sou · H3B344 · 2015-04-15 00:00:00 — Det finns såvitt utredningen funnit inte någon analys av bak- grunden till i statistiken redovisat antal. Det går sålunda inte att dra någon egentlig slutsats av orsakerna till förändringar i antalet anmälda bidragsbrott. Även om antalet kommer att förändras slutligt för kan konstateras att antalet anmälda brott av normalgraden minskat, till 2014. Huruvida detta har att göra med att det infördes bestämmelser om uppgiftsskyldighet i SoL liksom regler om behandling av person- uppgifter och möjlighet till direktåtkomst kan man endast spekulera. Ett förtydligande i SoL leder till att de som ansöker om försörj- ningsstöd blir medvetna om kraven och skyldigheten att följa dem för att inte gå miste om rätten till bistånd. Förslaget kan förväntas ha en viss brottspreventiv effekt som kan leda till att bidrags- brotten minskar ytterligare. Genom förslagen om uppgiftsskyldighet och direktåtkomst ökar upptäcksrisken för bidragsbrott ytterligare vilket kan leda till att dessa brott minskar, liksom förekomsten av felaktiga utbetal- ningar. Vetskapen om att de uppgifter som lämnas i ett ärende kontrolleras mot bl.a. Arbetsförmedlingen kan förväntas ha en avhållande effekt på enskilda när det gäller att lämna felaktiga uppgifter till myndigheter. Antalet tillfällen till brott kan också Konsekvenser av utredningens förslag förväntas minska genom utökade kontrollmöjligheter hos social- tjänsten. Förbättrade kontrollmöjligheter torde också få positiva konse- kvenser för kommunerna när det gäller att upptäcka felaktiga utbetalningar som kan återkrävas enligt 9 kap. 1 § SoL. 8.5Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service Ett förtydligande i SoL vad avser den enskildes skyldigheter att vara aktivt arbetssökande, anmäld hos den offentliga arbetsför- medlingen och även i övrigt stå till arbetsmarknadens förfogande, kan leda till att något fler arbetslösa personer som uppbär eko- nomiskt bistånd kan komma i arbete och bli självförsörjande. Förslaget kan sålunda leda till en viss ökning av antalet sysselsatta och förväntas ha en positiv inverkan på tillgången till arbetskraft. Tillgången till offentlig service kan förväntas öka. Genom för- tydligandet i SoL kommer Arbetsförmedlingen och att närma sig varandra i fråga om vilka krav som kan ställas på den enskilde. Förslaget kan också sägas innebära ett att ansvarsför- delningen mellan Arbetsförmedlingen och tydliggörs för målgruppen vilket i förlängningen kan leda till en förbättrad samverkan mellan myndigheterna. Ett tydliggörande av kraven kan vidare leda till färre diskus- sioner kring kravställandet och därmed ett ökat fokus på social- tjänstens kärnuppgifter. Genom att det i lagen tydliggörs vad som förväntas av den enskilde kan även antalet överklaganden till för- valtningsrätten påverkas så att färre beslut kommer att överklagas. Kompletterande bestämmelser om uppgiftsskyldighet och direktåtkomst medför att effektiviteten och servicen ökar då mindre tid behöver tas i anspråk för kontrollåtgärder och beslut om ekonomiskt bistånd kan fattas snabbare. kan själv skaffa sig nödvändigt beslutsunderlag och den enskilde behöver i mindre utsträckning själv införskaffa underlag för att överlämna till . Det innebär också att Arbetsförmedlingen kan förväntas avlastas ytterligare vilket påverkar effektiviteten och servicen även hos den myndigheten. Konsekvenser av utredningens förslag Tydligare krav och effektivare kontrollåtgärder inom social- tjänsten torde också resultera i bättre underlag och förut- sättningar för framtida uppföljning och forskning. Förslaget i SoL medför att det kommer att stå klart för den enskilde vad som förväntas av honom eller henne vid arbetslöshet och vid ansökan om ekonomiskt bistånd och att kraven i princip är desamma för en arbetsför person som är oförhindrad att arbeta oavsett om han eller hon söker ekonomiskt bistånd eller arbets- löshetsersättning. Förslaget kan därmed också sägas komma den enskilde till del då förutsebarheten ökar och rättssäkerheten stärks. 