sou · H3B35 · 2015-02-06 00:00:00 — Av protokollet ska ändamålet med undersökningen framgå liksom vad som har kom- mit fram vid denna. Adressaten och, om det är möjligt, avsändaren ska underrättas om att försändelsen öppnats, om inte särskilda skäl talar emot det. I 8 § lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (fortsättnings- vis inregränslagen) anges att en tulltjänsteman får undersöka post- försändelser, såsom paket, brev och liknande försändelser, för att kontrollera om sådana förbud eller villkor som anges i 4 § första stycket iakttagits och om anmälningsskyldigheten enligt 4 § andra stycket fullgjorts riktigt och fullständigt. En sådan försändelse får öppnas, om det finns anledning att anta att den innehåller en vara som avses i 3 § samma lag och att denna vara kan tas i beslag enligt lagen (2000:1225) om straff för smuggling samt under förutsätt- ning att försändelsen finns hos eller på utväxlingspost- kontoret. I 9 § inregränslagen anges att beslut om att med stöd av 8 § öppna brev och andra sådana försändelser som kan antas innehålla förtroliga meddelanden får fattas endast av en tjänsteman som förordnats för uppgiften av chefen för . Om en för- sändelse innehåller ett förtroligt meddelande, ska detta tillslutas och skickas vidare till mottagaren. I 10 § inregränslagen anges att en försändelse som öppnas med stöd av 8 och 9 §§ inte får undersökas närmare än vad som behövs med hänsyn till ändamålet med undersökningen. Protokoll ska föras över undersökningen. Av protokollet ska framgå ändamålet med undersökningen och vad som har kommit fram vid denna. Har en försändelse öppnats ska adressaten och, om det är möjligt, av- Förslag till en ny svensk tullagstiftning sändaren underrättas , om inte särskilda skäl talar emot det. Med postförsändelser avses i både tullagen och inregränslagen paket, brev och liknande försändelser. Någon närmare definition finns inte i tullagen eller inregränslagen. Med brev avses enligt 1 kap. 2 § postlagen (2010:1045) en adresserad försändelse som är innesluten i kuvert eller annat omslag och som väger högst samt vykort, brevkort och liknande försändelser. Enligt samma lagrum utgör en postförsändelse en adresserad försändelse som väger högst och som överlämnas i den slutliga form i vilken den ska transporteras av en tillhandahållare av posttjänster. I be- greppet postförsändelse inkluderas brev som överstiger . Postverksamhet är enligt postlagen regelbunden insamling, sorte- ring, transport och utdelning av brev, mot betalning. För att få be- driva postverksamhet krävs tillstånd enligt 2 kap. 1 § postlagen. I betänkandet SOU 2006:9 konstateras att kurirföretagen trans- porterar liknande saker som postföretagen, dvs. brevförsändelser och paket. Då verksamheten inte sker med regelbundenhet, det vill säga enligt ett förutbestämt schema, krävs dock inget tillstånd enligt postlagen och de försändelser som kurirföretagen förmedlar betraktas heller inte som postförsändelser i den lagens bemärkelse. Även kurirföretagens försändelser kan dock innehålla förtroliga meddelanden. Kurirförsändelser skickas via olika center som finns runt om i . Vid dessa center sorteras försändelserna för att sedan skickas vidare, oftast med flyg, till t.ex. där försändelserna sedan går till olika sorteringsterminaler för olika kurirföretag i landet. Sådana anläggningar finns på flera platser, de flesta i anslutning till , och flygplatser. Tullkontrollen av varor i kurirflödet sker med stöd av allmänna bestämmelser om tullkontroll enligt 6 kap. 10 § tullagen. Till skill- nad från s.k. paketföretag, som distribuerar paket innehållande varor, så kan dock kurirföretagen även distribuera försändelser som kan antas innehålla förtroliga meddelanden. rätt att öppna sådana försändelser omfattas inte av lagtexten i 6 kap. 11 § tullagen som begränsas till ”postförsändelser”, det vill säga för- Förslag till en ny svensk tullagstiftning sändelser förmedlade via företag