sou · H3B344 · 2015-04-15 00:00:00 — Flest andelar i arbetslöshet i 91–, stod kontrollgruppen för () jämfört med målgruppens . Fler ingick också i kontrollgruppen i tidsintervallet 181–än i målgruppen. Två (2) procent i målgruppen hade varit inskrivna som öppet arbetslösa eller däröver. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Tittar man på matchningsbara personer per , ser siffrorna tämligen liknande ut, 0–är fortfarande fler i målgruppen, kontrollgruppen har samma under de 91– , resterande skiljer sig inte avsevärt från analysen ovan gällande samtliga och öppet arbetslösa. Av Tabell 6.10 framgår att majoriteten av gruppen unga vuxna var öppet arbetslösa i 0–(), vilket även överens- stämmer med kontrollgruppen2. 2 Kontrollgruppen var dock jämförelsevis mindre, bestående av 18 384 personer jämfört med 43 524 personer i målgruppen. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser 6.3.2Uppföljning och jämförelser mellan målgrupp och kontrollgrupp över tid En uppföljningsmätning gjordes i målgrupp och kontrollgrupp . Av de personer som fortfarande detta datum var inskrivna som öppet arbetslösa i respektive grupp med och utan ersättning, bestod nu målgruppen utan ersättning av totalt 24 709 personer, varav var kvinnor och män (se Tabell 6.11 nedan). Mål- gruppen hade således (–) minskat med 75 160 personer. Jämförelsevis hade kontrollgruppen minskat med nästan lika många (75 419) personer och utgjordes nu av totalt 26 298 personer, varav var kvinnor och män. (Av Tabell 6.23 nedan framgår var dessa personer, i enlighet med Arbetsförmedlingens registrering, har tagit vägen). avaktualiserades således nästan i princip lika många personer i respektive grupp hos Arbetsförmedlingen. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Åldersfördelningen i målgrupp och kontrollgrupp vid uppföljnings- tidpunkten (se Tabell 6.12 nedan) var i den sammanslagna gruppen unga vuxna (<20 upp till ) i jämförelse i kontrollgruppen. I jämförelse med siffrorna vid baslinje- mätningen (se Tabell 6.2 ovan) var skillnaden mellan målgrupp och kontrollgrupp vid uppföljningstidpunkten (vad gäller gruppen unga vuxna3) avsevärt mycket mindre (skillnad på vid baslinjemätning och vid uppföljningstillfället). Förhållandet i åldersgruppen 30–39 var i målgruppen () och i kontrollgruppen (). Fler personer i övriga ålders- grupper ingick sammantaget i kontrollgruppen i jämförelse med mål- gruppen. Fördelningen av personer med dokumenterat funktionshinder (som framgår av Tabell 6.13) var vid uppföljningstillfället tämligen lika mellan grupperna, dock ingick i kontrollgruppen något fler personer med funktionshinder () i jämförelse i målgruppen. Fler funktionshindrade får således ersättning än de som inte får det. 3 Räknat på sammanslagning av grupperna <20, 20-24 samt . Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Avseende personernas födelseregion i respektive grupp, framgår av Tabell 6.14 att majoriteten av kontrollgruppen () vid uppföljningstidpunkten bestod av svenskfödda personer. Målgruppen däremot, bestod till av utrikesfödda personer. Utbildningsnivån (se Tabell 6.15 nedan) var vid uppföljningstid- punkten fördelad enligt följande: Både målgruppen och kontroll- gruppen bestod av i princip lika stor andel personer med efter- gymnasial utbildning (). Fler personer med gymnasie- utbildning ingick kontrollgruppen () än i målgruppen (). Fler personer med enbart grundskoleutbildning ingick dock i målgruppen () i förhållande till kontrollgruppen (). Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Av Tabell 6.16 framgår att Arbetsförmedlingen betraktat av personerna i kontrollgruppen som vid uppföljningstidpunkten fort- farande var öppet arbetslösa, som matchningsbara. Motsvarande siffra uppgick till i målgruppen. Vad gäller Arbetsförmedlingens kontakter4 (via personligt möte, telefon- samtal, e-post eller e-besök) med öppet arbetslösa eller med personer som deltagit i något arbetsmarknadspolitiskt program (mellan 2014) och som av bedömts vara matchningsbara, visar (se Tabell 6.17) att Arbetsförmedlingen inte haft någon kontakt över huvud taget med 863 personer () i målgruppen. I jämförelse med kontrollgruppen, hade Arbetsförmedlingen inte haft någon kontakt med 172 personer (avrundat till ). I målgruppen hade Arbetsförmedlingen kontakt med störst andel personer (), 4–6 gånger. I jämförelse med kontrollgruppen 4 Det bör härvid dock noteras att statistiken avseende Arbetsförmedlingens ”kontakter” enbart innefattar dokumenterade lyckade kontaktförsök från Arbetsförmedlingens sida, vilket innebär att evemtuella misslyckade försök att få kontakt med den sökande inte framgår av siffrorna. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser hade Arbetsförmedlingen kontakt med en större andel personer () samma antal gånger. I kontrollgruppen förekom 7-9 kontakter hos , jämfört med målgruppen där samma antal kontakter förekom hos av personerna. Siffrorna visar att Arbetsförmedlingen överlag har haft fler kontakter med personer i kontrollgruppen än med målgruppen . Vad gäller Arbetsförmedlingens anvisningar till arbete eller plats- förslag till arbete (fortsättningsvis ”anvisningar” och ”platsförslag”), framgår av Tabell 6.18 att Arbetsförmedlingen, , inte har anvisat eller förmedlat några platsförslag till av det totala antalet (30 796 st) personer i målgruppen. I kontrollgruppen har några anvisningar och/eller platsförslag inte förmedlats till av det totala antalet (37 751 st) personer. Kontrollgruppen har i störst utsträckning () fått 1–5 anvisningar och platsförslag. Hos målgruppen var andelen lägre, då samma antal anvisningar och platsförslag förekom hos . Arton (18) procent i kontrollgruppen har fått 6–10 anvisningar och platsförslag, jämfört hos målgruppen. Sju (7) procent i kontrollgruppen fick 11–15 anvisningar och platsförslag jämfört i målgruppen. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Det kan därmed konstateras, att kontrollgruppen generellt fått fler anvisningar och platsförslag och på så sätt mer stöd av Arbetsförmedlingen än vad målgruppen fått. Vad gäller Arbetsförmedlingens erbjudande av anvisningar och plats- förslag fördelat på kön, visar siffrorna (se Tabell 6.19) inte några markanta skillnader i fördelningen av stödet till kvinnor respektive till män. I målgruppen skiljer sig anvisningar och platsförslag som mest vad gäller 1–5 anvisningar, där män män respektive kvinnor får 1–5 anvisningar. Femtiotre (53) procent kvinnor får inte någon anvisning eller platsförslag alls i jämförelse män som inte får det. I övrigt förhåller sig siffrorna (med 1 procentenhets skillnad i 11–15 anvisningar och platsförslag) likadant mellan män och kvinnor i målgruppen. I kontrollgruppen förekommer också som mest 2 procent- enheters skillnad mellan könen avseende de personer som inte får någon anvisning eller platsförslag alls och de personer som får 11– 15 anvisningar. I övrigt är förhållandena lika för kvinnor och män. Även i denna fråga föreligger således skillnaderna inte i respektive grupp mellan könen utan mellan målgrupp och kontrollgrupp. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Av Tabell 6.20 nedan, framgår att målgruppen i störst utsträckning (10,) deltog i Jobbgaranti för ungdomar jämfört i kontrollgruppen. I målgruppen deltog fler (6,) i Förberedande utbildning än i kontroll- gruppen (4,). I kontrollgruppen förekom i störst utsträckning (19,) deltagande i Jobb och utvecklingsgaranti jämfört i mål- gruppen. i målgruppen (2,i kontrollgruppen) deltog i Arbetspraktik. Fördelningen av deltagande i Arbetslivsinriktad rehabilitering var ganska jämt fördelat mellan målgrupp (2,) och kontrollgrupp (2,). Sammanfattningsvis deltog personerna i målgruppen i större utsträckning i nedan presenterade programinsatser hos Arbetsför- medlingen jämfört med kontrollgruppen (förutom avseende del- tagande i Arbetsmarknadsutbildning och Jobb och utvecklingsgarantin där kontrollgruppen hade större andel deltagande). Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Av Tabell 6.21 framgår att av de personer som kvarstod i respektive grupp per , de flesta i målgruppen () deltog eller hade deltagit i Arbetsförmedlingens programinsats Jobb och utvecklingsgaranti (– ). Kontrollgruppen hade dock störst andel (37,) deltagande i Jobb och utvecklingsgarantin, vilket motsvarar en nästan dubbelt så hög andel som hos målgruppen. En större andel, (jämfört med baslinjemätningen) av personerna som fanns kvar i respektive grupp vid uppföljningstidpunkten, erbjöds Jobb och utvecklingsgaranti. Fjorton (14) procent av målgruppen fick Förberedande utbildning i jämförelse i kontrollgruppen. Mer än dubbelt så många ungdomar fick insatser i form av Jobbgaranti för ungdomar i målgruppen (12,) jämfört med kontrollgruppen (2,). Något fler i målgruppen erhöll också insatser i form av Arbetspraktik och Arbetslivsinriktad rehabilitering än kontrollgruppen, däremot erhöll kontrollgruppen något större utsträckning Arbets- marknadsutbildning än målgruppen. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Tittar man på samma tabell ur jämställdhetsperspektiv, dvs. hur Arbetsförmedlingens insatser fördelas mellan kvinnor och män, visar resultaten att det endast föreligger marginella skillnader mellan könen i respektive grupp. Av Tabell 6.22 framgår att fördelningen i målgruppen i såväl Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling, Förberedande utbildning, Arbetslivsinriktad rehabilitering , Arbetspraktik är likadan eller näst intill likadan (skillnader mellan 0,1–0,) mellan män och kvinnor. Kvinnor erbjuds eller deltar i något större utsträckning i Arbetspraktik (kvinnor , män ) och Förberendande utbildning (6,kvinnor jämfört män) medan män i något större utsträckning erbjuds deltagande i Arbetsmarknadsutbildning, Jobb och utvecklingsgaranti fas 3, Jobb och utvecklingsgaranti och Jobbgaranti för ungdomar, i vilken den största skillnaden förkommer (11,män jämfört kvinnor). I kontrollgruppen skiljer sig siffrorna som mest avseende insatser i form av Jobbgaranti för ungdomar (erbjuds till något färre kvinnor (2,) än män (3,), Arbetsmarknadsutbild- ning (2,kvinnor och män) och Arbetslivs- inriktad rehabilitering där något fler kvinnor (3,) än män (2,) erbjuds denna insats. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser enligt siffrorna i princip likadant (med 0,1 procentenhets skillnad) mellan kvinnor och män i kontrollgruppen. Skillnader föreligger i stället mellan målgrupp och kontrollgrupp avseende de olika insatserna och såsom det beskrivits i Tabell 6.20 och 6.21 ovan. Tabell 6.23 nedan, visar vilka avaktualiseringsorsaker som hade registrerats hos Arbetsförmedlingen vid uppföljningstidpunkten, varvid kan konstateras att flest antal personer i kontrollgruppen avaktualiserats på grund av att de gått till Arbete utan stöd , vilket är nästan dubbelt så många som i målgruppen (22,). En något större andel i kontrollgruppen än i målgruppen gick till Arbete med stöd (där arbetsgivaren från Arbetsförmedlingen erhåller ekonomiskt stöd eller skattekreditering av p.g.a. att denne anställer en individ som står långt ifrån arbetsmarknaden). Dubbelt så många personer i målgruppen () jämfört med kontrollgruppens hade avaktualiserats p.g.a. Detta torde kunna kopplas till relationen mellan andelen unga vuxna i respektive grupp, där fler än dubbelt så många unga vuxna ingår i målgruppen jämfört med kontrollgruppen (se Tabell 6.2). Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Vad gäller Arbetsförmedlingens Övriga avaktualiserade (i vilken bl.a. ingår personer som kodadats med ”okänd orsak”5) ingår av målgruppen i denna avaktualiseringskategori jämfört med kontrollgruppens . Siffror på Öppen arbetslöshet i båda grupperna förefaller ligga tämligen jämnt, dock är andelen något större i kontrollgruppen. Likaså deltar målgruppen i något större andel (totalt ) i Förberedenade utbildning jämfört med kontrollgruppen och näst intill samma förhållande råder gällande deltagande i Arbetspraktik. 