sou · H3B375 · 2015-09-02 00:00:00 — Rymdstyrelsen har fattat beslut om nationellt även om programmen i de flesta fall genomförs i internationellt samarbete med och samfinansieras av andra rymdorganisationer i och utanför . De årliga bidragen kan skilja beroende på hur programmen löper men sett över fyraårsperioden –2014 har andel varit vilket gör att är den nionde största landet av dagens 20 länder, sett till bidraget. Övriga sju medlemsländer (MS) är , , , , , och . De tre stora bidragsgivarna står tillsammans för knappt två tredjedelar av medlemsländernas bidrag till . Dessa tre länder har betydande nationella program och att de satsar cirka hälften av medlen utanför ESA-samarbetet påverkar deras agerande i . Siffrorna i figur 4.2 kommer från medlemsländernas inrapportering till ESA:s teknikharmoniseringsprogram3 om vilka belopp som spenderas på ren teknikutveckling jämfört med på specifika rymdprojekt samt fördelningen av dessa belopp mellan , Eumetsat och nationellt. Grafen visar vilken andel av några utvalda ESA-länders rymdbudget som används nationellt (siffror från ). Det är framför allt de stora länderna som har nationella program. är ett land med relativt sett stor nationell andel. Med nationella program avses program som respektive medlemsland betraktar som nationella i sina svar på ESA:s enkäter. I praktiken är det program och projekt som medlemsländerna genomför i bi- eller multilaterala samarbeten utanför ESA- eller EU-programmen. Att har så stor andel nationellt beror på satsningar på rymdteknik inom andra sektorer, t.ex. säkerhet och miljö. Ett annat sätt att jämföra med medlemsländerna i EU är att relatera de årliga satsningarna till BNP.4 I (EU28) satsades, i perioden –2013, drygt av BNP och medlemsland på rymdverksamhet. Motsvarande siffra för var knappt , dvs. cirka hälften av genomsnittet i . Då ska man ha i åtanke att de fyra största länderna drar upp snittet betydligt. 3ESA:s rapport om teknikharmoniseringen, ESTMP 2012. 4The socio-economic impact of investments in space – Draft Information document, /C/WG-M(2014)29. Över femårsperioden –2013 satsade över av BNP medan , och låg ungefär på Europasnittet, dvs. omkring av BNP. och ligger högst av de små och medelstora länderna med av BNP sett över femårsperioden. låg 2013 på sjunde plats bland ESA:s medlemsländer sett till rymdbudget som del av BNP. uppvisar den tydligaste trenden över hela perioden –2013 med en uppgång från 0,2 till av BNP . Att bland flera länder i har mindre andel av rymdbudgeten till så kallat nationella program innebär ett i motsvarande grad större beroende av och de program som genomförs gemensamt. leder det till att svenska användare får tillgång till en tillförlitlig infrastruktur och betydande datamängder från gemensamma rymdsystem för en relativt sett låg kostnad i form av ett nationellt bidrag till . Att de gemensamma europeiska projekten normalt ger ett större utbyte för användarna av satellitdata jämfört med de nationella projekten finns det talrika exempel på inom ESA:s forskningsprojekt samt inom EU:s program och . Här är det viktigt att betona att medlemsländernas bidrag till ESA:s olika program bestäms utifrån förväntad industriretur i respektive program, dvs. vilka teknikupphandlingar som respektive land förväntar att deras industri ska vinna. Medlemsländerna har inte sällan nationella preferenser som grund för sina bidragsnivåer, t.ex. att underhålla viss industri (ibland kopplad till försvarssektorn) eller framgångsrik underleverantör inom ett annat prioriterat segment. har haft nationellt ledda projekt som komplement till ESA-ledda projekt. Dessa projekt har i huvudsak varit forskningsdrivna och gett begränsade kommersiella följdaffärer för svensk industri. Ett argument för nationellt ledda projekt är att de bidrar till kompetensuppbyggnad och ökad trovärdighet för svenska aktörer, både forskare och teknikutvecklare i internationella projekt. Teknikutveckling i nationella satellitprojekt har emellertid inte lett till kommersiella följdaffärer för inblandad svensk industri i någon större utsträckning, däremot har forskarna enligt egna bedömningar gjort stora framsteg5. 