sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — Eleven ska dessutom mellan hälsobesöken erbjudas undersökning av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Det första hälsobesöket får göras under utbildningen i förskole- klassen i stället för under utbildningen i en sådan skolform som avses i första stycket. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän hälsokontroll. I paragrafen regleras hälsobesöken. följer av andra stycket att det första hälsobesöket får göras under utbildningen i förskoleklass i stället för i , grundsärskolan och specialskolan. Andra stycket upphör att gälla. Enligt första stycket ska tre hälsobesök erbjudas eleverna i eller motsvarande skolformer med undantag för sameskolan, där minst två hälsobesök ska erbjudas. Av första stycket framgår också att hälsobesöken ska vara jämnt fördelade (prop. 2009/10:165, s. 657–658). Huvudmännen kan erbjuda det första hälsobesöket under utbildningen i sexårs- klassen med stöd av första stycket. Vi gör bedömningen att det därför inte behövs någon särskild regel om att det första hälso- besöket får göras under utbildningen i sexårsklassen. Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola Elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av väg- ledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Paragrafen ändras på så sätt att undantaget för förskoleklassen tas bort. När sexårsklassen ska tillhöra utvidgas målgrup- pen. Vår bedömning är dock att bestämmelsen i praktiken inte blir aktuell för sexåringar och något undantag behövs därför inte. Den som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt inom annan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. ska till den som erbjuder anställningen lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastnings- register. Utdraget ska vara högst gammalt. Den som inte har lämnat registerutdrag får inte anställas. Regeringen meddelar före- skrifter om innehållet i registerutdraget. Registerutdrag som avses i första stycket ska lämnas även av den som 1.erbjuds eller tilldelas arbete inom sådan verksamhet som avses iförsta stycket under omständigheter liknande dem som före- kommer i ett anställningsförhållande inom verksamheten, om det sker genom uppdrag, anställning hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksamheten eller anställning inom annan kom- munal verksamhet, 2.under utbildning till en lärar- eller förskollärarexamen enligt högskolelagen (1992:1434) eller yrkesutbildning inom vuxenutbildning tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av ut- bildningen inom sådan verksamhet som avses i första stycket, eller 3.genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program till- delas plats för arbetspraktik eller annan programinsats inom sådan verksamhet som avses i första stycket. Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola Registerutdraget ska i de fall som avses i andra stycket lämnas till den inom verksamheten som beslutar om att anlita eller ta emot någon på ett sådant sätt som avses där. Den som inte har lämnat ett sådant registerutdrag får inte anlitas eller tas emot i verksamheten. I paragrafen regleras kravet på registerkontroll av personal. Para- grafen ändras på så sätt att skolformen förskoleklass tas bort. I sak sker dock ingen förändring. Eftersom sexårsklassen ingår i grund- skolan kommer den som exempelvis erbjuds anställning i sexårs- klassen att omfattas av registerkontroll som i förskoleklassen . Eleverna i med undantag av sexårsklassen, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan med undantag av sexårsklassen, gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Kravet på tillgång till skolbibliotek gäller inte förskoleklassen . Eftersom syfte, uppdrag och innehåll inte förändras i sexårsklassen finns inte skäl att utvidga åtagandet till sexårsklassen, vilket skulle leda till ekonomiska och organisatoriska konsekvenser för huvud- männen. Bestämmelsen i sin nuvarande lydelse omfattar hela och sameskolan och måste därför ha ett undantag för sexårsklassen. Vårdnadshavare för barn i förskolan och för elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och fri- tidshemmet ska erbjudas möjlighet till inflytande över utbild- ningen. Paragrafen innehåller en allmänt utformad bestämmelse om att vårdnadshavarna ska erbjudas möjlighet till inflytande över utbild- ningen. Förskoleklassen tas bort men det innebär ingen ändring i sak. Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola Om en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan vid upprepade tillfällen stört ordningen eller uppträtt olämpligt eller om eleven gjort sig skyldig till en allvarligare förseelse, ska rektorn se till att saken utreds. Samråd ska ske med elevens vårdnadshavare. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 8 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. I paragrafen stryks förskoleklassen vilket inte innebär någon för- ändring i sak. I förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, same- skolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får rektorn besluta att en elev ska följa undervisningen i en annan undervisningsgrupp än den eleven annars hör till eller undervisas på annan plats inom samma skolenhet om åtgärderna som gjorts efter en sådan utred- ning som avses i 9 § första stycket inte varit tillräckliga eller om det annars är nödvändigt för att tillförsäkra de andra eleverna trygghet och studiero. Elevens vårdnadshavare ska informeras om rektorns beslut. Endast om det finns synnerliga skäl får en åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av första stycket gälla . Åtgärden får dock inte gälla för än . Bestämmelserna om trygghet och studiero i 5 kap. gäller om inte annat anges för samtliga skolformer utom förskolan och fritids- hemmet. Även förskoleklassen är i de flesta fall undantagen då reglerna inte kan användas för så unga elever. Det betonas dock i förarbetena att olämpligt beteende självklart ska stävjas och vård- nadshavare informeras även i dessa skolformer. Konsekvensen av att sexårsklassen tillhör blir att bestämmelserna om disciplinära åtgärder blir formellt tillämpliga inte bara för sju- och Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola åttaåringar utan även för sexåringar med skolplikt. Vi gör dock bedömningen att bestämmelserna om t.ex. avstängning inte kan bli aktuella för sexåringar på grund av elevernas låga ålder (prop. 2009/10:165 s. 321). Av 6 § tredje stycket följer ett krav på pro- portionalitet vid tillämpning av bestämmelserna. Åtgärden ska vara rimlig med hänsyn till åtgärdens syfte och övriga omständigheter med vilket bl.a. avses elevens ålder och mognad. Utgångspunkten måste också vara att åtgärden vidtas med hänsyn till barnets bästa i enlighet med 1 kap 10 § skollagen (). I förarbetena till skollagen har lagstiftaren angett att rektorn eller läraren måste vara särskilt återhållsam med att besluta om åtgärder när det gäller elever i förskoleklassen eller i lägre åldrar (prop. 2009/10:165, s. 681). Bestämmelserna om tillfällig omplacering i 12 § gäller även för- skoleklassen (prop. 2009/10:165, s. 325). I första stycket stryks för- skoleklassen. Detta innebär dock ingen förändring i sak eftersom paragrafen om omplacering gäller och kommer där- med att omfatta sexårsklassen (prop. 2009/10:165, s. 684–685). Paragrafen behandlas i avsnitt 3.6.4 och 3.11.2. Skolplikt ska fullgöras i (sexårsklassen följt av årskurs 1–9) om inte förhållandena är sådana som avses i 5 eller 6 § eller skolplikten fullgörs i sameskolan enligt 7 § eller på annat sätt enligt bestämmelserna i 24 kap. I paragrafen regleras var skolplikten ska fullgöras. Bestämmelsen ändras på så sätt att det tydliggörs att skolplikten fullgörs i grund- skolans sexårsklass och därefter i årskurs 1–9 om inget annat följer av 5 §, 6 § eller 7 § eller bestämmelserna i 24 kap. Att sexårsklassen är införlivad med följer av 1 kap. 1 § och 10 kap. 3 § skollagen. Paragrafen behandlas i avsnitt 3.5 och 3.10. Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola Barn som bedöms inte kunna nå upp till kunskaps- krav därför att de har en utvecklingsstörning, ska tas emot från och med årskurs 1 i grundsärskolan. Frågan om mottagande i grundsärskolan prövas av barnets hem- kommun. Ett beslut om mottagande i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medi- cinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. Om barnets vårdnadshavare inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i grundsärskolan, ska barnet fullgöra sin skolplikt enligt vad som gäller i övrigt enligt denna lag. Ett barn får dock tas emot i grundsärskolan utan sin vårdnadshavares medgivande, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till barnets bästa. I paragrafen regleras förutsättningarna för att tas emot i grund- särskolan. Alternativet med införandet av sexårsklass som det första steget i medför ingen skillnad för grundsärskolan i förhål- lande till alternativet med förskoleklass. Det förutsätter dock en lagteknisk förändring i första stycket av paragrafen. Ändringen