sou · H3B324 · 2015-03-23 00:00:00 — 1 § kommunallagen (1991:900) om anknytning till kommunens område eller dess medlemmar, får ett kommunalt företag som avses i 3 kap. 16-18 §§ samma lag bedriva fjärrvärmeverksam- het utanför kommunen, om det görs i geografisk närhet till fjärr- värmeverksamheten inom kom- munen och i syfte att uppnå en ändamålsenlig fjärrvärmeverk- samhet. Denna lag träder i kraft . 21 Senaste lydelse 2014:577. lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 och 3 §§ samt 6 kap. 4, 4 a, 5 och 7 §§ lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter ska ha följande lydelse. Det krav på anknytning till Det krav på anknytning till som avses i 2 kap. 1 § kommu- som avses i 2 kap. 1 § kommu- nallagen (1991:900) gäller inte nallagen (2017:000) vid tillämpning av följande be- vid tillämpning av följande be- stämmelser i denna lag: stämmelser i denna lag: –2 kap. 3 § om medfinansiering av vissa projekt, –2 kap. 4 § om bistånd till utländska studerande, –2 kap. 10 § om kompensation till enskilda inom , –3 kap. 2 § om sjuktransporter, –3 kap. 3 § om kollektivtrafik, –3 kap. 7 § om samhällsorientering, –4 kap. 1 § om turism, och –5 kap. om tjänsteexport och internationellt bistånd. Vid tillämpningen av 2 kap. 1 § om bidrag till byggande av statlig väg och järnväg och till anläggande av statlig farled krävs särskilda skäl för undantag från kravet på anknytning. Trots bestämmelserna i 2 kap. Trots bestämmelserna i 2 kap. 7 § och 8 kap. 3 c § kommunal- 7 och 8 §§ kommunallagen lagen (1991:900) ska verksam- (2017:000) ska verksamheten be- heten bedrivas på affärsmässiga drivas på affärsmässiga grunder 22Senaste lydelse 2013:820. 23Senaste lydelse 2012:417. grunder vid tillämpning av föl- vid tillämpning av följande be- jande bestämmelser i denna lag: stämmelser i denna lag: –3 kap. 2 § om sjuktransporter, –3 kap. 3 § om kollektivtrafik, –3 kap. 6 § om lokaler, –3 kap. 7 § om samhällsorientering, och –5 kap. 1 och 2 §§ om tjänsteexport. En nämnd i en kommun, i ett landsting eller i ett kommunal- förbund får efter överenskommelse med en inköpscentral uppdra åt anställda i inköpscentralen att i en upphandling besluta på nämndens vägnar. Detta gäller under förutsättning att inköpscentralen har an- litats av medverka vid upphandlingen i egenskap av ombud enligt 1.4 kap. 22 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, eller 2.4 kap. 4 § lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Uppdrag enligt första stycket får inte lämnas i de fall som av- ses i 6 kap. 34 § kommunallagen (1991:900). Uppdrag enligt första stycket får inte lämnas i de fall som av- ses i 6 kap. 38 § kommunallagen (2017:000). En nämnd i en kommun, i ett landsting eller i ett kommunal- förbund får efter överenskommelse med den myndighet som avses i 1 § andra stycket 2 lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering uppdra åt myndigheten att besluta på nämndens vägnar i ärenden enligt den lagen. Uppdrag enligt första stycket Uppdrag enligt första stycket får inte lämnas i de fall som av- får inte lämnas i de fall som av- ses i 6 kap. 34 § kommunallagen ses i 6 kap. 38 § kommunallagen (1991:900). (2017:000). 24Senaste lydelse 2012:389. 25Senaste lydelse 2013:313. Föreskrifterna i 6 kap. 28–32 §§ kommunallagen (2017:000) om jäv tillämpas på anställda i inköpscentraler som fattar beslut på en nämnds vägnar. Detsam- ma ska gälla den som hos den myndighet som har fått ett upp- drag enligt 4 a § fattar beslut på en nämnds vägnar.Föreskrifterna i 6 kap. 37 §,7 kap. 5 § och 9 kap. 31 § kom- munallagen (2017:000) om upp- drag att besluta på nämndens vägnar tillämpas på ärenden en- ligt 4 § första stycket och 4 a § första stycket. Föreskrifterna i 6 kap. 33 § kommunallagen (1991:900) om uppdrag att besluta på nämndens vägnar tillämpas på ärenden en- ligt 4 § första stycket och 4 a § första stycket. Föreskrifterna i 6 kap. 24– 27 §§ kommunallagen (1991:900) om jäv tillämpas på anställda i inköpscentraler som fattar beslut på en nämnds vägnar. Detsam- ma ska gälla den som hos den myndighet som har fått ett upp- drag enligt 4 a § fattar beslut på en nämnds vägnar. Denna lag träder i kraft . 