5 Forskargruppernas presentationer under särskilda seminarier arrangerade av Rymdforum direkt för utredningen . Att precisera målen för svensk rymdverksamhet så att ESA- deltagandet kan användas som ett medel på ett optimalt sätt. Att hitta rätt balans mellan nationella och europeiska satsningar. Att säkerställa att målen följs upp av regering och riksdag. 4.2Svenska samhället blir mer och mer beroende av rymdverksamheten Satelliter är en central del av rymdverksamheten och det finns förenklat uttryckt tre typer av satelliter eller rymdsonder: de som tittar ner på jorden (jordobservation), de som tittar ut i rymden (rymdforskning) och de som sänder olika typer av signaler, antingen egengenerade (navigeringssatelliter) eller reläade (telekomsatelliter). Dessa satelliter utgör tillsammans med sina markstationer en infrastruktur i rymden som får allt större betydelse för samhället i stort och påverkar allt fler människor i vardagen. Som enskilda individer kommer vi i kontakt med de flesta av dessa funktioner utan att tänka på att en rymdbaserad infrastruktur används för att vi ska kunna göra finansiella transaktioner över jordklotets olika tidzoner, att mobiltelefonen automatiskt byter basstation så att samtalet kan fortsätta när vi rör oss över större avstånd, att jordbruk och skogsbruk kan optimera verksamheterna med satellitdata, att vi planerar resor och hittar rätt med hjälp av navigatorn, att nyheterna som förmedlas via tidning, tv eller internet till mycket stor del är baserade på satellitkommunikation eller att vi klär oss, åker båt/skidor/flyg i enlighet med allt mer avancerade väderprognoser. Det pågår en utveckling där allt fler samhällsfunktioner allt oftare använder kunskap inhämtad genom rymdforskning och med rymdbaserad infrastruktur som beslutsstöd och verktyg för effektivare verksamhet. I figur 4.3 åskådliggörs att det i praktiken handlar om att flera myndigheter under olika departement ska samverka. Ett brett nationellt utnyttjande tillsammans med att många myndigheter är beroende av rymdsystemen ställer krav på kontinuerlig tillgänglighet. Ingen användare, varken offentlig eller privat, investerar i utveckling av tjänster om man inte har acceptabla garantier för kontinuitet i tillgången på kvalitetssäkrad data från rymdsystemen. Att ansvaret för de gemensamma europeiska rymdsystemen ytterst ligger på respektive innebär att alla medlemsländerna har ett gemensamt ansvar. har både ESA- och EU-anläggningar i landet vilket innebär att vi är beroende av gemensamma beslut om hur ansvaret ska delas och säkerheten hanteras också i praktiken. Därmed också sagt att måste engagera sig i framtagandet av de gemensamma föreskrifterna för hanteringen av gemensamma anläggningar och vilka krav respektive EU ska kunna ställa på medlemsländerna. Försvarsmakten / FMV / FOI Försvarsmakten / FOI / FMV Därtill finns det fyra politikområde som skär horisontellt genom rymdverksamheten: Utrikes-, säkerhets-och biståndspolitik Förklaring till färgerna som vilket departement i som har ansvar för myndigheter/politikområde: berörs myndigheter från sju departement av rymdverksamheten om än i olika grad. Rymdverksamheten har många karakteristika som gör den specifik men nyttan av rymdsystemen är fördelad bland många användare. Att skapa en helhetssyn på rymdfrågorna som möter civila och militära användares behov av rymdsystemen. Att hantera det nationella ansvaret för skydd och säkerhet av EU:s anläggningar i , dvs. delarna som ingår i de gemensamma europeiska projekten. 