som har tillstånd att bedriva post- verksamhet enligt 2 kap. 1 § postlagen. Vid kontroller av kurirförsändelser kan det i en del fall finnas förtroliga meddelanden bipackat med varor. I dessa fall öppnas inte det förtroliga meddelandet men själva försändelsen kontrolleras för att eftersöka narkotika eller andra varor som är belagda med re- striktion eller förbud. Om en försändelse misstänks innehålla ren skriftväxling öppnas denna inte annat än efter ett beslut om hus- rannsakan fattat av åklagare i enlighet med regler. har enligt 6 kap. 13 § tullagen och 11 § inregränslagen rätt att besluta om så kallad postspärr. När ett beslut om postspärr fattats av innebär detta att en postförsändelse som väntas anlända till ett specifikt postkontor kommer att hållas kvar där, av postbefordringsföretaget, så att ska kunna utföra sina kontroller i enlighet med 6 kap. 10 § tullagen. Ett beslut om postspärr får fattas om det finns anledning att anta att försändelsen innehåller narkotika som kan tas i beslag enligt lagen (2000:1225) om straff för smuggling, och om det är nödvändigt för att beslag ska kunna ske (6 kap. 13 §). Postspärren läggs vid det lokala brev- bärarkontoret, dvs. det utväxlingskontor eller annat utdelnings- ställe, dit en internationell försändelse väntas komma från utväx- lingskontoret. En motsvarande reglering finns i 11 § inregränslagen men inte i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. Utredningen anser att det finns goda skäl att överväga en ändring av reglerna om kontroll av postförsändelser så att det av lagstiftningen klart framgår att reglerna här även omfattar mot- svarande försändelser som förmedlas av kurirföretag (kurirför- sändelser). En tydlig reglering motiveras av samhällets intresse av att bekämpa brottslighet och då särskilt sådan allvarlig brottslighet som narkotikasmuggling men även av behovet av konkurrens- neutralitet samt med hänvisning till det grundläggande skyddet för Förslag till en ny svensk tullagstiftning den personliga integriteten. Då skillnaderna mellan kurirföretagens verksamhet och övrig postverksamhet med tiden minskat är det ur ett konkurrensperspektiv motiverat att jämställa kurirföretagens verksamhet avseende förmedling av brev, paket och liknande för- sändelser med övrig posthantering när det gäller öppning av brev och andra försändelser som kan antas innehålla förtroliga med- delanden. möjligheter att öppna dylika försändelser bör dock endast omfatta kontroll på de platser där försändelserna först sorteras vid ankomst till . Ändringen bör avse tullagen och lagen om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Det finns även bestämmelser om befogenheter att öppna postförsändelser i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkohol- varor, tobaksvaror och energiprodukter. Avseende reglerna om postöppning enligt den lagen är utredningen dock av den upp- fattningen att dessa behöver utredas vidare, men att detta ligger utanför utredningens uppdrag. Då kurirföretagens verksamhet inte omfattas av krav på tillstånd enligt postlagen saknas också en legaldefinition av vad som ska anses vara ett kurirföretag. I betänkandet SOU 2006:9 före- slogs att med kurirföretag skulle förstås ”ett annat företag än post- företag vars verksamhet till en inte oväsentlig del består i att transportera brev eller andra försändelser som sannolikt innehåller förtroliga meddelanden”. ifrågasatte i sitt remissyttrande rekvisitet ”som sannolikt innehåller förtroliga meddelanden” och kunde inte se syftet med tillägget. ansåg vidare att den citerade formuleringen verkade sakna betydelse för tillämpningen. menade slutligen att det måste övervägas huruvida någon definition av kurirföretag över huvud taget var nödvändig. Utredningen instämmer i dessa synpunkter. Utredningen föreslår därför att reglerna om möjlig- heter att öppna brev och andra försändelser som kan antas inne- hålla ett förtroligt meddelande utvidgas till att omfatta