8.7Konsekvenser för små företag Förslagen bedöms inte få några konsekvenser för företagande och små företags förutsättningar. var 207 951 personer öppet arbetslösa i riket totalt. Av dessa var drygt 88 500 kvinnor och drygt 119 400 män. var det totala antalet biståndsmottagare i landet 411 485, varav 132 271 kvinnor, 139 094 män och 140 089 barn. 36 436 biståndshushåll utgjordes av ensamstående kvinnor med barn medan 7 497 hushåll bestod av ensamstående män med barn. Beträffande hushåll utan barn är förhållandet det omvända, 90 266 bestod av män och 55 835 av kvinnor. Av öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2014, vilka bygger uppgifter, konstateras att försörj- ningsproblem är det vanligaste skälet till att människor kommer i kontakt med . De vanligaste orsakerna är att de vuxna saknar arbete, är sjuka eller är ensamstående föräldrar och inte klarar familjens försörjning på egen hand. De i SoL föreslagna kraven, avseende personer som är arbetslösa och som i princip enbart har arbetslöshet som försörjningshinder, Konsekvenser av utredningens förslag är lika för kvinnor och män. Med hänsyn till att antalet bistånds- mottagare är relativt jämt fördelat mellan könen torde kraven generellt sett inte påverka någon ur ett jämställdhetsperspektiv. Både kvinnor och män har samma rättigheter och skyldigheter och i princip samma möjligheter till självförsörjning. 8.9Konsekvenser för det integrationspolitiska målet Föreslaget om en ny bestämmelse i SoL berör alla som söker ekonomiskt bistånd och som i princip endast har arbetslöshet som försörjningshinder, oavsett vilken etnisk eller kulturell bakgrund den enskilde har. Utredningen bedömer inte att förslaget har några konsekvenser för det integrationspolitiska målet. Inte heller bedöms förslaget om uppgiftsskyldighet och direktåtkomst få några konsekvenser i detta avseende. 8.10Konsekvenser för personlig integritet Förslaget i SoL bedöms inte ha någon betydelse för den personliga integriteten. Däremot krävs särskilda överväganden vad gäller upp- giftsskyldighet och direktåtkomst eftersom detta ger möjlighet att, utan sekretessprövning från utlämnande myndighet, få tillgång till ytterligare uppgifter från Arbetsförmedlingen. De uppgifter utredningen föreslår ska omfattas av uppgiftsskyldigheten får anses vara av sådan betydelse för socialnämnderna i ärenden om ekonomiskt bistånd att det finns skäl att utvidga såväl uppgifts- skyldigheten som möjligheten till elektroniskt informationsutbyte. Ett sådant utbyte torde kunna förebygga och minska felutbetalningar och bidra till en snabbare och effektivare ärendehandläggning hos såväl som Arbetsförmedlingen. Eftersom det är fråga om ett begränsat antal uppgifter av mindre känslig natur och det redan finns ett fungerande regelverk kring behandling av personuppgifter och sekretess bedömer utredningen att förslaget inte har några konsekvenser för den personliga integriteten. Utredningens förslag: Den nya bestämmelsen i socialtjänst- lagen (2001:453) och de kompletterande bestämmelserna i förordningen (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen (2001:453) och i förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten föreslås träda i kraft . Förslagen kräver ingen övergångsreglering eller särskilda informations- insatser. Utredningen bedömer att det inte krävs något särskilt förbere- delsearbete beträffande förslaget om förtydligande i socialtjänst- lagen (2001:453), förkortad SoL. Förslaget bör därför kunna träda i kraft . Beträffande förslagen om uppgiftsskyldighet respektive direkt- åtkomst i förordningen (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen och i förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten, förkortad AF-PuL, är det utredningens mening att de kompletteringar som föreslås är angelägna och bör träda i kraft . För direktåtkomst krävs visst förberedelsearbete av teknisk natur. Det hindrar emellertid inte att författningsstödet för detta träder i kraft . Förslagen kräver ingen övergångsreglering och inte några särskilda informationsinsatser. 