4.3Användarna representerar olika samhällsfunktioner Tjänster och produkter som använder data från olika rymdsystem återfinns huvudsakligen inom tre områden, telekommunikation, navigering och jordobservation. Användningen av satellitbaserad telekom och navigering är till övervägande delen kommersiella tillämpningar. Försvarssektorn är förmodligen den största offentliga användaren av inom dessa båda områden. Offentlig förvaltning dominerar alltjämt användningen av jordobservation stort.6 har i jämförelse med övriga en rad mogna användare av jordobservation även om kunskapen om hur data och tjänster kan användas varierar mellan potentiella användare. Genom deltagandet i det europeiska samarbetsprojektet får svenska användare tillgång till jordobservationsdata inom ett flertal tillämpningsområden. kommer att generera mycket stora mängder data till de deltagande länderna. Att hantera dessa stora mängder data, ibland benämnt ”big data”, ställer nya krav på både teknisk utrustning och de inblandade aktörerna. Deltagarna i samverkansgruppen för representerar en stor del av det totala svenska användandet av jordobservation. Där återfinns miljömyndigheter som och Havs- och vattenmyndigheten, myndigheter med ansvar för areella näringar som och samt myndigheter med beredskap och katastrofhantering på sitt bord, som och . Alla har det gemensamt att de har stöd av jordobservation i sin verksamhet. Vissa myndigheter har kapacitet 6 Redovisning av regeringsuppdrag angående behovet av stärkt myndighetssamverkan på fjärranalysområdet, 20100521 Dnr:N2009/8142/FIN. att hantera rådata i sina analyser och tillämpningar medan andra är mer beroende av halvfärdiga eller kompletta produkter från externa leverantörer. Rymdstyrelsen genomförde en utredning för att kartlägga de svenska användarnas behov av olika typer av Coperni- cus-data. Utredningen omfattar inhämtning, spridning och arkivering av för värdefull data och består av två delar: dels utvecklingen av gränssnittet till svenska användarbehov, dels förslag på alternativa tekniska lösningar (mjuk- och hårdvara). Målet är att när tre första satelliter har tagits i drift, ska det finnas ett fungerande program i för hur nationella behov kan tillgodoses. Den tekniska utvecklingen har möjliggjort en kraftig ökning av rymdbaserade tjänster. Detta har inneburit att många länder har förskjutit sina insatser till att i större utsträckning satsa på att utveckla tjänster på jorden som använder rymdsystemen. Den utvecklingen har inte varit lika tydlig i . Att hantera de mycket stora dataflöden som genererar. Att säkerställa att kvalitetssäkrad data från och andra rymdsystem görs tillgänglig för såväl samhällsfunktioner som privata initiativ. Att nå ut med kunskap om hur och vad rymdsystemen kan användas till både användande myndigheter och utvecklare av tjänster och produkter. 4.3.1Satellitbaserad telekommunikation var den första kommersiella användningen av rymdsystem Satelliter har sänt tv över hela jorden och det är tack vare s.k. telekom-satelliter vi kan se direktsända nyheter eller sport- och kulturevenemang från hela världen. Satellitbaserad telekommunikation används också för att leverera bredband och telefoni till platser där andra lösningar inte kan konkur- Telekom-sektorn är den del inom rymdverksamheten som har det största kommersiella inslaget. var hälften av alla satelliter som sändes upp avsedda för telekommunikation och de representerade cirka 2/3 av det totala monetära värdet av alla uppsända satelliter. Detta värde delas sedan mellan kommersiella och institutionella, både civila och militära, tillämpningar där de kommersiella överväger. Men länder med stor försvarsverksamhet bygger upp egen satellitinfrastruktur för att tillgodose militärens krav på kommunikationslösningar. Telekomsektorn är också ett tydligt exempel på hur det har blivit norm med institutionell inblandning i en i övrigt kommersiell verksamhet. När satellitbaserad telekom låg i sin vagga ansågs det strategiskt (försvarspolitiskt) viktigt för en stat att ha denna förmåga varför institutionella medel användes för att utveckla kompetenser och produkter. Detta lever kvar och har förts över till andra delar av rymdsystemen. Därför konkurrerar offentligt finansierad produktutveckling om att få leverera den infrastruktur i rymden som behövs för kommersiella telekom-tjänster. har ett programområde för teknikutveckling till telekomsektorn. Programområdet har utvidgats till att också omfatta tjänster nedströms, dvs. tjänster på jorden som utnyttjar rymdsystem bland flera system. deltar i ESA:s program med fokus på rymdsegmentet och i praktiken inte alls i tillämpningsprogrammen. Svensk rymdindustri har intresse i programmen motiverat av konkurrenskraft och exportframgångar från försäljning till kommersiella projekt.  