sou · H3B321d2 · 2015-03-02 00:00:00 — I har motsvarigheterna till Försäk- ringskassan och Arbetsförmedlingen slagits samman till en myn- dighet. Kommuner och Landsting (SKL) har aktualiserat frågan om att i pröva att skapa en gemensam ingång till Arbetsförmedlingen, och genom att samorganisera de lokala insatserna. Kommittén ska analysera och pröva möjligheten att utveckla samhällets samlade insatser för återgång i arbete eller studier genom organisations- och strukturförändringar. Syftet är bl.a. att ur ett service- och kontrollperspektiv få ett effektivt och ändamåls- enligt system. Analysen ska göras mot bakgrund av en bedömning av vad som kan krävas av en person i fråga om att själv ta ansvar för sin situation. Detta har en nära koppling till de krav på omställning som kan ställas. Dessa krav kan gälla t.ex. byte av arbetsuppgifter eller byte av anställning. Kommittén ska också se över hur rehabiliteringsansvaret för personer som saknar sjukpenninggrundande inkomst kan tydlig- göras. Hälso- och sjukvårdens roll och ansvar Hälso- och sjukvårdens förmåga att genomföra medicinsk behand- ling och rehabilitering är av central betydelse för att patienten ska kunna behålla eller återfå sin arbetsförmåga. Sedan slutet av 1980- talet har ett stort antal samordningsprojekt bedrivits där resurser har förts över från staten till landstingen för att förmå hälso- och sjukvården att öka kvaliteten i sin hantering av sjukskrivningsfrå- gorna. En särskild form av samordning är när sjukförsäkringsmedel används för att finansiera insatser som i regel är hälso- och sjukvår- dens ansvar. har staten även stimulerat landstingen att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet genom att betala till dessa (den s.k. sjukvårds- eller sjukskriv- ningsmiljarden). Fördelningen av medlen har gjorts beroende bl.a. av hur sjukfrånvaron utvecklats i respektive landsting. Landstingen har även tillförts för att förbättra tillgängligheten i vården (den s.k. kömiljarden), som också kan ha betydelse för en snabbare återgång till arbete. Kommittén ska överväga olika modeller för medfinansiering av sjukförsäkringskostnaderna. Kommittén ska även analysera och överväga hälso- och sjukvårdens förutsättningar och möjligheter att utöver detta vidta nödvändiga insatser för att patienten ska kunna behålla eller återfå sin arbetsförmåga. Samspelet mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna Kommittén ska redovisa och analysera samspelet mellan samt kon- sekvenserna av en ökad harmonisering av sjuk- och arbetslöshets- försäkringarna. Detta ska göras med utgångspunkt i de skilda för- utsättningar som gäller för respektive försäkring. I detta ingår att redovisa effekterna av olika grader av ökad harmonisering av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna, däribland en full harmonisering av försäkringarna. Kommittén ska noga pröva om det finns övervä- gande skäl som talar för att en sådan organisatorisk förändring bidrar till att hjälpa fler personer att kunna försörja sig av eget arbete och leder till varaktigt högre sysselsättning och lägre arbetslöshet eller om den påtagligt effektiviserar verksamheten. Kommittén ska även beakta samspelet mellan sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, aktivitetsstödet och ekonomiskt bistånd. Kommittén ska också se över möjligheten att skapa ett enhetligt inkomstbegrepp för de olika trygghetssystemen. Detta ska syfta till att underlätta kontrollen men även öka rättssäkerheten och för- bättra andelen korrekta utbetalningar. Samma inkomstgrund bör så långt som möjligt användas för olika system. En konsekvensanalys av ett sådant enhetligt inkomstbegrepp ska redovisas. Samspelet mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna och komplet- terande försäkringar Samspelet mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna och kom- pletterande försäkringar (kollektivavtalade och privata) har stor betydelse för utfallet av det samlade försäkringsskyddet samt för drivkrafterna till arbete. Om kompletterande försäkringar får en allt större omfattning finns en risk att sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ifrågasätts. Premiekollektiv med låg risk kan i så fall välja att skapa egna för- säkringar. I längden kan detta leda till en mindre riskdelning samt att vissa grupper får svårt att betala för sitt kompletterande skydd. Kommittén ska därför se över balansen mellan sjuk- och arbetslös- hetsförsäkringarna och de kompletterande försäkringarna. Effekterna av förslagen om sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna Kommittén ska beakta att de förslag som lämnas om sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna samt på andra områden inte ska med- föra en ökad statsfinansiell kostnad i förhållande till de nuvarande försäkringarna. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsök- ningar för det allmänna ska kommittén föreslå hur dessa ska finan- sieras. Kommittén ska i dessa delar beakta internationella överens- kommelser. Förslagens effekter ska även belysas med avseende på varaktig sysselsättning, dess sammansättning (särskilt gällande unga, invandrare, äldre, hel- och deltidsanställda samt företagare), jäm- viktsarbetslösheten, arbetade timmar, tröskeleffekter samt utanför- skapet. För arbetslöshetsförsäkringens del ska kommittén även belysa effekterna av förslagen för arbetslöshetskassorna samt arbetsmark- nadens parter. Sammanfattningsvis ska de samhällsekonomiska konsekven- serna av kommitténs förslag om sjuk- och arbetslöshetsförsäk- ringarna belysas. Många andra länder har likartade problem med de offentliga trygg- hetssystemen vid sjukdom och arbetslöshet. har det därför genomförts mer eller mindre omfattande föränd- ringar i dessa länders system. Erfarenheterna av dessa förändringar finns dokumenterade bl.a. i jämförande studier av . I pro- jektet Sickness, Disability and Work: Breaking the Barriers har redovisat dessa erfarenheter. Kommittén ska göra en genomgång av de viktigaste av dessa erfarenheter, såväl positiva som negativa. Kommittén ska analysera, överväga och redovisa i vilka delar det finns anledning att låta det fortsatta utvecklingsar- betet i vårt land inspireras och påverkas av dessa erfarenheter. Sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna behöver anpassas för att möta de nya förutsättningar som en ökad internationalisering inne- bär. Nya regler ska så långt som möjligt utformas så att de främjar den fria rörligheten för personer. Detta är inte minst angeläget i våra gränsområden i där rörligheten är omfattande. Kommittén ska belysa omfattningen och villkoren för försäk- ringstillhörigheten för personer som i olika situationer under livet rör sig mellan olika länder och mellan olika försäkringssystem. Kommittén ska analysera och redovisa konsekvenserna av förslagen i förhållande till EG-rätten och till andra internationella åtaganden, t.ex. inom FN/, samt bilaterala överenskommel- ser. Även om sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna har gemen- samma drag inom skiljer de sig åt i enskilda delar. För personer som bor och arbetar i olika länder kan det uppfattas som besvärande att reglerna är olika. Kommittén ska göra en analys av hur försäkringssystemen fungerar för personer som bor i ett nordiskt land och arbetar eller studerar i ett annat. ska analysera möjligheterna och konsekvenserna av att göra anpass- ningar av systemen i förhållande till de situationer som kan uppstå när olika regelsystem står i motsatsförhållande till varandra och därigenom påverkar den enskildes försäkringsförhållanden negativt. Kommittén ska särskilt beakta att den enskildes möjligheter på arbetsmarknaden ska behållas eller förstärkas. Kommittén ska i sitt arbete även överväga vilka erfarenheter från andra gränsområden inom EU som kan tillgodogöras. Transparenta och ändamålsenliga regler Sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna har varit föremål för frekventa ändringar, vilket har skapat ett komplicerat och i flera avseenden otydligt regelverk. Det har lett till att en för- säkrad kan bli osäker om vilka regler som gäller och därmed vilka rättigheter som finns. Detta är allvarligt eftersom nyttan av en för- säkring till stor del består i vetskapen om att man är försäkrad mot en viss risk. För framförallt administrationens del kan också alltför komplicerade och otydliga regler innebära att risken för fel ökar. Delegationen för felaktiga utbetalningar har i sin rapport blir det fel? (Rapport 5, ) bland annat angett att orsakerna till felaktiga utbetalningar skulle kunna vara reglernas utformning. De kan anses vara komplicerade, otydliga och svårkontrollerade. De lämnar dessutom i flera fall ett stort utrymme för bedömningar och förhandlingar, vilket medför variationer i tillämpningen såväl regionalt som mellan handläggare. Ju mer komplicerade reglerna är desto större blir risken för fel- aktiga utbetalningar, främst oavsiktliga. Om handläggningen dess- utom kräver information som inte är lättillgänglig och tydlig ökar också risken för felaktiga utbetalningar. Att skapa en försäkring som är robust och relativt lätt att tillämpa kan vara ett effektivt sätt att minska antalet felaktiga utbe- talningar, minska de administrativa kostnaderna för alla parter och öka förutsägbarheten för de försäkrade. Kommittén ska i sitt arbete med de framtida reglerna särskilt eftersträva att de så långt som möjligt utmärks av enkelhet, tydlig- het, begriplighet och stabilitet. Nuvarande regler har tillkommit för att tillgodose krav på ersättning från olika grupper En genomgripande regelförenkling innebär därför svåra avvägningar mellan