10.1Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den som är arbetsför och oförhindrad att arbeta är, i fråga om försörjningsstöd, skyldig att vara aktivt arbetssökande, anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen och även i övrigt stå till arbetsmarknadens förfogande, om det inte finns godtagbara skäl. Vid prövningen av behovet av bistånd för livsföringen i övrigt får hänsyn inte tas till den enskildes ekonomiska förhållanden om rätten att ta ut avgifter för biståndet regleras i 8 kap. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig lev- nadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Andra stycket är nytt. Förslaget behandlas i huvudsak i avsnitt 7.1.2. I syfte att förtydliga kravet på att den enskilde i första hand själv har ett ansvar att tillgodose sina behov, införs i andra stycket en bestämmelse som klargör vilka grundläggande krav som kan ställas på en arbetslös biståndssökande som ansöker om försörjningsstöd. Kraven gäller för den som i princip enbart har arbetslöshet som försörjningshinder, dvs. den som är arbetsför och oförhindrad att arbeta. Att vara arbetsför innebär att sökanden ska kunna prestera ett normalt arbetsresultat i ett för honom eller henne lämpligt arbete. I fråga om vad som är lämpligt arbete kan vägledning hämtas från 44 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, förkortad ALF.1 Att vara oförhindrad att arbeta innebär att det inte får föreligga någon omständighet som hindrar sökanden att åta sig arbete. Finns andra behov, t.ex. på grund av missbruksproblematik eller andra sociala svårigheter, måste dessa som regel åtgärdas först, innan krav på arbete kan ställas. Kravet på att vara aktivt arbetssökande innebär inte att den enskilde måste söka ett visst antal arbeten eller månad. En helhetsbedömning måste göras av samtliga relevanta omstän- digheter. För att anses aktivt arbetssökande kan den enskilde inte enbart invänta anvisningar från Arbetsförmedlingen utan han eller hon måste också själv förhålla sig aktiv. Det kan t.ex. handla om att skicka ansökningar till olika arbetsgivare eller att kontakta dem på annat sätt och att söka information om arbeten. Det har också betydelse om de arbeten den enskilde sökt är lämpliga utifrån den enskildes personliga förutsättningar och realistiska mot bakgrund av sökandens utbildning, erfarenhet och övriga kvalifikationer. Lik- som inom arbetslöshetsförsäkringen kan deltagande i arbetsmark- nadspolitiska program eller i insatser inom etableringsuppdraget innebära att kraven på ett aktivt arbetssökande får modifieras. En bedömning får göras från fall till fall. I kravet på att den enskilde ska stå till arbetsmarknadens förfog- ande ligger, liksom enligt , att den enskilde ska vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Det är ett krav av så grundläggande natur att det även bör gälla i fråga om ekonomiskt bistånd. Förutom att vara anmäld som arbetssökande ska den enskilde även i övrigt stå till arbetsmarknadens förfogande. Det innebär utifrån nuvarande rättsläge att den enskilde, om det inte finns godtagbara skäl, är skyldig att –söka arbeten, i regel heltid, –delta i arbetsmarknadsinsatser, t.ex. arbetssökarverksamhet, som sker i samarbete med Arbetsförmedlingen under förutsättning att verksamheten i det särskilda fallet kan bedömas främja den enskildes möjligheter att få arbete, –godta anvisat lämpligt arbete, 1 Se även , Ekonomiskt bistånd s. 89. –acceptera de åtgärder i övrigt som samhället ställer till förfogande för arbetslösa, dvs. delta i verksamheter som anordnas