sou · H3B394 · 2015-11-05 00:00:00 — 2011 tillhörde morgontidningar och radion en del av morgonrutinerna i vardags- livet för många. 2015 är radiolyssnandet likartat, men morgon- tidningens position har halverats. 2011 utgjorde internet- användningen via dator en mycket viktig del av medieanvändningen . 2015 däremot har denna sjunkit avsevärt, och istället har mobil internetanvändning vuxit exceptionellt, och är mer utbredd än den datorbaserade användningen. Användningen av mobilt internet sker , men är som mest utbredd under tidig kväll. Internetanvändning med surfplattor är vanligast under den senare delen av kvällen, även om det blivit vanligare så är andelen väsentligt mindre än för mobilt internet. Det ska noteras att som användningen av mobilt internet når sin topp sker också en topp i det linjära tv-tittandet. Detta hänger samman med att många använder sin mobil för internet som de tittar på tv. Det linjära tv-tittandet har sjunkit – i relation till övrig medieanvändning – om än att det i viss mån har kompenserats av webb-tv-tittande så som att använda Play-tjänster hos SVT eller TV4, liksom att titta på Netflix eller Viaplay. Ur ett internationellt perspektiv finns relativt få undersökningar av människors nyhetsanvändning, som sträcker sig , även om fler och fler årliga mätningar etablerats , t.ex. av i och av vid i . Bland internationella branschrapporter märks exempelvis årliga World Press Trends. Den rapporterar att 2,7 miljarder av världens invånare var pappers- tidningsläsare , och 800 miljoner tar del av dags- tidningsnyheter på nätet. Den digitala räckvidden beräknas ha ökat mellan dessa år, ur ett globalt perspektiv.25 Åtskilliga studier av utvecklingen i västvärlden har visat att digitalt och mobilt växer i betydelse för nyhets- 25 WAN-IFRA (2015). World Press Trends. användning.26 Det är välkänt att dessa resultat gäller även i . Däremot är det inte lika välkänt med vilken kraft och hastighet som dessa förskjutningar sker för olika plattformar och bland olika grupper, och vilken betydelse detta har för hur medborgare informerar sig samt deltar i demokratin. Undersökningar av lästiden av en dagstidning bland dess läsare – enligt Nordicom Mediebarometerns mätning av gårdagen – vittnar om kontinuitet: år 2014.27 Slutsatsen är att människor uppskattar sin tid för tidnings- läsning på samma sätt som . Om tiden som papperstidningsläsare lägger framstår som relativt har andelen svenskar som faktiskt läser en tryckt dagstidning regel- bundet minskat – och nyhetsanvändningen via andra medier har ökat väsentligt. Figur 3.9 presenterar siffror för regelbunden nyhetsanvändning bland svenska allmänheten 1986–2014, utifrån de årliga nationella enkätundersökningarna vid . Med regelbunden nyhetsanvändning avses här minst , med undantag för nätnyhetsläsning, vilket avser minst . 26Newman, (2015). Report 2015 – Tracking the Future of News, , ; , (2015). State of the News Media 2015, PEW; Fortunati, ; Deuze, de (2013). : How Print, Online, Free, and Mobile Coconstruct New Audiences in , , , the UK, and , Journal of computer-mediated communication, doi:10.1111/jcc4.1201. 27Nordicom (2015). Mediebarometer 2014, Medienotiser nr. 1., Nordicom, . Källa: De nationella SOM-undersökningarna 1986–2014. De mest dramatiska förändringarna har skett och då för dagspressen. Störst andel svenskar vänder sig fortfarande till dagstidningen på regelbunden basis, därefter väljer de nyhetssändningar i SVT, nyhetssändningar från TV4, nätnyheter och radionyheter i SR. Men kraftfulla förskjutningar har skett : användarna väljer i ungefär lika hög utsträckning som tidigare etermedierna medan deras intresse för att använda dagspressen i dess tryckta form faller. De digitala plattformarna – för i princip samtliga medieaktörer – är på fram- marsch. Det tog nästan två decennier för den regelbundna pappers- tidningsläsningen att sjunka , sedan föll kurvan väsentligt, med en nedgång om ytterligare tio procent- enheter , från . Därefter tog det endast innan ytterligare en liknande minskning hade skett, regelbundna läsare . Minskningen har mattats av, landar nivån på . Andelen av befolkningen som regelbundet ser på nyhets- sändningarna från SVT har minskat något , tittar varannan svensk regelbundet. Nivåerna för har ökat något över tidsperioden, i de senaste mätningarna når SR:s nyhetssänd- ningar var fjärde svensk. Tittandet på TV4:s riksnyheter – via tradi- tionellt programlagda nyhetssändningar i tv – har också varit stabilt . uppgav var tredje svensk att de regelbundet såg TV4:s . Den kurva som pekar starkast uppåt är för nätnyheter, från 2014. Det ska noteras att enkätundersökningen låter