, vilken jämförs med dagens föräldrapenning. För att beräkna framtida föräldrapenningkostnader, både för gällande system och för delegationens förslag, behöver ett antal antaganden göras. Delegationens kostnadsberäkningar baserar sig på ett antag- ande om att det kommer att födas 125 000 barn under framåt (detta enligt SCB:s senaste befolkningsprognos). genomsnittliga ersättningsnivåer för mammors och pap- pors föräldrapenning på sjukpenningnivå har använts och ersätt- ningen för grund- och lägstanivå är beräknade som 225 respektive 180 kronor.1 Delegationens beräkningar bygger också på ett antag- ande om att andelen föräldrapenningdagar på grundnivå av ersätt- ningsdagar utöver lägstanivå (i dagens försäkring ) förblir detsamma, , även med den nya försäkringen. I övrigt används också uppgifter från om faktiskta uttagsmönster liksom för föräldrar till åttaåringar (barn för vilka rätten till föräldrapenning upphört). Utgift för föräldraförsäkringen vid fullt utnyttjande Om dagens föräldraförsäkring skulle utnyttjas fullt ut för 125 000 barn, med samma fördelning mellan mammor och pappor som rådde 2013, skulle statens utgift för föräldrapenning uppgå till , se tabell 12.1.1 Om all föräldrapenning inom JA-delega- tionens förslag till föräldraförsäkring skulle utnyttjas för 125 000 barn så att mammor i genomsnitt tar ut 9 månaders föräldra- penning och pappor tar ut sina reserverade fem, så skulle utgiften för föräldrapenningen i stället uppgå till , se tabell 12.1. Vid fullt utnyttjande skulle alltså delegationens föräld- raförsäkring innebära ökade utgifter med , vilket motsvarar , jämfört med dagens system. Som framgår av tabellens första rad innebär avskaffandet av de 90 lägsta- nivådagarna en årlig besparing på . Utgiften för mammors föräldrapenning på sjukpenningnivå 1 De genomsnittliga belopp som betalades ut var något lägre på grund av kvardröj- ningseffekter från äldre regler. Det beror på att fler dagar reserveras för pappor men också på att delegationens förslag omfattar fler ersättningsdagar på sjukpenningnivå än dagens (420 jämfört med 390). Den avskaffade jämställdhetsbonusen innebär en besparing på . Delutgiften för pappors ersätt- ning på sjukpenningnivå ökar av två orsaker: dels den ökade graden av reserverad tid och dels de 30 nya dagarna på sjukpenningnivå. Det senare är också orsaken till att utgiften för föräldrapenning på grundnivå ökar. Tabell 12.1 Kostnadsjämförelse mellan delegationens förslag och dagens föräldraförsäkring, 1) Faktisk utgift för jämställdhetsbonusen 2013. Källa: Egna beräkningar. Olika orsaker till lägre nyttjandegrad i föräldraförsäkringen För drygt 98 000 barn födda var det av alla för- äldrapenningdagar som inte utnyttjades.2 För så många som av dessa barn togs det inte ut någon föräldrapenning alls medan det för knappt hälften, , utnyttjades (nära) alla dagar.3 Det finns tre huvudsakliga förklaringar till att delar av för- säkringen inte utnyttjas. För det första tilldelades invandrade barn oavsett ålder fullt antal dagar i föräldraför- säkringen vid ankomsten till . Enligt SOU 2012:9 och För- 2Dessa omfattar endast de barn vars föräldrar var berättigade till föräldrapenning och hade gemensam vårdnad under barnens första . Egen beräkning på uppgifter från . 3Egna beräkningar på uppgifter från . säkringskassan är det en stor andel av som inte utnytt- jas.4 För det andra utnyttjas lägstanivådagarna i mindre utsträck- ning än sjukpenningsdagar eftersom de ger så låg ersättning. För barnen födda var det nära 30 av de per barn som inte togs ut. För dessa barn innebar lägstanivådagarna en ersättning på per dag. En tredje orsak är de pappor som inte tar ut någon föräldrapenning eller mycket lite föräldrapenning. Delegationen bedömer att den första orsaken kommer att minska i betydelse, sedan nya regler om föräldrapenning för barn födda utrikes införts . När det gäller lägstanivådagarna så innebär de en högre ersättning , vilket antas leda till att utnyttjandet bör öka något. Delegationens förslag om att helt avskaffa lägstanivådagarna torde, allt annat lika, öka nyttjandegraden i försäkringen. Återstår gör den tredje orsaken, pappors låga nyttjande av föräldrapenning där osäkerheten liksom variationen mellan individer är som störst. Föräldrapenning på grundnivå är alternativet för föräldrar som har mycket låg inkomst eller som inte uppfyller kraven för föräld- rapenning på sjukpenningnivå. Av de utbetalda föräldrapenning- dagar 2013 som inte var lägstanivådagar, var med ersätt- ning på grundnivå och resterande på sjukpenningnivå. Pappor tar ut betydligt färre dagar på grundnivå än mammor. Av uttagna grundnivådagar 2013 svarade pappor för , medan de tog ut av sjukpenningdagarna. Den lägre siff- ran beror främst på att pappor med lägre inkomster väljer att ta ut mindre föräldrapenning5 men också på att pappor generellt har högre inkomster och större arbetsmarknadsanknytning än mam- mor.