5 Alla har rätt att vara inskrivna hos Arbetsförmedlingen och myndigheten kan inte kan hindra någon från att skriva in sig. Däremot har Arbetsförmedlingen rätt att, när individen inte går att få tag på, när kallelser har skickats och individen inte är kontaktbar, avaktualisera denne p.g.a. okänd orsak. Enligt är det troligt att en individ som inte erhåller någon ersättning eller deltar i någon insats inte heller har något incitament till kontakt. Några sanktioner utgår inte heller från Arbetsförmedlingens sida. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Som framgår av Tabell 6.24 förekommer inga större skillnader i fördelningen mellan kvinnor och män i respektive grupp. I mål- gruppen har lika många kvinnor som män (vardera) gått till Arbete utan stöd, dock har fler män () än kvinnor () gått till i Arbete med stöd. Jämfört med kontrollgruppen har kvinnor, respektive män gått till Arbete utan stöd, medan fler män () än kvinnor () har registrerats vara i Arbete med stöd. I såväl målgrupp som kontrollgrupp synes kvinnor i något större utsträckning ha gått till Reguljära studier, dock är skillnaderna mycket små (1–). Något fler män () än kvinnor () i kontroll- gruppen uppgavs vara i öppen arbetslöshet, vilket också är överens- stämmande lika i målgruppen (män och kvinnor). Övriga avaktualiserade består till av män och av kvinnor. Jämfört med kontrollgruppen utgörs denna grupp endast av kvinnor och män, dvs. fler kvinnor finns i kategorin Övriga avaktualiserade än männen. Även den erbjudna insatsen Jobbgaranti för ungdomar visar förekomst av något fler män () än kvinnor () i målgruppen. I kontrollgruppen var något fler kvinnor kategoriserade med Reguljära studier (), Jobb och utvecklingsgaranti, () samt övriga inskrivna (respektive ). Samma skillnad () förelåg mellan könen gällande kategorin Övriga inskrivna. Sammanfattningsvis är skillnaderna mellan könen så marginella, att det inte torde vara rimligt att uttala sig om att Arbetsförmedlingen fördelar insatser på olika sätt mellan könen. Snarare förekommer, som ovan nämnt, skillnader mellan kontrollgrupp och målgrupp. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Resultaten av registerstudien ger, enligt utredningens uppfattning, en god inblick i hur målgruppen ser ut vad gäller köns- och ålders- fördelning, matchningsbarhet samt vilka stöd och insatser i form av arbetsmarknadspolitiska program som målgruppen erbjuds/erhåller i förhållande till personer som har försörjning genom arbetslös- hetsförsäkring. Den statistisk som tagits fram i samband med registerstudien är baserad på sådana data som Arbetsförmedlingen faktiskt registrerar, varvid den inte återspeglar Arbetsförmedlingens arbetsprocesser och information som kan framkomma genom t.ex. daganteckningar, handlingsplaner eller inlämnade aktivitetsrapporter. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Mottagare av ekonomiskt bistånd har av såväl forskare som av bl.a. Arbetsförmedlingen (se kapitel 3) beskrivits vara yngre, lägre utbildade och i större utsträckning utrikes födda. Biståndsmottagarnas svagare ställning på arbetsmarknaden har ansetts tydliggöras genom längre inskrivningstider hos Arbetsförmedlingen i jämförelse med andra grupper som har andra försörjningskällor och såväl myndig- hetens som de inskrivnas aktivitet har ansetts variera beroende på vilken ersättningsform de sökande har. Det finns också uppgifter bl.a. om att personer som saknar ersättning, i lägre utsträckning anvisas till arbetsmarknadspolitiska program än personer som får arbetslöshets- ersättning. Med hänvisning till statistik hos har personer med ekonomiskt bistånd uppskattats till ca 60 000 . Målgruppen, vari personer med ekonomiskt bistånd ingår, men som enligt direktivet innefattar alla sökande som är öppet arbetslösa och som inte har arbetslöshetsersättning, aktivitetsersättning, utvecklingsersättning eller etableringsersättning, uppgick i urvalet per till nästan 100 000 personer. Kontrollgruppen som