för arbetslösa inom ramen för arbetsmarknadspolitiken t.ex. –grundutbildning i svenska –beträffande den som har rätt till etableringsplan, delta i aktiviteter enligt planen, –medverka till upprättande av handlingsplan hos Arbetsför- medlingen, –lämna aktivitetsrapport till Arbetsförmedlingen och –besöka/kontakta Arbetsförmedlingen enligt överenskommen eller på annat sätt beslutad tidpunkt. Uppräkningen är inte uttömmande. Kraven kan komma att kompletteras eller ändras i takt med utvecklingen av det arbets- marknadspolitiska utbud som samhället ställer till förfogande. Kraven gäller om det inte finns godtagbara skäl. Härigenom betonas att det i varje enskilt fall måste göras en individuell bedöm- ning av den enskildes behov och förutsättningar och om det går att t.ex. ställa krav på ett aktivt arbetssökande. Viss vägledning i fråga om vad som kan anses vara godtagbara skäl kan hämtas från . Det kan i det enskilda fallet finnas sociala eller hälsomässiga hinder att t.ex. söka ett heltidsarbete eller att vara aktivt arbetssökande. Det kan också vara fråga om en person som inom etableringsuppdraget bedöms ha nedsatt prestationsförmåga vilket kan påverka vilka krav som kan ställa på den enskilde. 10.2Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen (2001:453) 5 § har rätt att hos Arbetsförmedlingen ta del av följande uppgifter om enskilda: 1.namn, personnummer och i förekommande fall samordnings- nummer, 2.från och med vilken dag en person är anmäld eller inte längre anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen, samt i vilken omfattning, 3. om en person registrerats som öppet arbetslös, arbetssökande med förhinder eller i annan sökandekategori, 4. en arbetssökandes tillhörighet till arbetslöshetskassa enligt registrering, 5. beslut i fråga om arbetsmarknadspolitiskt program, 6. datum för senaste aktivitetsrapport och om denna inte godkänts, 7. en persons rätt till etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 8. med vilket belopp, under vilken period och i vilken omfatt- ning etableringsersättning har beviljats, och 9. om ett beslut om etableringsersättning har ändrats. Om det finns skäl för det ska Arbetsförmedlingen på eget initiativ lämna uppgifter som avses i första stycket till socialnämnden. Förslaget behandlas i avsnitt 7.2.3. I 5 § införs tre nya punkter avseende vilka uppgifter socialnämnden ska ha rätt att ta del av från Arbetsförmedlingen om enskilda. Nuvarande 5 § 2 har kompletteras med en rätt för nämnden att även få uppgift om i vilken omfattning, hel- eller deltid, en person är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen eftersom det, om det inte finns godtagbara skäl, som regel är ett krav inom att den enskilde söker arbete på heltid. Enligt nya 5 § 3 föreslås socialnämnden även få tillgång till uppgifter i fråga om vissa sökandekategorier, d.v.s. om en person registrerats som öppet arbetslös, arbetssökande med förhinder eller i en annan sökandekategori. Uppgifterna ger nämnden en uppfattning i fråga om Arbetsförmedlingens bedömning av om den enskilde anses aktivt arbetssökande och står till arbetsmarknadens förfogande. Rätt att få uppgifter om beslut i fråga om arbetsmarknads- politiskt program (5 § 5) avser såväl anvisning till som utskrivning från ett sådant program och återkallelse av en anvisning. Uppgift- erna bedöms vara av värde för i bedömningen av om den enskilde står till arbetsmarknadens förfogande. I bedömningen av om en biståndssökande kan anses aktivt arbets- sökande kan det även vara av värde för att få kännedom om Arbetsförmedlingens bedömning av den senaste aktivitets- rapporten (5 § 6), dvs. uppgift om datum för senaste aktivitetsrapport och om denna inte godkänts. Det ska framhållas att uppgifterna om Arbetsförmedlingens bedömning eller åtgärd i övrigt enbart är en indikation på att social- nämnden kan behöva fördjupa utredningen i