även mot- svarande försändelser som förmedlas av kurirföretag (kurirför- sändelser). Det är i detta sammanhang viktigt att förtydliga att det med kurirförsändelser här inte avses sådan diplomatisk kurir- försändelse som avses i artikel 27 i om diploma- tiska förbindelser av . Inte heller sådan konsulär Förslag till en ny svensk tullagstiftning post som avses i om konsulära förbindelser av omfattas. I betänkandet SOU 2006:9 övervägdes också huruvida möjlig- heten att lägga postspärr skulle medges även i kurirföretagens verksamhet. Utredningen är av uppfattningen att frågan om post- spärr i kurirflödet bör utredas vidare men att detta inte ryms inom den givna tidsramen. Utredningen finner dock, i likhet med inre- gränsutredningen, att begreppet postkontor bör ändras till brev- bärarkontor då begreppet postkontor numera ersatts med brev- bärarkontor. Ändringen ska avse tullagen och lagen om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Euro- peiska unionen. Förslag: En ny tullförordning införs med anledning av den nya tullagen. Den nya förordningen ersätter tullförordningen (2000:1306). Förslaget till ny tullag föranleder ett förslag till ny tullförordning. Utredningen föreslår att den nya tullförordningen meddelas med stöd av 8 kap. 7 och 11 §§ regeringsformen, dvs. regeringens egen kompetens enligt regeringsformen, m.a.o. restkompetensen, rätten att meddela verkställighetsföreskrifter och möjligheten att delegera föreskriftsrätt till en myndighet. Strukturen i den nya tullförordningen föreslås följa strukturen i den nya tullagen, jfr avsnitt 5.2. Vid utformningen av bestäm- melserna i den nya tullförordningen har bestämmelserna i den nuvarande tullförordningen beaktats, i den utsträckning de fort- farande är relevanta. Bestämmelsernas innehåll beskrivs i författ- ningskommentaren. Den nya förordningen ersätter tullförordningen (2000:1306). Förslag till en ny svensk tullagstiftning 5.5En ny lag om vissa tullbestämmelser Förslag: Med anledning av unionstullkodexen införs en ny lag, lagen om vissa tullbestämmelser, för att ersätta lagen (1994:1548) om vissa tullförfaranden med ekonomisk verkan, m.m. Enligt ansvarsfördelningen mellan och Utrikes- departementet (se avsnitt 5.1.2) ligger följande bestämmelser i unionstullkodexen under ansvar: artiklarna 33–37, dvs. bestämmelserna om bindande besked, artiklarna 56–76, dvs. faktorer som ska läggas till grund för tillämpningen av import- eller exporttullar och andra åtgärder beträffande varuhandel, artiklarna 153–157, dvs. bestämmelserna om varors tullstatus, och artiklarna 210–236 och 250–262, dvs. bestämmelser om särskilda förfaranden, utom bestämmelserna om lagring. Utredningens förslag till ny lag om vissa tullbestämmelser är base- rad på dessa bestämmelser. Förslaget består av följande avsnitt: –Varors klassificering, ursprung och tullvärde –Transitering, särskild användning och förädling av varor Avsnittens ordning och rubriker avspeglar unionstullkodexens ut- formning. Vid utformningen av bestämmelserna i förslaget till ny lag har bestämmelserna i den nuvarande lagen beaktats, i den utsträckning de är relevanta. Bestämmelsernas innehåll beskrivs i författningskommentaren. Den nya lagen ersätter lagen (1994:1548) om vissa tullförfaran- den med ekonomisk verkan, m.m. Förslag till en ny svensk tullagstiftning 5.6En ny förordning om vissa tullbestämmelser Förslag: En ny förordning om vissa tullbestämmelser införs med anledning av den nya lagen om vissa tullbestämmelser. Den nya förordningen ersätter förordningen (1994:1606) om vissa tullförfaranden med ekonomisk verkan, m.m. Förslaget till ny lag om vissa tullbestämmelser föranleder ett för- slag till ny förordning om vissa tullbestämmelser. Utredningen föreslår att den nya förordningen meddelas med stöd av 8 kap. 7 och 11 §§ regeringsformen, dvs. regeringens egen kompetens en- ligt regeringsformen, m.a.o. restkompetensen, rätten att meddela verkställighetsföreskrifter