sou · H3B349 · 2015-05-29 00:00:00 — Enligt artikel 16.5 första stycket ska förslaget till bolags- stämman eller till medlemmarna av det granskade företaget om val av lagstadgade revisorer eller revisionsföretag innehålla den rekom- mendation och preferens som revisionsutskottet eller organet med motsvarande uppgifter gjort enligt punkt 2. I andra stycket anges att om förslaget skiljer sig från det alternativ som revisionsut- skottet föredrar ska skälen till att utskottets rekommendation inte följs anges i förslaget. Den eller de revisorer som rekommenderas av förvaltnings- eller kontrollorganet ska emellertid ha deltagit i det urvalsförfarande som beskrivs i punkt 3. Detta stycke ska inte tillämpas när revisionsutskottets uppgifter utförs av förvaltnings- eller kontrollorganet. Avtalsvillkor som det granskade företaget överenskommer med en tredje part och som begränsar bolagsstämmans valfrihet eller valfriheten för medlemmar av det företaget som avses i artikel 37 i revisorsdirektivet till vissa kategorier eller förteckningar över lag- stadgade revisorer eller revisionsföretag vad gäller utnämningen av en specifik lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag som ska utföra lagstadgad revision av företaget ska enligt artikel 16.6 vara ogiltiga. Företag av allmänt intresse ska direkt och utan dröjsmål informera de behöriga myndigheter som avses i artikel 20 om en tredje part försöker införa ett sådant avtalsvillkor eller på annat sätt otillbörligt påverka bolagsstämmans eller medlemsstämmans beslut om val av lagstadgad revisor eller revisionsföretag.24 I artikel 16.7 anges att medlemsstaterna får besluta att företag av allmänt intresse under vissa omständigheter ska vara skyldiga att utse ett minsta antal lagstadgade revisorer eller revisionsföretag 22Med detta avses företag som enligt sin senaste årsredovisning eller koncernredovisning uppfyller minst två av följande tre kriterier: ett genomsnittligt antal anställda under räken- skapsåret på under 250, en balansomslutning som inte överstiger och en årlig nettoomsättning som inte överstiger (artikel 2.1 f i prospektdirek- tivet). 23Med detta avses företag som är noterat på en reglerad marknad och som hade ett genom- snittligt börsvärde på beräknat på slutkursen för de tre före- gående kalenderåren (artikel 2.1 t i prospektdirektivet). 24 Som närmare redogörs för i avsnitt 14.2 ska artikel 16.6 tillämpas först . samt fastställa villkoren för förbindelserna mellan de utsedda lag- stadgade revisorerna eller revisionsföretagen. Om sådana krav in- förs ska medlemsstaten informera kommissionen och den euro- peiska tillsynsmyndigheten om detta. Slutligen föreskrivs i artikel 16.8 att om det granskade företaget har en nomineringskommitté i vilken aktieägarna eller medlem- marna har ett betydande inflytande, och som har till uppgift att lämna rekommendationer om val av revisorer, får medlemsstaterna tillåta att den kommittén utför revisionsutskottets uppgifter enligt artikel 16 och kräva att den lägger fram den rekommendation som avses i punkt 2 för bolagsstämman eller medlemsstämman. Val av revisor i företag av allmänt intresse För företag av allmänt intresse införs genom artikel 16 i revisors- förordningen bestämmelser om val av revisorer. Dessa bestämmelser gäller direkt och kräver inga införlivandeåtgärder. I ett par avse- enden ges medlemsstaterna dock rätt att införa nationella särregler. I det följande redovisas utredningens överväganden när det gäller om dessa möjligheter bör utnyttjas. Medlemsstaterna får enligt artikel 16.7 besluta att ett företag av allmänt intresse under vissa omständigheter ska vara skyldigt att utse ett minsta antal revisorer samt fastställa villkoren för förbin- delserna mellan de utsedda revisorerna. I svensk rätt kommer den lagstadgade revisionsplikten till ut- tryck genom föreskrifter om att vissa företag ska ha minst en revisor. Utöver denna reglering finns det inget lagstadgat krav på antalet revisorer. I aktiebolag ankommer det