Att hitta rätt balans i svenska satsningar på rymdinfrastruktur i förhållande till tillämpningsprogram inom telekommunikation. 4.3.2Klimat- och miljöarbetet är en bland flera samhällsfunktioner som är beroende av satellitdata För väderprognoser och klimat- och miljöarbetet är satelliter en nödvändighet Satellitdata är en av flera källor i det globala observationssystemet och en absolut nödvändighet för och dess systerorganisationer runt om i för att kunna åstadkomma bättre analyser, prognoser och varningar till allmänheten. Kombinationen av fler satelliter, kraftfullare datorer och utvecklade modeller för att hantera all data i de snabbare datorerna har lett till allt bättre väderprognoser . levererar data till nationella vädertjänster, i till . Kostnaderna för Eumetsats framtida polära satellitprogram beräknas till totalt (ekonomiska förhållande). Den socio-ekonomiska vinsten räknat uppgår enligt Eumetsats egna beräkningar till , men det finns uppskattningar upp till per år.7 Konceptet att samordna satellitdata från olika mätningar med olika metoder, t.ex. in-situ8, ger stort mervärde och är en grundtanke också i . På klimatområdet finns flera användningsområden för satellitdata. För klimatövervakning tar fram långa tidserier med globala molnanalyser från satellitdata. Klimatförändringar, förändringar av djurlivet i havet och avsmältningen av glaciärisar, kan studeras med hjälp av satellitdata. Andra myndigheter som har till uppgift att följa klimatförändringarna, till exempel och Havs- och vattenmyndigheten, är användare av i praktiken samma data, liksom forskare vid universitet och högskolor. Inom skogsforskningen använder man delvis samma parametrar för att prognostisera skogstillväxt och Länsstyrelserna kan använda prognoser för vattenflöden vid beslut om markanvändning. Havs- och vattenmyndigheten använder satellitdata bland annat för att följa upp nationella miljökvalitetsmål, få bättre kunskap om 7The case for EPS/Metop Second-Generation: cost benefit analysis – Full report, Eumetsat, . 8in-situ används i rymdsammanhang oftast i motsats till fjärranalys, dvs. mätningar in-situ sker med instrumentet placerat lokalt, direkt på den plats man vill mäta. sjöar och vattendrag samt som planeringsunderlag för infrastruktur och ekosystem. Framför allt är övervakningen en grundläggande verksamhet för förvaltningsmyndigheten. Olika användare har kommit olika långt med att utnyttja satellitdata för att effektivisera verksamheten Det finns flera exempel på andra samhällsfunktioner där satellitdata för jordobservation spelar en avgörande roll. Och fler tillämpningar tillkommer löpande. De bildalstrande systemen har utvecklats starkt och medger att en kund kan upphandla satellitbilder med mycket hög kvalitet och upplösning och bättre. Försvarsmakten köper en stor del av de satellitbilder man behöver på marknaden. är en av de allra största och vid sidan av en av de mera erfarna användarna av satellitdata. Satellitdata används bl.a. för att följa upp skogsavverkningar, kontrollera återplantering samt planera röjning och gallring. Satellitdata har effektiviserat myndighetens arbete påtagligt. Det finns andra exempel på hur satellitdata används för att kartlägga skogsavverkning i känsliga områden i och där människans framfart påverkar både klimatet globalt och djurpopulationer lokalt. , och övervakas med satelliter för att spåra framför allt oljeutsläpp men också algblomning och andra parametrar. För utgör satellitbilderna ett komplement till flygningarna