och möjligheten att delegera föreskrifts- rätt till en myndighet. Strukturen i den nya förordningen föreslås följa strukturen i den nya lagen, jfr avsnitt 5.5. Förutom bestämmelser som kompletterar lagens bestämmelser så innehåller förordningen också vissa be- stämmelser om s.k. autonoma åtgärder. Vid utformningen av be- tämmelserna i den nya förordningen har bestämmelserna i den nuvarande förordningen beaktats, i den utsträckning de är relevanta. Bestämmelsernas innehåll beskrivs i författnings- kommentaren. Den nya förordningen ersätter förordningen (1994:1606) om vissa tullförfaranden med ekonomisk verkan, m.m. Av utredningsdirektiven framgår att det vid utformning av över- gångsbestämmelser för de nya lagarna bör beaktas i vilken ut- sträckning dessa påverkas av övergångsbestämmelserna i artikel 278 i unionstullkodexen. Av dessa övergångsbestämmelser framgår att till utgången av 2020 får andra metoder för utbyte av information än elektronisk databehandlingsteknik användas, när de elektroniska system som krävs för tillämpningen av kodexens bestämmelser ännu inte är i funktion. Det har i artikel 279 delegerats till att specificera regler om ut- byte och lagring av uppgifter i den situation som avses i artikel 278. Förslag till en ny svensk tullagstiftning Kommissionen har presenterat ett förslag till principer som ska följas vid utarbetande av den delegerade akten och ett slutligt utkast till delegerad akt kommer att presenteras . Arbetet förväntas vara avslutat . Kommissionen konstaterar bland annat att systemet för cen- traliserad klarering kommer att vara i drift först . Kommissionen konstaterar vidare att, med beaktande av skäl 18 i unionstullkodexen, det kommer att användas en procedur som ligger nära den för enhetstillstånd för förenklade förfaranden . Utredningen har med beaktande av det faktum att systemen och reglerna för centraliserad klarering och det faktum att det förutsätts att medlemsstaterna i perioden ska använda de befintliga procedurerna för enhetstillstånd för förenklade förfaranden valt att inte föreslå några regler för centraliserad klarering. Utredningen har med anledning av tidsramarna ovan inte heller kunnat beakta unionstullkodexens övergångsbestämmelser i sitt arbete. 5.8Lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet Utredningen har i uppdrag att överväga vilka ändringar som kan behövas i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i Tull- verkets verksamhet och förordningen (2001:646) om behandling av uppgifter i verksamhet mot bakgrund av bestämmel- serna i unionstullkodexen samt att föreslå de författningsändringar som kan behövas. 5.8.1Tillhandahållande av information enligt unionstullkodexen Genom artikel 6 i unionstullkodexen införs krav på att alla utbyten av uppgifter, såsom deklarationer, ansökningar eller beslut mellan tullmyndigheter och mellan ekonomiska aktörer och tullmyndig- heter samt all lagring av de uppgifter som krävs enligt tullagstift- ningen ska ske elektroniskt. Undantag föreskrivs så att andra metoder för utbyte och lagring av uppgifter får användas på per- Förslag till en ny svensk tullagstiftning manent basis endast när det motiveras av typen av varuflöden eller när elektronisk databehandlingsteknik inte är lämplig för de be- rörda tullformaliteterna, samt på tillfällig basis, vid tillfälliga fel i tullmyndigheternas eller andra berördas informationssystem. Kom- missionen får vidare i undantagsfall anta beslut om att tillåta en eller flera medlemsstater att använda andra metoder för utbyte och lagring av uppgifter än elektronisk databehandlingsteknik. Undan- tagen är emellertid begränsade och den nationella regleringen får inte hindra elektroniskt utbyte och elektronisk lagring av uppgifter i enlighet med unionstullkodexen. Av artikel 12 följer att alla uppgifter som tullmyndigheterna erhåller vid utövandet av sin verksamhet och som är av konfiden- tiell natur eller tillhandahålls på konfidentiell