exempelvis enligt 3 kap. 1 § 8 ABL på bolaget självt att i bolagsordningen ange antalet revisorer. Utöver den befintliga regleringen finns det enligt utred- ningens mening inte anledning att i lag förskriva att vissa företag ska vara skyldiga att ha ett visst minsta antal revisorer. Den möj- lighet till detta som ges i artikel 16.7 bör alltså inte utnyttjas. Medlemsstaterna ges vidare enligt artikel 16.8 möjlighet att tillåta att revisionsutskottets uppgifter enligt artikel 16 i stället utförs av en nomineringskommitté. Om det granskade företaget har en nomi- neringskommitté i vilken aktieägarna eller medlemmarna har ett betydande inflytande, och som har till uppgift att lämna rekom- mendationer om val av revisorer, får medlemsstaterna tillåta att den kommittén utför de uppgifter som åvilar revisionsutskottet enligt artikel 16 och kräva att den lägger fram rekommendation om val av revisor för bolagsstämman eller medlemsstämman. I ABL och annan associationsrättslig lagstiftning saknas före- skrifter om att företaget ska ha en valberedning, nominerings- kommitté eller liknande. Bestämmelser om att noterade bolag ska ha en valberedning finns dock i Svensk kod för bolagsstyrning. Det är bolagsstämman som antingen ska utse valberedningen eller ska bestämma hur den ska utses (punkt 2.2 i koden). I valberedningens uppdrag ingår bland annat att lämna förslag till val och arvodering av revisorer. En valberedning är inte att betrakta som ett bolags- organ. Enligt utredningens mening framstår det som lämpligt att före- tag som har en nomineringskommitté, valberedning eller liknande som motsvarar de krav som ställs i artikel 16.8 i revisorsförord- ningen kan överlåta revisionsutskottets uppgifter vid revisorsvalet åt denna. Det bör därför i ABL och övrig relevant associations- rättslig lagstiftning införas bestämmelser om att företag av allmänt intresse som har en valberedning i vilken aktieägarna eller med- lemmarna har ett betydande inflytande ska ha rätt att låta denna sköta revisionsutskottets uppgifter enligt artikel 16 i revisorsförord- ningen. Bestämmelser om förbjudna avtalsklausuler gällande revisorsval finns i både revisorsdirektivet och revisorsförordningen. Bestämmelserna i direktivet gäller samtliga företag som omfattas av direktivets tillämpningsområde medan bestämmelserna i förordningen endast gäller företag av allmänt intresse. Enligt den nya föreskriften i artikel 37.3 i revisorsdirektivet ska alla avtalsklausuler som begränsar bolagsstämmans eller medlems- stämmans valfrihet till vissa kategorier eller förteckningar över revisorer eller registrerade revisionsbolag när det gäller utnäm- ningen av en viss revisor eller ett visst bolag för att utföra revi- sionen av företaget vara förbjudna. Alla sådana befintliga klausuler ska vidare vara ogiltiga. Vad som avses med avtalsklausuler anges inte närmare, men det torde enligt utredningens mening röra sig både om bestämmelser om detta i till exempel bolagsordningen eller ett aktieägaravtal och om villkor som avtalats med tredje man i till exempel ett låneavtal. Bestämmelser med detta innehåll saknas i svensk rätt. För att tillgodose kraven i de nya direktivbestämmelserna bör sådana bestämmelser därför införas i ABL och i övrig relevant associa- tionsrättslig lagstiftning. Det bör därvid vara tillräckligt att före- skriva att villkor av detta slag är ogiltiga. Bestämmelserna om otillåtna avtalsklausuler i artikel 16.6 i revisorsförordningen behandlas strax nedan. Tillsyn av att bestämmelserna om revisorsval följs samt information med mera till behörig myndighet Som närmare redogjorts för ovan är det liksom tidigare möjligt för medlemsstaterna att tillåta alternativa system eller förfaranden vid revisorsval (artikel 37.2 i revisorsdirektivet). Om ett sådant alterna- tivt förfarande tillämpas i ett företag av allmänt intresse är enligt artikel 16.1 i revisorsförordningen reglerna om urvalsförfarandet i punkterna 2–5 i artikeln inte tillämpliga. I artikel 16.1 anges vidare att