sådana särskilda behov och enkla regler. I de fall särskilda regler föreslås ska en analys göras av de eventuella extra kostnader för bl.a. administrationen som ett sådant förslag kan få. Kommitténs överväganden och förslag ska utgå från ett jämställd- hetsperspektiv. Kommittén ska i sin översyn behandla de av upp- märksammade frågorna om bland annat karenstiden i sjukförsäk- ringen, mer flexibla sjukskrivningsnivåer och sjuklöneperioden för småföretagare (2005/06:SfU1, 2006/07:SfU1, 2007/08:SfU1, 2008/09:SfU1 och 2009/10/SfU1). I sitt arbete bör kommittén ta del av tidigare utredningar, och då särskilt: –En Social Försäkring (Ds 1994:81) –Förmån efter inkomst (SOU 1997:85) –Beräkningsunderlag för dagersättning (Ds 1999:19) –Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78) –Samordning och regress. Ersättning vid personskada (SOU 2002:1) –Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) –Sjukpenninggrundande inkomst (SOU 2003:50) –Sjukskrivning – orsaker, konsekvenser och praxis. En syste- matisk litteraturöversikt. –Mera försäkring och mera arbete (SOU 2006:86) –Trygghetssystemen för företagare (2008:89) –Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersättningen (SOU 2008:102) –Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) –Gränslandet mellan sjukdom och arbete (SOU 2009:89) –Se medborgarna - för bättre offentlig service (SOU 2009:92) Kommittén ska även beakta regeringens proposition Beskattning av statligt anställda under utlandsstationering (prop. 2005/06:19) där frågan om försäkringsskyddet för medföljare vid återkomsten till efter en utlandsvistelse behandlas samt ställ- ningstagande till den propositionen (utskottsbetänkandet /06:SkU6 med utrikesutskottets yttrande 2005/06:UU2Y). I arbetet med arbetslöshetsförsäkringen bör kommittén särskilt ta del av följande utredningar: –En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (SOU 1996:150) –Kontrakt för arbete - rättvisa och tydliga regler i arbetslöshets- försäkringen (Ds 1999:58) –Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring (SOU 2008:54) I arbetet med ekonomiskt bistånd bör kommittén ta del av betän- kandet Från socialbidrag till arbete (SOU 2007:2). Kommittén bör vidare utreda frågan om familjehemsföräldrars villkor inom socialförsäkringen, vilket aviserats i regeringens pro- position Utvecklingen av den sociala barn- och ungdomsvården m.m. (prop. 2006/07:129). Med hänsyn till avtalsförsäkringarnas viktiga roll för försäkring- arnas funktionssätt ska kommittén i sitt arbete eftersträva ett brett samarbete med arbetsmarknadens parter och övriga berörda organi- sationer, exempelvis företrädare för försäkrings-branschen och studerandeorganisationer. Samarbetet med arbetsmarknadens parter ska ske i form av en referensgrupp som är underställd kom- mittén. , Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Inspektionen för socialförsäkringen och ska bistå kommittén. Kommittén ska samråda med (S 2009:08). Mot bakgrund av det stora behovet av vetenskaplig kunskap på området bör det knytas forskare till kommittén. Kommittén ska redovisa ett förslag till nya regler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst baserad på historiska (faktiska) inkomster. Kommittén ska redovisa en analys av hur försäkringssystemen fungerar för personer som bor och arbetar eller studerar i olika nordiska länder och vilka möjligheter som finns och vilka konsekvenser det skulle medföra att göra anpassningar i förhållande till dessa länders system. Kommittén ska även redovisa vilka erfarenheter som finns från andra gränsområden i EU i liknande frågor. Kommitténs arbete ska slutredovisas i sin helhet . Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (S 2010:04) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en översyn av de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbets- löshet (dir. 2010:48). Kommittén ska redovisa ett förslag till nya regler för beräkning av sjukpenning- grundande inkomst baserad på historiska (faktiska) inkomster. Uppdraget ska i stället redovisas . Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (S 2010:04) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en översyn av de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslös- het (dir. 2010:48). Kommittén ska redo- visa ett förslag till nya regler för beräkning av sjukpenninggrund- ande inkomst baserad på historiska (faktiska) inkomster. Uppdraget ska i stället redovisas . Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (S 2010:04) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att en parlamentariskt sammansatt kommitté skulle se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48). Kommittén får nu ett utvidgat uppdrag som avser arbetslöshets- försäkringen och de ersättningar som lämnas till stöd för försörj- ning vid deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program (aktivi- tetsstöd eller utvecklingsersättning). Kommittén får bl.a. i uppdrag att –se över reglerna om sökområde och arbetslöshetsersättning under tid med deltidsarbete, –utreda hur den ersättning som lämnas till stöd för försörjning vid deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program kan harmoniseras och effektiviseras, –utreda hur hanteringen av förtroendevalda och uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen kan förtydligas, –utreda hur nuvarande regler om arbetslöshetsersättning vid uttag av pension ska förnyas och förtydligas, och –utreda hur statsbidragshanteringen i arbetslöshetsförsäkringen kan effektiviseras och om det finns ett behov av förfaranderegler samt regler om intern styrning och kontroll för arbetslöshets- kassorna. Enligt kommitténs direktiv skulle arbetet slutredovisas . Kommittén ska i stället redovisa arbetet i sin helhet . Enligt kommitténs direktiv (dir. 2010:48) ska kommittén överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshets- försäkringar. De förändringar som kan bli aktuella ska även bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara statsfinanser. Vidare anger direktivet att samspelet mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ska belysas. Även samspelet mellan försäkringarna och ekonomiskt bistånd samt aktivitetsstöd ska klarläggas. Som utgångspunkt för kommitténs arbete gäller att sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna ska ge god ekonomisk trygg- het och utformas så att arbetslinjen understöds. Båda försäkring- arna ska även i fortsättningen ha karaktär av omställningsförsäk- ringar, som den som har en permanent avsaknad av arbetsförmåga ska ha en tryggad inkomst. Vidare framgår att för- säkringarna ska ha en principiell uppbyggnad som medför att det alltid ska löna sig att arbeta. Mot bakgrund av kommitténs nuvarande uppdrag ger regeringen genom detta tilläggsdirektiv kommittén ytterligare uppdrag som syftar till att förtydliga och förenkla regelverket för arbetslöshets- försäkringen i sig men även att harmonisera regelverket gentemot övrig relevant reglering. Tilläggsuppdraget delas in i följande områden: 1.Grundläggande bestämmelser i arbetslöshetsförsäkringen. 2.Harmonisering och effektivisering av aktivitetsstöd och utveck- lingsersättning. 3.Förtydligande av regelverket för vissa grupper i arbetslöshets- försäkringen. 4.Utredning av behov av regler om effektivitet och styrning samt förfaranderegler. Grundläggande bestämmelser i arbetslöshetsförsäkringen Regeringen anser att två frågor som avser bestämmelser av grund- läggande karaktär i arbetslöshetsförsäkringen behöver utredas närmare. Den ena är den tidigare gällande bestämmelsen om att en arbetssökande kan begränsa sitt arbetssökande yrkesmässigt och geografiskt i början av en ersättningsperiod (den s.k. 100-dagars- regeln) och den andra avser frågan om begränsning av rätten till arbetslöshetsersättning vid deltidsarbete (den s.k. 75-dagarsregeln). Översyn av regler för sökområde fanns en bestämmelse i arbetslöshetsförsäkringen som innebar att en arbetssökande kunde begränsa sitt arbetssökande yrkesmässigt och geografiskt under de 100 första ersättnings- dagarna i en ersättningsperiod (den s.k. 100-dagarsregeln). Regeln infördes för att senare avskaffas 2007. Införandet motiverades med att den arbetssökande skulle ges ett visst rådrum att anpassa sig till sin nya situation. Avskaffandet i sin tur motiverades med att regeln innebar en inskränkning av kontrollfunktionen i arbets- löshetsförsäkringen vilket ansågs motverka en ökad aktivitet hos den arbetssökande. Vidare ansågs lagen (1997:238) om arbetslös- hetsförsäkring redan medge en individuell prövning av vad som är ett lämpligt arbete för den enskilde. överlämnade ett tillkännagivande till regeringen som innebar att regeringen bör återkomma till riks- dagen med lagförslag som ger arbetslösa rätt att begränsa sitt arbetssökande av en ersätt- ningsperiod. –se över nuvarande reglering av den arbetssökandes sökområde, –analysera vilka effekter ett återinförande av den tidigare gällande 100-dagarsregeln kan få för arbetsmarknadens funktionssätt, och –analysera hur arbetslöshetens längd och matchningen mellan lediga jobb och arbetssökande skulle påverkas av ett återinför- ande av 100-dagarsregeln. Nuvarande deltidsbegränsning (den s.k. 75-dagarsregeln) infördes i syfte att motverka att den som är arbetslös fastnar i ofrivillig deltidsarbetslöshet, att förstärka de deltidsarbetslösas incitament att söka heltidsarbete och att sätta press på arbetsgiv- arna att i större utsträckning erbjuda heltidsarbete. begränsningsregel omfattade endast tillsvidareanställningar på deltid och aktualiserades om den arbetssökandes deltidsanställning pågick vid övergången från en