grund ska omfattas av kravet på tystnadsplikt. De får inte röjas av de behöriga myndig- heterna utan uttryckligt tillstånd av den person eller myndighet som tillhandahållit dem. Undantag gäller om myndigheterna är skyldiga eller bemyndigade att röja sådan uppgift enligt gällande bestämmelser, i samband med rättsliga förfaranden eller vid tull- samarbete. Genom unionstullkodexen ställs således krav på att hantering och informationsutbyte ska ske elektroniskt. Utbytet ska ske mel- lan tullmyndigheter och mellan tullmyndigheter och ekonomiska aktörer. Systemen för informations- och kommunikationsteknik ska erbjuda de ekonomiska aktörerna samma möjligheter i varje medlemsstat. Önskvärt är att uppgifterna bara ska behöva lämnas en gång och kunna återanvändas i ett senare led (jfr skäl 17–20 i unionstullkodexen). På unionsnivå regleras skyddet för personuppgifter i detta sam- manhang genom och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med av- seende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter5. Nationellt regleras skyddet av den enskildes personliga inte- gritet i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet (tulldatalagen) och förordningen (2001:646) om be- handling av uppgifter i verksamhet (tulldataförord- ningen). Denna reglering gäller vid utbyte och annan behandling av 5 EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Förslag till en ny svensk tullagstiftning personuppgifter i verksamhet (i annan verksamhet än den brottsbekämpande och den som äger rum i samband med interna och administrativa åtgärder), om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgäng- liga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Av tulldatalagen följer vidare att vissa av bestämmelserna i person- uppgiftslagen (1998:204) gäller. Med personuppgifter menas all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet (1 kap. 3 § tulldatalagen och 3 § personuppgiftslagen). Denna definition anses inte i sig omfatta uppgifter om juridiska personer6. Bestäm- melserna i 1 kap. 4–6 och 8 §§ samt 2 kap. tulldatalagen gäller dock även vid behandling av uppgifter om juridiska personer. Ändamålen regleras i 1 kap. 4, 4 a och 5 §§ tulldatalagen. Enligt 1 kap. 4 § den lagen får uppgifter behandlas för tillhandahållande av information som behövs hos för bestämmande, redo- visning, betalning och återbetalning av tull, annan skatt och av- gifter, övervakning, revision och annan analys- eller kontroll- verksamhet, fullgörande av åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande, och tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Av 1 kap. 4 a § tulldatalagen följer vidare att uppgifter får behandlas för att informera allmänheten om tillstånd och om certifikat för godkända ekonomiska aktörer. Härutöver följer av 1 kap. 5 § samma lag att får behandla uppgifter för tillhandahållande av information som behövs i för- fattningsreglerad verksamhet hos någon annan än för fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betal- ning och återbetalning av skatter eller avgifter, revision och annan analys- eller kontrollverksamhet, tillsyn samt lämplighets- och till- ståndsprövning och annan liknande prövning, och utsökning och indrivning. Utlämnande av uppgifter till personer som direkt eller indirekt berörs av ett ärende, t.ex. skattskyldiga, omfattas av de ändamål som är direkt anpassade till den verksamhet som bedrivs av den personuppgiftsansvariga myndigheten (4 § och 4 a §), efter- som ett sådant utlämnande utgör ett normalt led i myndighetens verksamhet, se prop. 2000/01:33 s. 99. 