företaget ska informera den behöriga myndigheten om att ett sådant alternativt förfarande används. Huvudregeln i svensk rätt är att revisorn utses av stämman, men det finns många undantag. Om ett aktiebolag ska ha flera revisorer får det till exempel i bolagsordningen föreskrivas att en eller flera av dem, dock inte alla, ska utses på annat sätt än genom val på bolagsstämman. I vissa fall får utse en eller flera revisorer. ska också i vissa fall utse en revisor. I de fall en revisor i ett företag av allmänt intresse utsetts genom ett alter- nativt förfarande ska företaget som nämnts informera den behöriga myndigheten om detta. Skyldigheten att informera följer direkt av förordningen och kräver inte genomförande. När ett aktiebolag anmäls för registrering hos ska bland annat bolagets bolagsordning ges in. Ändringar i bolags- ordningen beslutas av stämman och ska anmälas för registrering hos . Skyldigheten för företag av allmänt intresse som på grund av föreskrifter i bolagsordningen använder alternativa förfaranden för utseende av en av bolagets revisorer att informera behörig myndighet får anses tillgodosedd genom dessa föreskrifter. I de fall revisorer utses av myndigheter finns inte skäl att särskilt ålägga företaget att informera myndigheten om att detta har skett. Föreskrifterna i artikel 16.1 i revisorsförordningen kräver mot denna bakgrund inga genomförandeåtgärder. Enligt artikel 16.3 första stycket led f ska det granskade före- taget på begäran kunna visa för den behöriga myndighet som avses i artikel 20 att urvalsförfarandet har genomförts på ett rättvist sätt. Vidare anges i artikel 16.6 andra stycket att företaget ska informera de behöriga myndigheter som avses i artikel 20 om en tredje part försöker införa ett konkurrensbegränsande avtalsvillkor eller på annat sätt otillbörligt påverka stämmans beslut om val av revisor. Det kan inte av förordningens ingress utläsas vad som är syftet med föreskriften i artikel 16.3 första stycket led f. Ett allmänt syfte med bestämmelserna om urvalsförfarande torde dock vara att öka konkurrensen i fråga om revisionsuppdrag i stora företag. Att reg- leringen i artikel 16.6 uppbärs av detta syfte framgår av punkt 19 i ingressen. Där anges att stämmans rätt att välja revisor inte skulle ha något värde om det granskade företaget ingick avtal med en tredje part som begränsar denna valmöjlighet och att sådana avtal därför bör anses vara ogiltiga. De skyldigheter för företagen som följer av föreskrifterna i arti- kel 16.3 första stycket led f och artikel 16.6 gäller direkt på grund av förordningen. Det måste dock i nationell rätt anges vilken eller vilka myndigheter som ska handha de frågor som regleras där. I förordningsbestämmelserna hänvisas till den behöriga myndighet som avses i artikel 20. Som beskrivs i avsnitt 13.2.4 ovan kan vilken som helst nationell myndighet utses enligt artikel 20.2. Det finns ingen myndighet som i detta avseende framstår som en självklar kandidat för att utses till behörig myndighet. En möj- lighet skulle kunna vara att ges i uppgift att hantera även dessa frågor. Detta skulle i och för sig innebära en breddning av nämndens uppdrag i jämförelse med vad som gäller . Att nämnden kommer att få ett utvidgat uppdrag följer dock redan av andra bestämmelser i de nya unionsreglerna och av utred- ningens förslag till genomförande av dessa regler. Bland annat före- slås i avsnitt 9.7.4 att ska ha huvudansvaret för den övervakning av kvalitet och konkurrens på marknaden som ska ske enligt artikel 27 i revisorsförordningen. Av betydelse för valet av behörig myndighet är dock att de aktu- ella bestämmelserna inte primärt rör reglering av revisorer och deras granskningsuppdrag. Bestämmelserna vänder sig till det gran- skade företaget och synes som nämnts syfta till att främja konkurrensen inom revisionsbranschen. Detta gäller i synnerhet föreskriften i artikel 16.6 andra stycket om att företag av allmänt intresse ska informera den behöriga myndigheten om en tredje part