ersättningsperiod till en annan. Deltidsersättning kunde därför lämnas . Nuvarande begränsningsregel medger att ersättning i kombination med deltidsarbete lämnas under som längst . överlämnade ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att deltidsbegränsningsregeln skulle ses över. –analysera hur nuvarande begränsningsregel påverkar arbetssök- ande kvinnor och mäns sökintensitet och risk för begränsat arbetsutbud, –analysera hur nuvarande begränsningsregel påverkar arbetslös- hetsperiodens längd och chansen till heltidsarbete för kvinnor och män som är deltidsarbetslösa, och –om kommittén finner det lämpligt, föreslå alternativa lösningar till nuvarande deltidsbegränsning som säkerställer att arbetslös- hetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Kommittén ska lämna förslag till författningsreglering för samtliga delar av sina förslag. Harmonisering och effektivisering av aktivitetsstöd och utvecklingsersättning Flera frågor som gäller de ersättningar (aktivitetsstöd eller utveck- lingsersättning) som lämnas till stöd för försörjning för den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program behöver utredas. Det avser dels frågor om harmonisering av stöden i förhållande till reglerna i arbetslöshetsförsäkringen, dels hur administrationen av aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen ska utformas. Harmonisering av reglerna för arbetslöshetsersättning med reglerna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning Arbetslöshetsersättning beräknas och betalas ut med utgångspunkt i en 40-timmarsvecka. Motsvarande beräkningsgrund finns inte för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning. Denna skillnad medför att tid när en arbetssökande antingen har aktivitetsstöd eller utveck- lingsersättning och får ersättning från annan eller utför annan aktivitet riskerar att behandlas på ett annat sätt än vad som gäller för den som har arbetslöshetsersättning och som får ersättning från annan eller utför annan aktivitet. Exempel på sådana situationer är när den arbetssökande t.ex. får lön eller föräldrapenning eller har nedsatt arbetsförmåga, studerar eller har annan frånvaro. Detta kan medföra att arbetssökande, i likartade situationer, riskerar att behandlas olika på grund av att de får olika ersättning vid sin arbetslöshet. –analysera och lämna förslag på med vilken omfattning aktivitets- stöd och utvecklingsersättning ska lämnas till den som får ersättning från annan eller utför annan aktivitet, och –analysera om det finns ytterligare möjligheter att harmonisera reglerna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning med reglerna i arbetslöshetsförsäkringen. Samtliga delar av kommitténs förslag ska innehålla förslag till för- fattningsreglering. Administrationen av aktivitetsstöd och utvecklingsersättning är det tre aktörer, Arbetsförmedlingen, och arbetslöshetskassorna, som är involverade i hanteringen av aktivitetsstöd och utvecklingsersättning. Frågan om alternativa organisationsformer för att administrera och betala ut aktivitets- stödet har tidigare utretts med olika förslag på lösningar. Regeringen anser att det finns anledning att på nytt pröva om en mer tydlig och effektiv organisering av det stöd som lämnas till stöd för försörjning vid deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program (aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning) går att åstad- komma. Kommittén ska, med utgångspunkt i sitt förslag om hur administrationen av arbetslöshetsförsäkringen ska organiseras, analysera och ge förslag till hur hanteringen av aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen på bästa sätt ska organiseras i syfte att effektivisera hanteringen. Förtydligande av regelverket för vissa grupper i arbetslöshetsförsäkringen Flera frågor som gäller olika grupper i arbetslöshetsförsäkringen behöver utredas. De grupper som avses är förtroendevalda, upp- dragstagare och de som får eller har gjort uttag av pension. Förslag till reglering för förtroendevalda Regeringen har låtit utreda förtroendevaldas ställning i arbetslös- hetsförsäkringen. Utredarens slutsatser lämnades till regeringen i betänkandet Större ekonomisk trygghet för förtro- endevalda (SOU 2011:54). I betänkandet lämnar utredaren förslag till regler som syftar till att möjliggöra för förtroendevalda att i större utsträckning kunna behålla och ta förtroendeuppdrag under tid med arbetslöshet och på så vis främja arbetsviljan samt värna möjligheten till engagemang i för samhället viktiga uppdrag. Förslaget innebär en tydlig avgränsning av vilka uppdrag som i arbetslöshetsförsäkringens mening ska ses som förtroendeuppdrag och som därmed också ska kunna ligga till grund för ett arbets- villkor. Utredaren föreslår även att dessa uppdrag ska undantas från nuvarande deltidsbegränsningsregel.