26Senaste lydelse 2013:313. 27Senaste lydelse 2013:313. Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun.En kommun får efter överens- kommelse med en annan kom- mun uppdra åt anställda i den kommunen att besluta på den först nämnda kommunens vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden enligt denna lag, dock inte i de fall som avses i 6 kap. 38 § kommunallagen (2017:000). Föreskrifterna i 6 kap. 28–32 och 40 §§ kommu- nallagen om jäv och anmälan av beslut till nämnd ska tillämpas på den som fattar sådana beslut. lag om ändring i lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel ska ha följande lydelse. En kommun får komma över- ens med en annan kommun om att de kontrolluppgifter som kom- munen har enligt denna lag ska skötas helt eller delvis av den andra kommunen. Kommunen får dock inte överlåta befogenhet att meddela beslut i ett ärende till en annan kommun. En kommun får efter överens- kommelse med en annan kom- mun uppdra åt anställda i den kommunen att besluta på den först nämnda kommunens vägnar i ett visst ärende eller en grupp av ärenden enligt denna lag, dock inte i de fall som avses i 6 kap. 34 § kommunallagen (1991:900). Föreskrifterna i 6 kap. 24–27 och 35 §§ kommunallagen om jäv och anmälan av beslut till nämnd ska tillämpas på den som fattar sådana beslut. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i (2010:900) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 9 § (2010:900) ska ha följande lydelse. En regionplan ska antas, ändras och upphävas av fullmäktige i det kommunalförbund eller regionplaneförbund som är regionplane- organ. Regionplaneorganet ska se till att 1. ett beslut om att anta, 1. ett beslut om att anta, ändra eller upphäva en regionplan ändra eller upphäva en regionplan tillkännages genom att justering- tillkännages genom att justering- en av protokollet med beslutet en av protokollet med beslutet anslås på den plats som avses i tillkännages på den anslagstavla 3 kap. 28 § 10 som avses i 9 kap. 7 § 10 kom- (1991:900), munallagen (2017:000), 2. ett meddelande om tillkännagivandet och ett protokollsutdrag med beslutet sänds till de kommuner och länsstyrelser som berörs av planen och till regeringen senast dagen efter tillkännagivandet, 3. planen sänds till länsstyrel- 3. planen sänds till länsstyrel- serna inom regionen och Bo- serna inom regionen och Bo- verket, när beslutet har vunnit verket, när beslutet har fått laga Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor Härigenom föreskrivs att 26 § lagen (2010:1011) om brand- farliga och explosiva varor ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En kommuns uppgifter enligt denna lag ska fullgöras av en eller flera nämnder. En kommun får träffa avtal med en annan kommun om att de uppgifter som kommunen har enligt denna lag helt eller delvis ska utföras av den andra kommunen. Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. En kommun får även efter En kommun får även efter överenskommelse med en annan överenskommelse med en annan kommun uppdra åt en anställd i kommun uppdra åt en anställd i den andra kommunen att be- den andra kommunen att besluta sluta på kommunens vägnar i ett på kommunens vägnar i ett visst visst ärende eller en viss grupp ärende eller en viss grupp av av ärenden, dock inte sådana ärenden, dock inte sådana ären- ärenden som avses i 6 kap. 34 § den som avses i 6 kap. 38 § kom- kommunallagen (1991:900). munallagen (2017:000). stämmelserna i 6 kap. 24–27 §§ melserna i 6 kap. 28–32 och 35 § kommunallagen om jäv 40 §§ kommunallagen om och anmälan av beslut till nämnd och anmälan av beslut till ska tillämpas på den som fattar nämnd ska tillämpas på den som fattar sådana beslut. Av kommunallagen följer att kommuner kan ha en gemensam organisation för uppgifter enligt Denna lag träder i kraft . En kommun får träffa avtal med en annan kommun om att de uppgifter som kommunen har enligt denna lag eller föreskrif- ter som har meddelats med stöd av lagen helt eller delvis ska ut- föras av den andra kommunen. Rätten att besluta i ett ärende får dock inte överlåtas till en annan kommun. Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun.En kommun får efter överens- kommelse med en annan kom- mun uppdra åt anställda i den andra kommunen att besluta på kommunens vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. Detta gäller dock inte i sådana fall som avses i 6 kap. 38 § kommunallagen (2017:000). Föreskrifterna i 6 kap. 28–32 och 40 §§ kommunallagen om jäv och anmälan av beslut till en nämnd ska tillämpas på den som fattar sådana beslut. lag om ändring i lagen (2013:363) om kontroll av ekologisk produktion Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (2013:363) om kontroll av ekologisk produktion ska ha följande lydelse. En kommun får ingå en över- enskommelse med en annan kom- mun om att kontrolluppgifter som kommunen har enligt denna lag eller föreskrifter som har med- delats med stöd av lagen ska ut- föras av den andra kommunen. Rätten att besluta i ett ärende får dock inte överlåtas till en annan kommun. En kommun får efter överens- kommelse med en annan kom- mun uppdra åt anställda i den andra kommunen att besluta på kommunens vägnar i ett visst ärende eller en grupp av ärenden. Detta gäller dock inte i sådana fall som avses i 6 kap. 34 § kom- munallagen (1991:900). Före- skrifterna i 6 kap. 24–27 och 35 §§ kommunallagen om jäv och anmälan av beslut till en nämnd ska tillämpas på den som fattar sådana beslut. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2014:799) om sprängämnesprekursorer Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2014:799) om sprängämnes- prekursorer ska ha följande lydelse. En kommun får träffa avtal En kommun får träffa avtal med en annan kommun om att med en annan kommun om att de uppgifter som kommunen har de uppgifter som kommunen har enligt denna lag helt eller delvis enligt denna lag helt eller delvis ska utföras av den andra kom- ska utföras av den andra kom- Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. En kommun får efter överens- En kommun får efter överens- kommelse med en annan kom- kommelse med en annan kom- mun även uppdra åt en anställd i mun även uppdra åt en anställd i den andra kommunen att be- den andra kommunen att be- sluta på kommunens vägnar i ett sluta på kommunens vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp visst ärende eller en viss grupp av ärenden, dock inte sådana av ärenden, dock inte sådana ärenden som avses i 6 kap. 34 § ärenden som avses i 6 kap. 38 § kommunallagen (1991:900). kommunallagen (2017:000). stämmelserna i 6 kap. 24–27 §§ stämmelserna i 6 kap. 28–32 och och 35 § kommunallagen om jäv 40 §§ kommunallagen om jäv och anmälan av beslut till nämnd och anmälan av beslut till nämnd ska tillämpas på den som prövar ska tillämpas på den som prövar Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1993:1632) med bemyndigande för kommuner och länsstyrelser att meddela lokala föreskrifter enligt ordningslagen (1993:1617) Härigenom föreskrivs att 2 § förordningen (1993:1632) med bemyndigande för kommuner och länsstyrelser att meddela lokala föreskrifter enligt ordningslagen (1993:1617) ska ha följande lydelse. de och tillgängliggörande av kom- de och tillgängliggörande av kom- munala föreskrifter finns i 3 kap. munala föreskrifter finns i 8 kap. 30 § kommunallagen (1991:900). 22 § kommunallagen (2017:000). Om en länsstyrelse har upp- Om en länsstyrelse har upp- enligt 3 kap. 13 § andra stycket enligt 3 kap. 13 § andra stycket ordningslagen (1993:1617), ska ordningslagen (1993:1617), ska anslås på kommunens anslags- tillkännages på kommunens an- tavla enligt lagen (1970:462) om vissa anslag på kommuns an- Denna förordning träder i kraft . 