försöker införa ett konkurrensbegränsande avtalsvillkor eller på annat sätt otillbörligt påverka stämmans beslut om val av revisor. ska bland annat uppmärksamma hinder mot en effektiv konkurrens i offentlig och privat verksamhet, se 4 § 1 för- ordningen (2007:1117) med instruktion för . Inom finns en funktion för att ta emot klago- mål. är enligt utredningens mening därför den myndighet som ligger närmast till hands för att ta hand om upp- giften enligt artikel 16.6. Utredningen föreslår därmed att Kon- kurrensverket utses till behörig myndighet enligt den bestämmel- sen. Föreskriften i artikel 16.3 första stycket led f innebär att företag av allmänt intresse på begäran ska kunna visa att urvalsförfarandet har genomförts på ett korrekt sätt. Utredningen har övervägt om bör utses att vara behörig myndighet även enligt den bestämmelsen. har bland annat i uppdrag att bedriva tillsyn över upphandlingslagstiftningen. Det urvalsförfarande som det rör sig om här har dock ingen direkt beröringspunkt med reglerna om offentlig upphandling. Att kontrollera urvalsförfaran- det vid val av revisor framstår även i övrigt som något som ligger långt ifrån nuvarande verksamhet. Detta talar emot att verket utses till behörig myndighet i detta fall. Den myndighet som enligt gällande svensk rätt har tilldelats flest funktioner när det gäller utseende och entledigande av revi- sorer är . registrerar anmälda revisorer och ska bland annat, efter ansökan, utse en ny revisor när den valde revisorn är obehörig eller jävig. Även om den tillsynsfunktion när det gäller själva urvalsförfarandet som det handlar om här inte direkt ligger inom ramen för de uppgifter som har för när- varande anser utredningen ändå att verket får anses vara den myndighet som har bäst förutsättningar för att ta hand om denna uppgift. Detta gäller särskilt eftersom enligt utred- ningens förslag ska vara den myndighet som ska hantera frågor om begäran av förlängning av revisionsuppdrag enligt artikel 17.6 och fastställande av relevant tid för beräkning av revisionsuppdragets varaktighet enligt artikel 17.8 (se vidare avsnitt 13.5.5 nedan). Verket kommer därigenom att ha tillgång till uppgifter om vilka företag som omfattas av reglerna om urvalsförfarande i artikel 16. Utred- ningen föreslår därför att ska ges möjlighet att från de aktuella företagen inhämta upplysningar om urvalsförfarandet. I artikel 16.3 tredje stycket finns en förskrift om att den be- höriga myndighet som avses i artikel 20.1 ska offentliggöra en förteckning över lagstadgade revisorer och revisionsföretag. För- teckningen ska göras med ledning av de upplysningar som ska läm- nas av revisorer enligt artikel 14 i förordningen och uppdateras . Utredningen har föreslagit att ska vara den behöriga myndigheten för mottagande av information enligt artikel 14 (se avsnitt 7.11). Det framstår mot bakgrund av detta som naturligt att ansvarar för att offentliggöra en sådan förteckning som avses i artikel 16.3 tredje stycket. Bortsett från de nu redovisade reglerna följer inte någon informationsskyldighet för företag av allmänt intresse beträffande revisorsvalet. I svensk rätt finns en rad skyddsregler som avser att tillförsäkra en korrekt och lagenlig revision i företag som är under- kastade revisionsplikt. Någon ytterligare kontroll av att revisors- valet följer de nya föreskrifterna är enligt utredningens bedömning inte erforderlig. Förslag: I ABL och i lagen om ekonomiska föreningar införs bestämmelser som medger undantag från revisorsförordningens bestämmelser om revisionsuppdragets varaktighet i företag av allmänt intresse enligt följande. När den valda revisorn är en fysisk person får uppdraget som revisor i ett företag av allmänt intresse gälla högst i följd. När den valda revisorn är ett registrerat revisionsbolag eller EES-revisionsföretag får ett uppdrag som revisor i andra företag av allmänt intresse än finansiella företag på rekommendation av revisionsutskottet och efter förslag av styrelsen förlängas till