som kan inriktas på misstänkt olja snarare än spaning. Ett viktigt resultat vid sidan av kostnadsbesparingar för är att antalet oljeutsläpp halverats till följd av att fler inser att riskerna att upptäckas ökat. får 1–2 satellitbilder och förhoppningarna är att öka frekvensen till bilder för att bli än mer effektiva. Information om isens utbredning, och prognoser om hur isfälten kommer att utvecklas får isbrytarna numera via satellitbilder. Med dessa underlag har styrning av hur isen bryts lett till väsentligt lägre kostnader för både isbrytarna och handelsflottan. , innan satellitdata började användas för att hantera isläget i , skadades cirka 100 fartyg på grund av isen.9 användes satellitdata rutinmässigt och vi hade en jämförbar vinter fast utan något skadat fartyg. Dessutom bidrar bättre isbrytning till lägre bränsleförbrukning för handelsflottan. Svensk och finsk isbrytning samverkar sinsemellan och i tilltagande grad med isbrytarflotta när det gäller utbyte av data. har EU en katastrofhanteringstjänst, () som bistår med gratis bilder i händelse av naturkatastrofer, olyckor eller humanitära kriser som översvämningar, jordbävningar, jordskred, stormar, eller flyktingkatastrofer. För svensk del användes denna tjänst, EMS Mapping, bland annat i samband med översvämningarna i .  Att uppmärksamma de svenska användarna så att -- rätt data blir tillgänglig för svenska användare i rätt tid -- svenska delegationer driver rätt frågor i olika europeiska samverkansgrupper. 4.3.3Transportsystemet blir effektivare med satellitstöd I stora delar av västvärlden använder vi det amerikanska GPS, , som var det första globala satellitnavigeringssystemet i allmänhetens tjänst (GNSS, System). Det lanserades för militära ändamål och är fortsatt under militär kontroll precis som det ryska GLO- NASS. Det europeiska , det enda helt civila systemet, och det kinesiska BeiDou byggs upp i syfte att bli kompletta GNSS . Skälet till att det byggs upp parallella system är att respektive land/sammanslutning av länder önskar att vara oberoende i händelse av kris. 9 Styrelsen för Vintersjöfartsforskning Forskningsrapport nr 54, ”Incidents and accidents in navigation in the Baltic Sea, 2002–2003”. blir också en förutsättning för internationellt samarbete kring satellitbaserad navigering. Mottagarna kan ta emot signalerna från flera GNSS vilket förbättrar tjänsterna för slutanvändaren med avseende på noggrannhet, tillgänglighet och tillförlitlighet. har utvecklat det europeiska som EU nu övertagit och drifthåller samt bygger ut. Det europeiska GNSS-systemet inkluderar också EGNOS, ett regionalt stödsystem som korrigerar GPS-signalerna, och framgent Galileo-signalerna, för större tillförlitlighet. lade ner mycket arbete i samband med utvecklingen av för att systemet skulle bli användbart också på våra nordliga breddgrader. Detta arbete måste nu underhållas för framtida versioner av både och . Vi måste kontinuerligt bevaka att framtida versioner inte blir sämre för användare i framför allt norra . Det europeiska samfundet kommer att bli beroende av och . Därmed är också vi i sårbara om systemet utsätts för störningar. Följaktligen är det av största vikt att alla medlemsländer ger det gemensamma säkerhetsarbetet kring GNSS högsta prioritet. Här har haft en mindre framträdande roll i det europeiska arbetet och fått lita till att andra medlemsländer sätter gränserna för hur kommissionen tolkar olika förordningar. För gäller det EU:s installationer på och en referensmätpunkt placerad hos Lantmäteriet i . Att aktivt medverka i EU-arbetet för att tillvarata svenska intressen i utvecklingen av kommande generationers GNSS. Att ta ansvar för EU:s installationer för GNSS i i enlighet med överenskommelser med EU och dess organisationer. 