biståndsärendet. Arbetsförmedlingens kategorisering eller bedömning i övrigt kan förändras med kort varsel beroende på förändrade omständigheter. kan alltså inte med automatik göra Arbets- förmedlingens bedömning till sin. måste alltid göra en egen bedömning av om förutsättningarna för rätt till bistånd är uppfyllda, d.v.s. om behovet kan tillgodoses av den enskilde själv eller på annat sätt. 10.3Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten 7 d § För tillhandahållande av information till en socialnämnd enligt 5 § 5 lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten får följande personupp- gifter behandlas: 1.namn och person- eller samordningsnummer, 2.från och med vilken dag en person är anmäld eller inte längre anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen, samt i vilken omfattning, 3.om en person registrerats som öppet arbetslös, arbetssökande med förhinder eller i annan sökandekategori, 4.arbetssökandes tillhörighet till arbetslöshetskassa enligt regi- strering, 5.beslut i fråga om arbetsmarknadspolitiskt program, 6.datum för senaste aktivitetsrapport och om denna inte godkänts, 7.en persons rätt till etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 8.med vilket belopp, under vilken period och i vilken omfatt- ning etableringsersättning har beviljats, och 9.om ett beslut om etableringsersättning har ändrats. Förslaget behandlas i avsnitt 7.2.3. Se kommentar i avsnitt 10.2. Ds 2013:59 Åtgärder inom aktivitetsstödet m.m. SOU 1994:139 Ny socialtjänstlag. SOU 2007:2 Från socialbidrag till arbete. SOU 2008:47, Delegationen mot felaktiga utbetalningar, Rätt och riktigt, Åtgärder mot felaktiga utbetalningar i välfärdssystemen. SOU 2013:74 Utredningen om Unga som varken arbetar eller stud- erar – statistik, stöd och samverkan. SOU 2014:16 Det skall vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Regeringens proposition (1973:56) med förslag till lag om arbetslös- hetsförsäkring m.m. Regeringens proposition (1979/80:1 Del A) om . Regeringens proposition (1979/80:2) med förslag till sekretesslag m.m. Regeringens proposition (1995/96:196) Besöksinskränkningar vid viss tvångsvård m.m. Regeringens proposition (1996/97:124) Ändring i socialtjänstlagen. Regeringens proposition (1997/98:1) Budgetpropositionen utgiftsområde 10. Regeringens proposition (2000/01:80) Ny socialtjänstlag m.m. Regeringens proposition (2000/01:129) Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet. Regeringens proposition (2001/02:144) Lag om behandling av per- sonuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Regeringens proposition (2003/04:93) Några frågor om sekretess m.m. Regeringens proposition (2007/08:118) En effektivare arbetslöshets- försäkring. Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt infor- mationsutbyte. Regeringens proposition (2009/10:60) Nyanlända invandrares ar- betsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshets- försäkringen m.m. Regeringens proposition (2012/13:94) Jobbstimulans inom det eko- nomiska biståndet. Budgetproposition 2015 (2014/15:1). /98:SFU:1 Anslag inom socialför- säkringsområdet. Arbetsförmedlingen, Återrapportering , Uppdrag om krav på arbetssökande vid öppen arbetslöshet och deltagande i arbetsmark- nadspolitiskt program. Arbetsförmedlingen, Återrapportering Ökad sökaktivitet ge- nom tydligare krav och ökad uppföljning. Arbetsförmedlingen, Återrapportering , Etablering av vissa ny- anlända – etableringsuppdraget – genomförandet av aktivitetsrap- porten för nyanlända arbetslösa m.m. , , Minas, Vägar ur socialbidrag? Om Socialtjän- stens insatser och det ekonomiska biståndets varaktighet. Rapport i Socialt arbete, 2013. Delegationen mot felaktiga utbetalningar. Vad kostar felen? E-delegationen, Effektiv informationsförsörjning – en förstudierapport. Lenberg, , Tansjö Offentlighets- och sekretesslagen En kom- mentar. Minas , One-stop shops i , Samordning av sociala och arbetsmarknadspolitiska åtgärder utifrån ett organisations- och arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. , Från försörjningsstöd till arbete – Hur kan vägen under- lättas? IFAU, Rapport 2011:6. , Aktivering av socialbidragstagare – om stöd och kon- troll inom , Rapport i socialt arbete. , Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem, Har möjligheter till effektivisering utnyttjats? , Det nödvändiga uppbrottet – reformera det ekono- miska biståndet. Arena idé, 2013. Kommuner och Landsting, Öppna Jämförelser av ekono- miskt bistånd, En studie om framgångsfaktorer och utmaningar i samverkan för individer med långvarigt behov av ekonomiskt bi- stånd, 2014. , Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2012. , Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2013. , Statistik över försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2013. 2013, Ekonomiskt bistånd, . , Öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2014. Statskontoret, Uppdrag att kartlägga kommunernas och Arbetsför- medlingens insatser för personer med ekonomiskt bistånd som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. , arbetsmarknadspolitik – En kunskaps- översikt över åtgärder för arbetslösa personer. , Arbetsmarknadspolitik i kommunerna, Stenogra- fiska uppteckningar från arbetsmarknadsutskottets offentliga semi- narium Arbetsmarknadspolitik i kommunerna . Ulmestig , På gränsen till fattigvård? En studie om arbets- marknadspolitik och socialbidrag. Stöd och krav avseende arbetslösa personer som tar emot ekonomiskt bistånd En särskild utredare ska utreda och föreslå hur stöd och krav avseende arbetslösa personer som tar emot ekonomiskt bistånd kan utvecklas. –kartlägga och analysera vilka krav ställer på den som söker ekonomiskt bistånd att stå till arbetsmarknadens förfogande och att vara aktivt arbetssökande, –kartlägga och analysera hur följer upp och kontrollerar att den som söker ekonomiskt bistånd uppfyller kraven att stå till arbetsmarknadens förfogande och att vara aktivt arbetssökande, –vid behov lämna författningsförslag som tydliggör kraven på att stå till arbetsmarknadens förfogande och vara aktivt arbets- sökande samt möjliggör för att kunna ställa liknande krav på den som ansöker om ekonomiskt bistånd som den som får arbetslöshetsersättning, –vid behov lämna författningsförslag som gör det möjligt för att vid bedömning av rätten till ekonomiskt bistånd ta del av relevanta uppgifter i t.ex. den aktivitetsrapport som arbetssökande ska lämna in till Arbetsförmedlingen, –analysera konsekvenserna av författningsförslagen och där- utöver föreslå hur på ett effektivt sätt bör kunna ta del av uppgifterna, samt –med utgångspunkt i Arbetsförmedlingens uppdrag att bryta och förhindra långvarig arbetslöshet, kartlägga och analysera vilka stöd och insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder personer som inte har arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, utvecklings- ersättning eller etablerings-ersättning. Uppdraget ska redovisas . Mottagare av ekonomiskt bistånd mottog cirka 270 000 personer, , ekonomiskt bistånd vid ett eller flera tillfällen (2013). Orsakerna till behovet av ekonomiskt bistånd varierar och behovet påverkas av ett flertal olika faktorer, såsom konjunkturläget och tillgången på arbete, utformningen av trygghetssystemen, befolk- ningsförändringar samt inkomst- och kostnadsutvecklingen. En av de viktigaste faktorer som påverkar behovet av ekonomiskt bistånd är situationen på arbetsmarknaden. av bistånds- mottagarna mottog ekonomiskt bistånd på grund av arbetslöshet. Dessa personer saknar helt eller delvis annan ersättning vid arbetslöshet. Av samtliga biståndstagare är en fjärdedel unga vuxna i åldern 18–. av dessa ungas biståndstagande bedöms bero på arbetslöshet och avsaknad av eller otillräcklig arbetslöshets- ersättning.