sammanlagt under förutsättning att ett nytt urvals- förfarande enligt artikel 16.2–5 i revisorsförordningen genom- förs när uppdraget har pågått . Sådant uppdrag får vidare förlängas till sammanlagt under förutsättning att ytterligare en revisor anlitas när uppdraget har pågått . Det krävs då också att revisorerna lämnar en gemensam revi- sionsberättelse. Regleringen om revisionsuppdragets varaktighet när det gäller personligt valda revisorer ska vara densamma i sparbankslagen och lagen om medlemsbanker. Eftersom möjligheten till för- längning av uppdrag för registrerade revisionsbolag och enligt förslaget inte ska gälla uppdrag som revisor i finansiella företag införs dock inte bestämmelser om detta i de lagarna. Bestämmelserna i och i övriga relevanta lagar om rota- tion av den huvudansvariga revisorn när ett registrerat revisions- bolag är vald revisor tas bort. Även föreskriften i dessa lagar om en karenstid innan en personligt vald revisor återigen kan delta i revisionen av det aktuella företaget tas bort. Bestäm- melser om detta finns nu i revisorsförordningen. Bestämmelserna i om revisorns mandattid ändras på så sätt att det blir möjligt att, inom intervallet ett till , i bolagsordningen föreskriva flera möjliga mandattider. Vidare anges att om revisorn i ett bolag vars bolagsordning innehåller flera möjliga mandattider inte utses för viss angiven tid, ska revisorns uppdrag gälla för den kortaste av de tider som anges i bolagsordningen. ska vara behörig myndighet enligt arti- kel 17 punkt 7 i revisorsförordningen. utses att vara behörig myndighet enligt punkterna 6 och 8 i artikel 17. För att hantera de frågor som anges där ska verket registrera revi- sorernas mandattider. beslut ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Närmare bestämmelser om dessa frågor bör, i den mån det behövs, meddelas i förordning. Bedömning: Revisorsförordningens bestämmelser om revisions- uppdragets varaktighet kräver i övrigt inga författningsänd- Det saknas skäl att införa särskilda bestämmelser om tillsyn och kontroll av att företag av allmänt intresse följer bestämmelserna om revisionsuppdragets varaktighet utöver dem som finns i förordningen. Författningstext som berörs av förslagen: 9 kap. 19, 21 och 21 a §§ ABL, 8 kap. 3 och 8 a §§ lagen om ekonomiska fören- ingar, 4 a kap. 1 a och 3 §§ sparbankslagen samt 7 a kap. 1 a och 3 §§ lagen om medlemsbanker. Enligt artikel 42.2 i revisorsdirektivet ska medlemsstaterna se till att den revisor eller de revisorer som är huvudansvariga för att ut- föra en lagstadgad revision i ett företag av allmänt intresse byts ut från revisionsuppdraget senast efter det att han eller hon utsetts. Det anges också att revisorn åter får delta i revisionen av den granskade enheten först efter en period . Enligt artikel 39 får medlemsstaterna undanta onoterade företag från dessa bestämmelser. Bestämmelser om revisorns mandattid finns i den associations- rättsliga lagstiftningen och i revisionslagen. När det gäller aktie- bolag framgår av 9 kap. 21 § ABL att uppdraget som revisor som huvudregel gäller under en ettårig mandatperiod. I bolagsordningen får anges att uppdraget ska gälla för men uppdraget ska upphöra senast vid slutet av den årsstämma som hålls under det fjärde räkenskapsåret efter det att revisorn utsågs. Det finns dock ingenting i den bestämmelsen som hindrar att bolaget sedan utser samma revisor under ytterligare en mandatperiod. I 9 kap. 21 a § första stycket ABL föreskrivs emellertid att upp- draget som revisor i bolag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad får gälla högst i följd. Den som har varit revisor i bolaget får vidare enligt andra stycket inte delta i revisionen, om inte har förflutit sedan han eller hon lämnade revisionsuppdraget. ledes även när det gäller denna fråga att utnyttja möjligheten i artikel 39 i revisorsdirektivet att begränsa tillämpningsområdet för direktivbestämmelserna till noterade företag. Motsvarande bestäm- melser om revisorsrotation finns