utredningen gjort jämförelser med var i princip lika stor. Vad gäller kön och ålder, var något fler män i kontrollgruppen, såväl vid baslinjemätning som vid uppföljning () jämfört med målgruppen. Av resultaten framgår vidare att gruppen unga vuxna (<20 upp till ) är större i målgruppen i förhållande till kontrollgruppen och utgör sammanlagt av samtliga personer. Detta stämmer också överens med den bild som bl.a. Arbetsförmedlingen tidigare uppgivit. Resultaten visar tydliga data avseende födelseregion i respektive grupp, varvid kontrollgruppen klart var överrepresenterad av svensk- födda personer, medan fördelningen i målgruppen var ca 50/50 utrikes- och svenskfödda. Andelen svenskfödda personer minskade dock något i målgruppen vid uppföljningsmätningen. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Vad gäller personernas utbildningsgrad, visar resultaten att i såväl målgrupp som kontrollgrupp hade eftergymnasial utbildning. En något större andel hade dock gymnasial utbildning i kontrollgruppen och en större andel hade enbart grundskole- utbildning i målgruppen. Det är därmed, enligt utredningens upp- fattning, inte möjligt att utifrån dessa data dra slutsatsen att mål- gruppen generellt skulle anses har en lägre utbildningsgrad än kontrollgruppen. Däremot är det rimligt att anta att eftersom gruppen unga vuxna, som ännu inte etablerat sig på arbets- marknaden, är överrepresenterad i målgruppen, det är denna grupp som också generellt är lägre utbildad. När det kommer till Arbetsförmedlingens bedömning om match- ningsbarhet6 i respektive grupp, visar siffrorna att majoriteten i både kontrollgruppen och målgruppen av Arbetsförmedlingen ansetts matchningsbara, såväl vid baslinjemätningen som vid uppföljningen. Skillnader framkommer dock när uppdelning gjorts på matchnings- barhet avseende personer med funktionsnedsättning och gruppen unga vuxna (se fortsatt diskussion nedan). Data om inskrivningstiderna på Arbetsförmedlingen ger inte riktigt den bild som tidigare rapporterats om (se bl.a. Arbetsförmedlingens återrapportering ), dvs. att målgruppen generellt skulle ha längre inskrivningstider än kontrollgruppen. Målgruppen har till något större andel () än kontrollgruppen () inskrivnings- tider om 0–. När det gäller övriga, längre inskrivningstider (91–180 samt 181–) förekommer en större andel personer i kontrollgruppen än i målgruppen. Arbetsförmedlingens handläggare bedömer att personen i fråga är eller inte är matchningsbar mot arbetsmarknaden. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser hade dock vid baslinjemätningen varit inskrivna i 731 eller fler dagar. Vad gäller unga vuxna var i princip lika stor andel i kontrollgruppen som i målgruppen inskrivna lika långa tider. Dock ingick fler än dubbelt så många unga vuxna i målgruppen jämfört med kontroll- gruppen. Det är dock, vad gäller inskrivningstider, viktigt att notera att personer som av olika anledningar avaktualiserats hos Arbetsförmedlingen, återigen kan skrivas in, varvid ny inskrivningstid börjar löpa. När jämförelser sedan görs avseende inskrivningstider, framgår endast den senast registrerade inskrivningstiden. På så sätt är det sannolikt att inskrivningstiderna i sig inte ger en verklig bild av den faktiska historiken för varje enskild person. Denna omständighet blir särkilt viktig att beakta när det gäller gruppen unga vuxna, då det är vanligt att unga t.ex. varvar studier med kortare eller av arbete eller att de tillfälligt avaktualiseras hos Arbetsförmedlingen av andra orsaker, för att sedan igen bli arbetslösa med ny registrerbar inskrivningstid. I och med att Arbetsförmedlingen i sina åter- rapporteringar har angivit inskrivningstid som jämförelsefaktor, har utredningen funnit att faktiska jämförelser ändå kan och bör göras. Slutsatsen som kan dras av erhållna data är i vart fall att målgruppens inskrivningstider generellt är kortare än kontrollgruppens, medan inskrivningstiderna för unga vuxna i princip inte skiljer sig åt mellan målgrupp och kontrollgrupp. Dokumenterad funktionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga tycks, enligt resultaten , inte bidra till några större skillnader avseende inskrivningstider mellan kontrollgrupp och målgrupp. Resultaten visar däremot att Arbetsförmedlingen har ansett personerna med dokumenterad funktionsnedsättning i kontroll- gruppen vara matchningsbara i något större utsträckning än de med funktionsnedsättning i målgruppen. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Vad gäller Arbetsförmedlingens kontakter med personer som deltar eller mellan baslinje- och uppföljnings- mätning deltagit i något arbetsmarknadspolitiskt program, visar data att Arbetsförmedlingen inte har haft någon kontakt överhuvud- taget med ca 863 personer () av målgruppen, jämfört med 172 personer (avrundat till ) i kontrollgruppen. Generellt registrerades i större utsträckning, fler kontakter mellan och kontrollgruppen. Utifrån aktuella data är det dock oklart vad som faktiskt ingår i Arbetsförmedlingens begrepp kontakt och om kontakterna huvud- sakligen sker i kontroll- och/eller uppföljningssyfte, om de avser stöd till den enskilde i dennes arbetssökande eller om de avser både och. Vare sig formen eller orsaken till kontakterna framgår av statistiken. Oavsett vad kontakterna i praktiken innefattar, så visar siffrorna att målgruppen erhåller mindre av denna form av stöd än kontrollgruppen. Om kontakterna huvudsakligen utgörs av kontroll och/eller uppföljning kan en rimlig förklaring till fler kontakter med kontrollgruppen vara att denna, för att erhålla arbetslöshetsersätt- ning, åläggs krav som enligt lag är sanktionerade med åtgärder. Den sökande har då ett motiv att hålla sig kontaktbar gentemot Arbetsförmedlingen för att få behålla sin ersättning. Likaså finns en skyldighet för Arbetsförmedlingen att följa upp och kontrollera att ställda krav följs av den enskilde. För målgruppen som inte är berättigad till någon ersättning eller som inte deltar i något statligt arbetsmarknadspolitiskt program, finns dock inte några sanktioner kopplade till inskrivningen, varför Arbetsförmedlingen inte heller må ha motiv att i samma utsträck- ning följa upp och kontrollera dessa personer. I konsekvens med detta uppger Arbetsförmedlingen att myndig- heten erbjuder målgruppen en frivillig service. kan till- räckliga motiv även saknas för den enskilde att hålla sig kontaktbar inför Arbetsförmedlingen, så länge vare sig ersättning, programinsats eller sanktioner ingår i den erbjudna servicen och så länge han eller hon tror sig kunna lösa situationen själv. Kartläggning av Arbetsförmedlingens stöd och insatser Förekomst av Arbetsförmedlingens anvisningar och platsförslag Vad gäller Arbetsförmedlingens stöd i form lämnade anvisningar och platsförslag, visas i registerstudien att sådant stöd inte erbjöds överhuvudtaget till av målgruppen i jämförelse med av kontrollgruppen. Kontrollgruppen fick dessutom generellt fler anvisningar och platsförslag, vilket indikerar att mål- gruppen inte får (i vart fall inte i denna form) samma stöd i sitt arbetssökande i jämförelse med kontrollgruppen. Förekomst av Arbetsförmedlingens insatser När det gäller Arbetsförmedlingens insatser i form av arbets- marknadspolitiska program, visar resultaten att kontrollgruppen i störst utsträckning och i över dubbelt så många fall (mellan baslinje- mätning och uppföljning) deltog eller hade deltagit i Jobb och utvecklingsgaranti. Insatsen Jobbgaranti för ungdomar hade däremot ett högre deltagande hos målgruppen. Vidare framkom det inte några avsevärda skillnader mellan deltagande i insatser mellan grupperna. Det noteras dock att förekomsten av övriga insatser i sig inte var stor i någon av grupperna (mellan frånsett de insatser som ovan beskrivits). Vid uppföljningstidpunkten, gjordes samma statistiska analys på de kvarvarande personerna i respektive grupp, varvid slutsatsen kunde dras att målgruppens deltagande i För- beredande utbildning hade ökat till det dubbla.