respondenter ange regelbundenheten med vilken de tar del av nätnyheter, vilket inkluderar alla slags avsändare, däribland TV4:s nyhetssändningar via . Det är i synnerhet kvällspressföretagen som har åtnjutit stora ökningar i nätnyhetsanvändning.28 Med avstamp i riksundersökning 2014 lade medieforskaren fram analys av svenskarnas nyhetsvanor (tabell 3.1).29 Analysen fokuserar på användning av ett 20-tal olika nyhetsmedier bland svenskar 16–. En slutsats är de påtagliga skillnader som märks mellan yngre och äldre i dagens medielandskap. Vad gäller förskjutningar kan dessa resultat betraktas i relation till resultaten som presenterades i figur 3.9. Ser vi till användning minst placerar sig tittande på Aktuellt och/eller Rapport på SVT i topp (), medan deras regionala sändningar ses av och morgon- tidningen läses av . Trots att de offentligt finansierade medierna inte skurit ned på verksamheten såsom pressen, väljer ett genomsnitt av den svenska allmänheten alltså fortfarande att i ungefär lika hög utsträckning ta del av nyheter via de offentligt finansierade medierna och dagspressen. Däremot har läsning av papperstidning minskat snabbare än tittande på tv-nyheter och lyssnande till radionyheter. Ett resultat är därmed att etermediernas position för sina traditionella medier blir starkare, i jämförelse med dagspressen. När man ser till den samlade nyhetsanvändningen via traditionella och digitala platt- 28Färdigh, A. , (2014). Användning och icke-användning av kvällspressen: på papper, via dator, mobil och surfplatta (red.) Mittfåra & marginal. 29Ohlsson, (2015). Nyhetskonsumtionens mekanismer, I: , , (red.) formar tyder mätningar däremot på att dagspressen kompenserat tämligen väl för tapp i läsning via den digitala användningen. Ett annat inslag i nyhetsanvändningen står gratistidningarna för. Stenbecksfärens Metro – som lanserades – blev snabbt en framgång då den lockade till sig nya läsargrupper, inte minst genom att erbjuda nyheter i vardagens mikropauser, särskilt i kollektivtrafiken. Men gratistidningen är inte bara ett storstadsfenomen. På flera orter runtom i ges gratis- tidningar ut som endagarstidningar (varav alltfler numera också erbjuder nyhetssajter).30 Från tabell 3.1 framgår att drygt var tredje svensk läser en (lokal) gratistidning minst en gång , ytterligare lika många gör det då och då (mer sällan). 30 listar (mot betalning) medlemmar på . återfanns 85 olika titlar i deras register. Källa: Den nationella SOM-undersökningen 2014. Kommentar: De frågor som tabellen bygger på har haft följande formuleringar: ”Hur ofta brukar du ta del av följande nyhetsprogram i radio och tv?”, ”Läser eller tittar du regelbundet i någon morgontidning på papper?” [fritextsvar], ”Brukar du läsa eller titta i följande tidningar?” [frågan avser kvällspressen], ”Hur ofta brukar du ta del av nyheter från följande på internet? ”, samt ”Hur ofta brukar du läsa eller titta i:” [frågan avser gratistidningar]. Svarsalternativen framgår av tabellen. Svarsskalan för frågebatteriet om gratistidningar hade som högsta värde svarsalternativ ”Minst /vecka”. har gratistidningen emellertid fått konkurrens av mobilen. uppgav att de läste en gratis- tidning minst . Mycket tyder på att mobilen för merparten av medborgarna utgör förstahandsvalet för att ta del av nyheter, när de kan välja. bedömning är att nyhetsanvändning med mobilen fortsätter att växa, medan läsning av dagligt utgivna gratistidningar minskar såvida dessa inte finner ett sätt att verkligen komplementera nyhetsutbudet digitalt. TV4 når med sina nationella och programlagda sändningar (de lokala nyhetssändningarna hade lagts ner vid tid- punkten för studien). Bland enskilda digitala kanaler placerar sig högst (), medan /GT/ Kvälls- posten tillsammans har en räckvidd som når drygt hälften (17 pro- cent) jämfört med . Resultaten för användningen av den ”lokala morgontidningen” bedömer utredningen är problematiska att redovisa som en del av den svenska allmänheten, eftersom varia- tionerna i utbud skiljer sig väsentligt åt, särskilt vad gäller . Det ska också noteras att säger sig ta del av nyheter via sociala medier minst . Detta är en självskattad bedömning av ett beteende som blir alltmer vanligt, och som är sammanvävt med den allmänna användningen av sociala medier, något som kan innebära att människor underskattar. Forskning från andra länder har visat att delning av nyheter i sociala medier är väl utbredd.31 De nyheter som delas i sociala medier härstammar framför allt från de traditionella nyhetsmedierna, men också utländska nyhetssajter, intresseorganisationer, medborgarjourna- lister m.fl. Vad gäller svenskarnas