även i övrig relevant associations- rättslig lagstiftning.25 Direktivbestämmelserna tar endast sikte på situationen att ett registrerat revisionsbolag är vald revisor och föreskriver att den huvudansvarige revisorn då måste bytas ut . I är det dock inte ovanligt, även i fråga om noterade företag, att en fysisk person utses till revisor. Vid genomförandet av direktivet ansågs att de skäl för revisorsrotation som fanns beträffande huvudansvariga revisorer gjorde sig gällande i än högre grad för personliga revisors- uppdrag. Bestämmelserna i svensk rätt om revisorsrotation om- fattar därför också revisorer med personliga revisorsuppdrag.26 I 9 kap. 21 a § ABL anges att ”uppdraget som revisor” får gälla i högst i följd. Om ett registrerat revisionsbolag är vald revisor ska enligt 9 kap. 19 § bestämmelserna i bland annat 21 a § tillämpas på den huvudansvarige revisorn. Bestämmelserna i 9 kap. 21 a § är däremot inte avsedda att gälla för bolaget.27 Om ett registrerat revi- sionsbolag är vald revisor kan bolaget således kvarstå som revisor . Den som varit huvudansvarig revisor måste i sådana fall bytas ut senast . Genom artikel 1.32 i ändringsdirektivet har artikel 42 i revisors- direktivet upphävts. Bestämmelser om revisorsrotation finns numera i stället i revisorsförordningen. 25Se 8 kap. 8 a § lagen om ekonomiska föreningar, 4 a kap. 1 a § sparbankslagen och 7 a kap. 1a § lagen om medlemsbanker. 2008/09:135 s. 87 f. I artikel 17 i revisorsförordningen finns bestämmelser om revisions- uppdragets varaktighet. De nya bestämmelserna innebär bland annat att det införs krav på inte bara personrotation utan också byrå- rotation. När ett företag av allmänt intresse väljer en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag för ett första revisionsuppdrag ska upp- draget enligt artikel 17.1 första stycket vara . Upp- draget kan förnyas. Enligt andra stycket får varken det första revi- sionsuppdraget för en viss lagstadgad revisor eller ett revisions- företag, eller detta i kombination med eventuellt förnyade uppdrag, vara längre än . Det är emellertid möjligt för medlemsstaterna att föreskriva undantag från såväl den föreskrivna minimitiden som den före- skrivna maximitiden. Enligt artikel 17.2 led a får medlemsstaterna således begära att det första uppdraget varar en period som är längre än . Medlemsstaterna får enligt led b också fastställa en längsta varaktighet som är kortare än . I artikel 17.3 anges att efter det att den längsta varaktigheten för revisionsuppdraget har löpt ut eller efter det att den tid varigenom uppdragstiden förnyats i enlighet med punkterna 4 eller 6 har löpt ut, får varken den lagstadgade revisorn, revisionsföretaget eller, i tillämpliga fall, medlemmar i deras nätverk inom unionen utföra lagstadgad revision av samma företag av allmänt intresse under på- följande fyraårsperiod. I artikel 17.4 ges medlemsstaterna dock rätt att föreskriva att den längsta varaktigheten får förlängas till en varaktighet på högst a)när ett urvalsförfarande28 för lagstadgad revision genom- förs enligt artikel 16.2–16.5, och får då verkan då den längsta varaktighet som avses i punkt 1 andra stycket och i punkt 2 b löpt ut, eller b)när den längsta varaktighet som avses i punkt 1 andra stycket och i punkt 2 b har löpt ut och fler än en lag- stadgad revisor eller fler än ett revisionsföretag anlitas , 28 I artikeln står det offentligt upphandlingsförfarande men eftersom det är det förfarande som föreskrivs i artikel 16.2–16.5 som avses används här samma term som i den sistnämnda artikeln, dvs. förutsatt att den lagstadgade revisionen resulterar i en presen- tation av den gemensamma revisionsberättelsen i enlighet med artikel 28 i revisorsdirektivet. Förlängning får enligt artikel 17.5 endast ske om förvaltnings- eller kontrollorganet i enlighet med nationell rätt efter en rekommen- dation från revisionsutskottet föreslår bolagsstämman eller med- lemmarna i det granskade företaget att förnya uppdraget och detta förslag godkänns.