inne- bär att bedömningen av om en elev ska tas emot i grundsärskolan alltjämt ska ske inför starten i årskurs 1 eller . Av 4 § följer att eleven fullgör sin skolplikt i under läsåret i sexårs- klassen. Det finns också möjlighet att skjuta upp skolstarten och skolpliktens inträde till enligt 7 kap. 10 § andra stycket. Barnet kan då gå kvar i förskolan vilket följer av 8 kap. 3 § skollagen. Möjligheten till mottagande på försök enligt 7 kap. 8 § eller att vara integrerad elev enligt 7 kap. 9 § gäller inte sexårsklassen utan avser elever från och med årskurs 1. Paragrafen behandlas i avsnitt 3.114. Barn som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan ska tas emot från och med årskurs 1 i specialskolan om de Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola 1.är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning, 2.i annat fall än som avses i 1 är döva eller hörselskadade, eller 3.har en grav språkstörning. Frågan om mottagande i specialskolan prövas av Specialpeda- gogiska skolmyndigheten. Ett beslut om mottagande i special- skolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. I paragrafens första stycke anges målgruppen för specialskolan. Ut- redningen bedömer att sexårsklassen inte kan bli i specialskolan. Eleverna ska alltså kunna vara inskrivna i sexårsklass i och sedan tas emot i specialskolan från och med års- kurs 1. Man kan också inrätta en sexårsklass vid en enhet med specialskola, men verksamheten motsvarar förskoleklass och ingår inte i skolformen specialskola (se närmare avsnitt 3.5.4 och författ- ningskommentaren till 2 kap. 4 §). I första stycket görs därför den lagtekniska förändringen att bedömningen av om en elev ska tas emot i specialskolan ska göras inför årskurs 1 eller . Som nämnts ovan föreslår vi också att specialskolan får ha en sexårsklass vid skolenheterna, som motsvarar förskoleklassen men med skolplikt för eleverna. Staten blir fortsatt huvudman för denna verksamhet. Utredningen föreslår att bestämmelser om detta tas in i 11 kap. skolförordningen (2011:185). Ett förslag till reglering finns i avsnitt 8.4. Möjligheten till mottagande på försök eller att vara integrerad elev enligt 7 kap 8 och 9 §§ omfattar inte sexårsklass utan gäller från årskurs 1. Paragrafen behandlas i avsnitt 3.11.4. Barn till samer får fullgöra sin skolplikt i sameskolan från och med sexårsklassen till och med årskurs 6 i sameskolan. Även andra barn får fullgöra den delen av sin skolplikt i sameskolan, om det finns sär- skilda skäl. Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola Frågan om ett barn ska få fullgöra sin skolplikt i sameskolan prövas av Sameskolstyrelsen. Paragrafen reglerar vilka som kan fullgöra sin skolplikt i same- skolan. Alternativet med sexårsklassen innebär att en sexåring kan börja i sexårsklassen i sameskolan enligt samma kriterier som same- skolstyrelsen tillämpar när en sjuåring börjar i årskurs 1. Första stycket ändras på så sätt att skolplikten i sameskolan får börja fullgöras i sexårsklassen Paragrafen behandlas i avsnitt 3.11.4. Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skol- plikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Frågan om uppskjuten skolplikt prövas av hemkommunen efter begäran av barnets vårdnadshavare. Paragrafen innehåller bestämmelser om när skolplikten inträder. Första stycket ändras på så sätt skolplikten ska inträda höstter- minen det kalenderår då barnet fyller . Paragrafen behandlas i avsnitt 3.3. Av 7 kap. 4 § följer att skolplikten fullgörs första läsåret i sexårsklassen i och därefter i årskurs 1–9 i grund- skolan eller grundsärskolan. Skolplikten i sameskolan fullgörs i sexårsklassen följt av årskurs 1–6. För specialskolan följs sexårs- klassen av årskurs 1–10 för de elever som ska mottas i special- skolan. Enligt andra stycket får barnet om det finns särskilda skäl börja fullgöra sin skolplikt höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Ändringen motsvarar ändringen avseende förskoleklassen och behandlas i avsnitt 3.8. Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola Barn som är bosatta i och som inte har börjat i förskoleklas- sen eller i någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska erbjudas förskola enligt vad som anges i 4–7 §§. Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . Paragrafen avgränsar den grupp barn som ska erbjudas förskola. Den har samma innebörd som i alternativet med förskoleklassen. Skolformen förskoleklass stryks i bestämmelsen och skyldigheten att erbjuda förskola kommer att gälla så länge barnet inte har börjat fullgöra skolplikten. Ett barn som beviljas uppskjuten skolplikt med stöd av 7 kap. 10 § andra stycket ska på samma sätt som i alternativ 1 erbjudas förskola enligt vad som anges i 8 kap. 4–7 §§ skollagen. Paragrafen behandlas i 3.8. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–13 a §§), –bestämmelser om betyg (14–23 §§), – bestämmelser om grundskola med offentlig huvudman (24– 34 §§), och – bestämmelser om fristående grundskola (35–41 §§). Paragrafen beskriver innehållet i kapitlet om . Flera nya särskilda regler om sexårsklassen tillkommer i kapitlet. En sådan regel om utvecklingssamtal i sexårsklassen, 13 a §, föranleder en redaktionell ändring i 1 §. Bestämmelserna i 4 §, 6–7 §§, 8 §, 12–13 §§ och 14–23 §§ gäller inte sexårsklassen. Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola Bestämmelsen är ny och anger vilka bestämmelser i 10 kap. som inte kan gälla för sexårsklassen på grund av att innehållet i sexårs- klassen ska vara oförändrat jämfört med förskoleklassen. Paragrafen behandlas i avsnitt 3.11.2. ska ge eleverna kunskaper och värden och utveckla elevernas förmåga att tillägna sig dessa. I sexårsklassen ska utbildningen stimulera elevers utveckling och lärande, utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov samt för- bereda dem för fortsatt utbildning i . Utbildningen i års- kurs 1–9 ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling samt förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska främja allsidiga kontakter och social gemen- skap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. I paragrafens första stycke anges syftet med utbildningen i grund- skolan. Övergripande mål för utbildningen finns i 1 kap. 4 § skol- lagen. Ytterligare övergripande mål finns i läroplanen för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet (SKOLFS 2010:37), avsnitt 1 Skolans värdegrund och uppdrag och avsnitt 2 Över- gripande mål och riktlinjer. De övergripande målen för utbild- ningen gäller även sexårsklassen. Läroplanens terminologi måste också ses över, eftersom förskoleklassen upphör. Innehållet i ämnena definieras i kursplaner och kunskapskrav (avsnitt 3 i läroplanen). Detta gäller dock inte för sexårsklassen, men verksamheten omfattas ändå av första stycket i paragrafen. I andra och tredje styckena i paragrafen finns bestämmelser om utformningen av utbildningen i den tioåriga . I andra stycket införs ett eget syfte för läsåret i sexårsklassen. Detta mot- svarar förskoleklassens syfte och sammanfogas med syftet för års- kurserna 1–9. Detta är bara en redaktionell ändring och påverkar inte betydelsen av paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 3.11.1. Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola ska ha sexårsklass och nio årskurser. Utbildningen i sexårsklassen och i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta. I paragrafen anges att har nio årskurser. Första stycket ändras på så sätt att omfattar . Sexårsklassen blir en del av men är dock ingen årskurs. Sexårsklassen blir som följs av årskurs 1–9, där man arbetar enligt timplan, kursplaner och kunskapskrav, jfr. 4 § och 8 §. Det finns också en minsta garanterad undervis- ningstid för årskurs 1–9 i timplanen, som inte ska gälla för sexårs- klassen, se 5 §. Enligt 9 kap. 4 § i skolförordningen (2011:185) beslutar huvudmannen om fördelning av undervisningstiden mellan årskurserna, där sexårsklassen alltså inte ska ingå. Som i förskoleklassen ska sexårsklassen bedrivas under ett läsår som består av en hösttermin och en vårtermin. Paragrafen behandlas i avsnitt 3.10. Undervisningen i årskurserna 1–9 ska omfatta följande ämnen: –hem- och konsumentkunskap, –idrott och hälsa, –naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, –samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskun- skap och samhällskunskap, –svenska eller svenska som andraspråk, och Härutöver ska det som ämnen finnas språkval och, för elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Undervis- ningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. I första stycket anges de ämnen som undervisningen i ska omfatta. Uppräkningen motsvaras av vad som anges i tim- planen, bilaga 1 till skollagen. Eftersom eleverna i sexårsklassen inte ska ha undervisning i ämnen måste sexårsklassen undantas från bestämmelsen (jfr 1 a §). Verksamheten i sexårsklassen ingår inte i system för fördelning av tid till ämnen. Bestäm- melsen ändras därför på så sätt att undervisning i ämnen ska om- fatta årskurserna 1–9. Paragrafen behandlas i avsnitt 