6 /, Personuppgiftslagen En kommentar, 3 u., s. 73, med hänvisningar. Förslag till en ny svensk tullagstiftning Föreskrifter om tulldatabasen och dess innehåll ges i 2 kap. 1– 4 §§ samma lag. I verksamhet ska det enligt 2 kap. 1 § tulldatalagen finnas en samling uppgifter som med hjälp av auto- matiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de i 1 kap. 4–5 §§ angivna målen (tulldatabas). Av 2 kap. 2 § den lagen följer att uppgifter om personer som omfattas av verksamhet enligt 1 kap. 4 § 1–3 den lagen får behandlas i tulldatabasen samt att uppgifter om andra personer också får behandlas om det behövs för handläggningen av ett ärende. Enligt 2 kap. 3 § tulldatalagen får för de ändamål som anges i 1 kap. 4 § samma lag följande uppgifter behandlas i tulldatabasen; en fysisk persons identitet och bosätt- ning, en juridisk persons identitet, säte, firmatecknare och andra företrädare, identitetsbeteckningar för transportmedel, containrar och tankar, tulltaxor, registrering för skatter och avgifter, underlag för tull, annan skatt och avgifter, bestämmande av tull, annan skatt och avgifter, revision och annan kontroll av tull, annan skatt och avgifter, tillstånd och licenser som krävs för import eller export av varor, yrkanden och grunder i ett ärende, och beslut, betalning, redovisning och övriga åtgärder i ett ärende. I databasen får även andra uppgifter behandlas som behövs för fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande. Av 4 § tulldataförordningen framgår att i vissa fall har en skyldighet att lämna ut uppgifter som rör import eller export, jfr 11 kap. 6 § tullagen. I 2 kap. 5–8 §§ tulldatalagen samt 5–7 §§ tulldataförordningen finns bestämmelser om utlämnande på medium för automatiserad behandling och om direktåtkomst. Enligt 2 kap. 5 § tulldatalagen får uppgifter i tulldatabasen lämnas ut till en enskild på medium för automatiserad behandling endast om regeringen har meddelat föreskrifter om det. Med den enskilde själv har, i detta samman- hang, även intolkats dess ombud utifrån artikel 5 i gemenskaps- tullkodexen som föreskriver en ovillkorlig rätt att anlita ett ombud i tullsammanhang. I 5 § tulldataförordningen föreskrivs att upp- gifter i tulldatabasen om den enskilde själv får lämnas ut till denne på medium för automatiserad behandling, om det inte finns hinder mot det enligt någon författning, jfr prop. 2000/01:33 s.112ff. Utlämnande till en svensk myndighet av uppgifter i tulldatabasen får ske på medium för automatiserad behandling utan att detta särskilt har medgetts i lag eller förordning, jfr prop. Förslag till en ny svensk tullagstiftning Av 6 § tulldataförordningen följer att uppgifter i tulldata- basen får lämnas ut på medium för automatiserad behandling till behörig myndighet i ett annat land om det följer av en inter- nationell överenskommelse eller en författning. Enligt 2 kap. 7 § tulldatalagen får och ha direktåtkomst till vissa närmare angivna uppgifter i tulldatabasen. I 2 kap. 8 § samma lag föreskrivs vidare att en enskild får ha direkt- åtkomst till uppgifter om sig själv i tulldatabasen, som får lämnas ut till denne, om regeringen har meddelat föreskrifter om det. Regeringen har i 7 § första stycket tulldataförordningen föreskrivit dels att en enskild får ha sådan direktåtkomst till uppgifter om sig själv som avses i 2 kap. 8 § första stycket tulldatalagen, dels att meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas av enskilds direktåtkomst. Av föreskrifter (TFS 2014:5) om enskilds direktåtkomst till uppgifter i tulldata- basen om sig själv följer att en sådan åtkomst får avse vissa där närmare angivna uppgifter, jfr prop. 2000/01:33 s.113 ff. Bedömning: Inga ändringar avseende ändamålsbestämmelserna i tulldatalagen föreslås. Enligt 1 kap. 4 § tulldatalagen får uppgifter behandlas för till- handahållande av information som behövs hos för vissa närmare angivna primära ändamål – bl.a. fullgörande av ett ålig- gande som följer av ett för bindande internationellt åta- gande. Unionstullkodexen är ett sådant bindande åtagande. Föreskrivna ändamål rymmer därmed de behandlingar för att ta emot uppgifter som behöver utföra vid sitt informa- tionsutbyte med andra aktörer. Uppgifter som är hänförliga till ett sådant åtagande får också enligt 2 kap. 1–2 §§ tulldatalagen be- handlas i tulldatabasen.