4.4Det finns goda möjligheter att förena civil och militär användning av rymdens infrastruktur I många länder med egen rymdverksamhet har de försvarspolitiska aspekterna en avgörande betydelse. Rymdteknik för säkerhetsfrågor ökar i betydelse och det blir allt vanligare att satelliter har dubbla uppdrag, så kallad ”dual use”, med både civila och militära funktioner. I saknas koordinering mellan civila och militära intressen. Det finns en stor potential i att koordinera svensk försvars- och säkerhetsrelaterad användning av rymden med civila tillämpningar. Försvarsmakten har för den långsiktiga teknikutvecklingen prioriterat rymdområdet som ett av fyra fokusområden. Inriktningen är att samarbeta med andra parter både nationellt och internationellt för att på detta sätt få ökad operativ förmåga genom utnyttjande av rymdrelaterade system och tjänster. Inom det rymdbaserade spaningsområdet finns det fortsatt stora möjligheter till bi- och multilaterala samarbeten. Teknikutvecklingen av små satelliter är intressant för Försvarsmakten i och med att man potentiellt uppnår militär nytta med begränsad arbetsinsats och till överkomlig kostnad. Försvarsmakten använder satellitbilder för insatsplaneringar, vid det operativa genomförandet av internationella insatser, samt för underrättelseinformation. Eftersom insatserna är gemensamma för flera europeiska länder delas satellitdata mellan parterna, ofta genom EU:s satellitcenters (EUSC) försorg. Försvarsmaktens behov av satellitbilder tillgodoses också genom flera olika kommersiella och publika tjänster. har ingen egen oberoende tillgång till sådana satelliter. Försvarsmakten har inte heller någon särställning i förhållande till andra kunder vid inköp av bilddata. Inte ens vid en uppkommen kris då brådskande data kan vara livsavgörande har svenska myndigheter några speciella avtal som ger företräde framför andra kunder. Försvarsmakten deltar därför i programmet MUSIS, Multinational , inom det europeiska försvarssamarbetet i , . Syftet är att utveckla satellitbaserade bildunderrättelseförmåga och stärka den nationella tillgången på bilddata. blev Försvarsmakten i praktiken helkund för de mycket högupplösta data som kommer till del via det fransk-svenska samarbetsprojektet . Ledtiderna trimmas successivt men kan ännu inte konkurrera med kommersiell distribution. Däremot är datavolymerna relativt stora och täcker en stor del av behovet. Förmågan att bevaka rymdfart i anslutning till det egna territoriet och insatsområden kräver tillgång till en rymd- Detta är ett område som förutsätter samarbete då det kräver tillgång till ett globalt nätverk av sensorer. Det pågår just nu många intressanta projekt i framförallt , både civila och militära, jämför kapitel 3.1.2. Med ett helhetsperspektiv från svensk sida skulle det vara möjligt att prioritera svenska resurser i dessa samarbeten för att möta samlade behov på ett optimalt sätt. När det gäller rymdlägesbild är de civila och militära grundbehoven till delar samma och möjliga att samordna. Satellitkommunikation är viktigt för Försvarsmakten både för insatsområden långt bort och inom landet. Framöver kommer fler och fler plattformar att bära antenner för satellitkommunikation. Det finns möjligheter att med ökande grad av ägarskap i satellitsystem generera lägre kostnader på . Det svenska försvaret handlar upp satellitbaserad kapacitet för telekommunikation för betydande summor . Många länder med stor försvarsverksamhet bygger upp egen satellitinfrastruktur för att tillgodose militärens krav på kommunikationslösningar. Här kan det finnas skäl att undersöka eventuella kopplingar till civila behov, framför allt avseende ”blåljusmyndigheter”. Försvarsmakten integrerar fler och fler militära GPS-mottagare i sina plattformar. pågår driftsättningen av det europeiska, oberoende satellitnavigeringssystemet . kommer mottagarna att kombinera signaler från GPS och , samt förmodligen också från GLONASS. Då behöver den svenska försvarsmakten ha gjort samma omställning som sina europeiska samarbetspartners. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, är utsedd till kontaktorgan för den tjänst inom , EMS,10 som ska kunna aktiveras av medlemsländerna i händelse av krisläge.