3.11.2. Sexårsklassen omfattar minst under ett läsår. Den totala undervisningstiden för varje elev i årskurserna 1–9 i ska vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvar- varande skoltiden. Bestämmelser om fördelning av undervisningstiden i andra stycket (timplan) finns i bilaga 1. Paragrafen reglerar undervisningstiden. I paragrafen införs ett nytt första stycke som anger sexårsklassens omfattning . Precis som i förskoleklassen betraktas verksamheten i sexårsklassen som under- visning, jfr. 1 kap. 2 § skollagen. Omfattningen av sexårsklassen ska som i förskoleklassen vara minst under ett läsår. Därför utökas tiden i , som är för- behållna sexårsklassen. Den nuvarande totala undervisningstiden i ska inte påverkas utan kommer att gälla för varje elev i årskurserna 1–9. Detta tydliggörs i paragrafens andra stycke. Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola ning ingår inte heller i timplanen för , bilaga 1 till skollagen. Rubriken för timplanen för måste därför ändras så att timplanen kommer att gälla årskurserna 1–9. I tredje stycket markeras att med undervisningstid i timplan avses den totala undervisningstiden i andra stycket. Därmed sär- skiljs den minsta totala undervisningstiden från timmarna i sexårs- klassen. I timplanen i bilaga 1 till skollagen ändras rubriken så att timplanen reglerar undervisningstiden per ämne i årskurs 1-9. Sexårsklassen ska medverka till att elever med annat modersmål än svenska ska få möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Det är inte möjligt att anordna modersmålsundervisning i sexårs- klassen med utgångspunkt i kursplanen och kunskapskraven i modesmål i . Bestämmelsen i 7 § om modersmåls- undervisning ska därför inte gälla sexårsklassen jfr 1 a §. I stället införs en ny särskild paragraf om modersmålsstöd för sexårsklassen som motsvarar regleringen i förskoleklassen. Paragrafen behandlas i avsnitt 3.6.4 och 3.11.2. Efter ansökan från en huvudman får regeringen, trots vad som anges i 9 § första stycket, besluta att färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning och grund för urval till utbildning i sexårsklassen, årskurs 1, 2 eller 3 vid eller inom en skolenhet. Ett sådant beslut får bara fattas om färdighetsprov användes vid antag- ning eller urval till utbildningen i de årskurser som ansökan avser före utgången av och det finns särskilda skäl. Beslutet ska avse en viss huvudman samt en viss skolenhet eller elevgrupp. När färdighetsprov används som grund för urval till en viss skol- enhet får ingen annan urvalsgrund tillämpas. Om huvudmannen har tagit emot en elev i förskoleklassen efter färdighetsprov enligt bestämmelserna i 9 kap. 6 a §, får färdighets- prov inte användas som villkor för att eleven ska få fortsätta sin Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola utbildning i årskurs 1 vid samma skolenhet eller inom samma elev- grupp. I paragrafens första stycke införs sexårsklassen men det innebär i princip ingen ändring i sak. I andra meningen görs en redaktionell ändring som inte heller innebär någon ändring i sak. Det läsår när reformen börjar tillämpas får färdighetsprov inte användas för att eleven ska få fortsätta sin utbildning i årskurs 1, om en elev tagits emot i förskoleklassen efter färdighetsprov, (jfr. övergångsbestämmelsen p 3). I sexårsklassen ska, minst en gång varje läsår, läraren, eleven, och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om elevens utveck- ling och lärande. Bestämmelserna i 12 och 13 §§ om utvecklingssamtal och indi- viduell utvecklingsplan i gäller inte sexårsklassen, jfr 1 a §. I stället införs en ny paragraf om utvecklingssamtal som mot- svarar den bestämmelse som gäller för förskoleklassen. Paragrafen behandlas i avsnitt 3.11.2. Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet har rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 30 § andra stycket. Rätten enligt första stycket att gå kvar vid en skolenhet gäller inte för en elev som med stöd av 3 kap. 12 e § ska placeras i en års- kurs som inte anordnas vid skolenheten. Paragrafen reglerar rätten för eleverna att gå kvar vid den skolenhet där eleven placerats. I första stycket andra meningen finns en bestämmelse om att den som tagits emot i förskoleklass har rätt att fortsätta sin utbild- ning i vid samma skolenhet. Bestämmelsen behövs inte när förskoleklassen upphör och sexårsklassen ingår i . Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola Rätten för eleven att fortsätta sin utbildning i årskurs 1 vid skol- enheten följer av första meningen.