28 Senaste lydelse 2012:648. 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade (dir. 2012:105), bilaga 1, att tillkalla en särskild utredare för att föreslå en modernisering av kommunallagen (1991:900), KL. Utgångspunkter för uppdraget ska bl.a. vara att kommunallagen även fortsättningsvis ska vara en ram- lag och att utredaren ska utgå från ett medborgarperspektiv. Utred- ningen ska genomföras som en bred översyn med målsättning att åstadkomma en ändamålsenligt utformad lagstiftning. I uppdraget ingår vidare att göra en översyn av lagteknisk karaktär av kom- munallagen. De delar av uppdraget som rör kommunalt ansvar i förhållande till privat utförd verksamhet och allmänhetens behov av insyn och information samt utvärdering av den fria nämndorganisationen har redovisats i ett delbetänkande , Privata utförare – Kontroll och insyn, SOU 2013:53. Uppdraget i övrigt ska redovisas . I slutbetänkandet ska utredaren överväga om det finns behov av att i kommunallagen reglera de anställdas roll och särskilt överväga behovet av en reglering av de anställdas beslutanderätt. Utredaren ska vidare se över regelverket gällande laglighetsprövning av kommunala beslut och utreda om nuvarande bestämmelser är ändamålsenligt utformade eller om det finns behov av en modernisering av regler- na. Utredaren ska också analysera hur bestämmelserna i kommu- nallagen förhåller sig till unionsrätten och särskilt överväga hur den unionsrättsliga regleringen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse förhåller sig till regleringen av verksamhet. Utredaren ska vid behov lämna författningsförslag. Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2013:100), bilaga 2, till utredaren. Regeringen gav utredaren i uppdrag att, utöver vad som följer av de ursprungliga direktiven, överväga om förutsättningarna för den fria kommunala nämnd- organisationen behöver förtydligas och om de nuvarande rättsliga befogenheterna för kommun- och att styra och samordna verksamheten är tillräckliga. Utredaren ska vidare över- väga om kommunallagen kan göras mer konkurrensneutral mellan olika utförare av verksamhet. Utredaren ska också över- väga om den kommunala revisionen behöver förstärkas ytterligare. Utredaren ska slutligen överväga behovet av att, genom försöks- lagstiftning, införa en möjlighet till majoritetsstyre i kommun- och samt överväga behovet av att bredda utnäm- ningen av styrelseledamöter i kommunala företag. Utredaren ska lämna de lagförslag som de ovan nämnda övervägandena föranleder. Vid den lagtekniska översynen är utredaren oförhindrad att ta upp andra frågor än de som nämns i direktiven, om det behövs för att utredaren ska kunna fullgöra sitt uppdrag på ett tillfredsställ- ande sätt. 2.2Utgångspunkter och begränsning av uppdraget Av utredningens direktiv framgår att utgångspunkterna för upp- draget ska vara att kommunallagen även fortsättningsvis ska vara en ramlag, att utredaren särskilt ska beakta vikten av tydlighet och enhetlighet för kommuner och landsting, att utredaren ska utgå från ett medborgarperspektiv, och att utredaren ska göra en internatio- nell utblick, som i första hand ska omfatta de övriga nordiska länderna. Det ingår inte i uppdraget att överväga eller föreslå änd- ringar i grundlag. Utredaren ska också väga förslagen mot de konsekvenser som de får avseende ökad administrativ belastning för kommuner, landsting och domstolar. Utredaren ska vidare i enlighet med 14 kap. 3 § rege- ringsformen, , beakta proportionalitetsprincipen beträffande even- tuella inskränkningar av den kommunala självstyrelsen i sina redo- görelser, analyser och förslag. Utredaren ska också vid anläggandet av ett medborgarperspektiv bl.a. genomgående analysera möjliga konsekvenser för kvinnor och Utredningens uppdrag och arbete män samt flickor och pojkar. För de förslag som utredningen läm- nar ska konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män redovisas. Utredaren ska slutligen i enlighet med kommittéförord- ningen (1998:1474) bl.a. redovisa de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag och vid behov föreslå hur dessa ska finansieras. Utredningen har antagit namnet Utredningen om en kommunallag för framtiden. Utredningens uppdrag ska bedrivas utåtriktat och utredningen ska på lämpligt sätt kommunicera med berörda statliga myndig- heter, kommuner, landsting, Kommuner och Landsting (SKL), övriga centrala parter på arbetsmarknaden, näringslivet samt övriga intressenter. Utöver utredningens sekretariat har en expertgrupp och två referensgrupper deltagit i utredningsarbetet. tillsattes en expertgrupp med representanter från berörda departement, myndigheter och organisationer. Till gruppen förordnades experter från , Justitie- departementet, , , Social- departementet och . Därutöver förord- nades experter från SKL, , , , Kammarrätten i , , , och . Efter att delbetänkandet överlämnats har representant- erna från , , och entledigats som experter. En f.d. kammarrättslagman från Kammarrätten i har förordnats som expert. Två referensgrupper har varit knutna till utredningen. I den parlamentariska referensgruppen har ingått representanter från alla riksdagspartier. I referensgruppen för organisationer och näringsliv har ingått representanter från , , Vård- företagarna, , i (LO), (), akademiska centralorganisation (), , Vårdförbun- det, , Avfall , Återvinningsindustrierna, Utredningens uppdrag och arbete byggindustrier, (), och Handikappförbunden. Utredningen har efter överlämnandet av delbetänkandet träffat expertgruppen vid tolv tillfällen. Utredningen har träffat den parlamentariska referensgruppen vid åtta tillfällen och referensgruppen för organisationer och näringsliv vid fyra tillfällen. Enskilda ledamöter har också haft bilaterala kontakter med utred- ningens sekretariat. Utredningen har presenterat sina förslag för arbetsutskottet i . arrangerade utredningen ett seminarium under rubriken ”Seminarium om den kommunala revisionen”. Inbjudna föredragshållare var professorn i förvaltningsrätt , , den förtroendevalde revisorn i , ordföranden , kommunala yrkesrevisorer () samt , tidi- gare chef för . Utredningen har träffat SKL, , , , , och i särskild ordning för att diskutera de anställdas roll i kommunallagen. När det gäller den kommunala revisionen har utredningen träffat Starev, SKYREV, SKL:s revisionsdelegation, FAR, revisionsföre- tagen PwC, EY och Deloitte samt medverkat vid ett stort antal revisionskonferenser och träffar med revisionsnätverk. Utredningen har också träffat ett antal domare, föredragande och särskilda ledamöter från både förvaltningsrätt och kammarrätt för att diskutera laglighetsprövningsinstitutets ändamålsenlighet. Utred- ningen har också träffat representanter för den juridiska avdelning- en vid och kommuner samt för att bl.a. diskutera laglighetsprövning. Utredningen har under sitt arbete med förslaget om elektronisk anslagstavla träffat . När det gäller utredningens arbete med att utforma en ny kom- munallag har utredningen haft för avsikt att i största mån föreslå en ramlag och har prövat nödvändigheten av nuvarande särreglering. I det arbetet har utredningen träffat företrädare för och . Även Svenskt Avfall, Åter- Utredningens uppdrag och arbete vinningsindustrierna, Den Nya Välfärden och SmåKom (De små kommunernas samverkan) har utredningen träffat i särskild ordning. Utredningen ska enligt direktiven föra en dialog med de utred- ningar som berör de frågeställningar som angivits i uppdraget. Utredningen har därför haft kontakt med Ägarprövningsutred- ningen (Fi 2012:11), Utredningen om utvärdering av bredbands- strategin (N 2012:06), Utredningen om EU & kommunernas bo- stadspolitik (N S 2013:11), Demokratiutredning (Ku Ju 2014:19), (Fi 2014:13), Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (U 2014:04) och Utredningen i glesbygd (N 2014:01). Utredningen har också träffat Statskontoret som haft i uppdrag av regeringen att kartlägga befintlig information om kommuner och deras verksamheter. Utredningen har också deltagit i flera konferenser och semina- rier, t.ex. Kommunaljuridiska Förenings årsmöte och fören- ingens öppna forum om en kommunallag för framtiden, SmåKoms höstmöte, SKL:s demokratidagar, , Kommek och ett stort antal olika konferenser för kommunala revisorer. Utredningen har vidare avgivit ett remissvar över betänkandet Effektiv och rättssäker PBL-överprövning (SOU 2014:14). Utredningen har gjort två studiebesök i våra grannländer. I träffade utredningen och Arbets- och näringsministeriet samt finska . Utredningen har också besökt och träffat Utredningen om en ny kommune- lov. Utredningen träffade under sitt besök i även Närings- och fiskedepartementet och Kommunesektorns organisasjon. Utredningen har fått i uppdrag att överväga behovet av en reg- lering av de anställdas beslutanderätt. I arbetet med det uppdraget har utredningen genomfört en studie om delegationsordningar för att få en uppfattning om vilka beslut som i praktiken delegeras till de anställda, se bilaga 3. Utredningen har i studien också i begrän- sad utsträckning granskat vad som delegeras till de förtroendevalda, framför allt styrelsernas ordförande. Utredningen har anlitat universitetslektorn , Före- tagsekonomiska institutionen, för en forsknings- översikt om förändringar och utvecklingstendenser inom den lokala samhällsnivån, se bilaga 4. I arbetet med utredningens uppdrag har utredningen anlitat för att ställa ett antal frågor Utredningens uppdrag och arbete till dels ordförande i kommunstyrelsen respektive landstingsstyrel- sen, dels kommundirektör, landstingsdirektör eller motsvarande befattning. Enkäten genomfördes – och frågorna ställdes till ordförande och högste tjänstemannen i alla kommuner och landsting i landet. I vissa fall har inte lyckats nå ord- förande i kommunstyrelsen eller . I sådana fall har frågorna i stället ställts till vice ordförande i styrelsen. Det gäller även när frågor ställdes till den högste tjänstemannen. I vissa fall har frågorna i stället ställts till ekonomichef, administrativ chef, jurist m.fl. Svarsfrekvensen var mycket hög. När det gäller politiker- enkäten svarade av de tillfrågade och när det gäller tjänstemannaenkäten svarade alla tillfrågade, dvs. Utredningen kommer i de olika avsnitten i betänkandet att närmare redogöra för resultaten av undersökningen. Vid tiden för överlämnandet av detta betänkande har flera av de utredningar som utredningen har haft dialog med inte lämnat sina betänkanden. Några av de ovan nämnda utredningarna kan komma att lämna förslag till ändringar i kommunallagen. Utredningen är med- veten om att detta kan påverka även utredningens lagförslag. Utred- ningen har i sitt arbete försökt att beakta tänkbara kommande änd- ringar. Från sockenstyre till EU – kommunallagens roll 3Kommuner och landsting i en förändrad värld 3.1Bakgrunden till nuvarande kommunallag Kommuner och landsting är en central del av det svenska sam- hällssystemet. Många av de centrala välfärdsuppgifterna utförs av kommuner och landsting. De kommunala utgifterna motsvarade av bruttonationalprodukt, BNP, . Mer än en fjärdedel av alla anställda är anställda i sek- tor.1 I ett internationellt perspektiv utmärker sig genom att så många uppgifter som i andra länder utförs av staten eller i privat regi utförs av kommuner och landsting. Hur kommer det sig att de svenska kommunerna och lands- tingen fått denna särställning? Rent historiskt kan de moderna svenska kommunerna sägas ha tillkommit genom kom- munalförordningar. I och med dessa blev kommuner självständiga juridiska personer och landstingen tillkom som ny organisation vid sidan av städer och landskommunerna. En principiell nyhet kommunalförordningar var att det i lagstiftningen angavs att kommuner och landsting har en allmän kompetens.