nyhetsanvändning har en aktuell studie indikerat att de nyheter som delas företrädelsevis har sitt ur- sprung hos svenska tidningsföretag och etermedier. Knappt var tionde svensk vänder sig även till utländska medier på regelbunden basis. Sammantaget har detta avsnitt visat att svenskarnas nyhets- användning präglas av såväl kontinuitet som förändring. De mest framträdande förskjutningarna i svenskarnas nyhetsanvändning står morgon- och kvällspressen för. För dessa faller papperstidnings- läsningen kraftigt, som den digitala användningen ökar. Detta utreds i närmare detalj i nästa avsnitt om förskjutningar mellan olika plattformar. Särskilt fokus läggs på förskjutningar i nyhetsanvändning vad gäller dagspressens olika plattformar. Medan förekomsten av dessa förskjutningar är någorlunda kända så är det viktigt att utreda kraften i dess riktning. 31 Bakshy, Eytan; , , Lada A. (2015). Exposure to ideologically diverse news and opinion on Facebook, Science, 348:6239, s. 1130–1132. har det skett en förskjutning från etermedier och tryckta tidningar till digital nyhetsanvändning. och en bra bit in på det första decenniet av var digital nyhetsanvändning i princip synonym med att ta del av nätnyheter via dator. har det blivit allt vanligare med användning av bärbara datorer. Alltsedan iPhones och andra smarta mobiler gjorde sitt inträde i i slutet av första decenniet av , följt av en spridning av iPads och andra surfplattor, har möjligheterna till digital nyhetsanvändning ökat. Att medborgarna har mobilen som förstahandsval är särskilt tydligt, likaså journa- listikens sammanvävning med sociala medier. En förskjutning från papperstidnings- och datorskärmformat till det gränssnitt en smart mobil erbjuder åtföljs av väsentligt förändrade förutsättningar, t.ex. när det gäller att paketera och publicera nyheter eller ta betalt för innehåll och annonser. För- skjutningen mot sociala medier försvagar de traditionella mediernas kontroll över innehållet, då makten över distribution och användardata i allt högre utsträckning innehas av globala, digitala storföretag. Forskningen kring gränssnittet mellan nyhetsanvändning och demokrati har fortfarande en slagsida åt att främst studera de traditionella nyhetsmediernas betydelse. finns det ett ökande antal studier som analyserat hur digitala nyhetsmedier vinner mark på olika sätt, vilket resulterar i såväl ersättande som komplementära effekter. Nätnyheter växte fram som ett komple- ment till papperstidningsläsningen, och i somliga fall rentav ersatte densamma. Det har också framgått påtagliga skillnader i nyhets- användning mellan olika grupper, och att digitala medier tagit plats i specifika situationer i vardagslivet.32 Internetanvändning i allmänhet, och digital nyhetsanvändning samt användning av sociala medier mer specifikt, har resulterat i flera vinster för medborgare. Exempelvis pekar aktuell forskning mot att sociala medier – om man har ett heterogent nätverk av bekanta – leder till att medborgaren exponeras för en mångfald av 32 Se exempelvis Dimmick, . W., Feaster, . C., & Hoplamazian, . (2011). News in the interstices: The niches of mobile media in space and time. , 13, s. 23–39. perspektiv.33 Forskning har vidare pekat på att gruppers val av digitala eller analoga plattformar för nyheter har betydelse för demokratiskt deltagande. I en amerikansk studie slås fast att med- borgare som företrädelsevis väljer att uppdatera sig om nyheter via digitala plattformar – i stället för via de traditionella nyhets- medierna – överlag deltar mer i samhället och politiken.34 Forskning och faktorer att beakta har otaliga vetenskapliga skrifter publicerats som analyserat på vilka sätt framväxten av nätnyhetsanvändning påverkat övrig nyhetsanvändning, särskilt papperstidnings- läsningen. Forskningen ger ingen entydig bild, då det tillämpats olika metoder och då undersökningarna skett , i olika länder. Många studier har dock vittnat om att nätnyheter har en ersättande effekt på läsning av papperstidning, men det finns också studier som pekar på komplementära effekter.35 Med andra ord har forskningen visat att framväxten av nätnyheter resulterat i att vissa breddat sina nyhetsvanor genom att ta del av nyheter från såväl papperstidning som nätnyhetssajter, andra har upphört att läsa papperstidningen för att endast ta del av nätnyheter, medan andra inte ändrat sina nyhetsvanor alls. Kring dessa förskjutningar bör fyra faktorer beaktas. –Nyhetsmedier har olika utbud och utformning av sin nyhets- publicering och andra tjänster på desktop, laptop, surfplatta, mobil, smart klocka etc. –Nyhetsmedier skiljer sig när det gäller vilka resurser de satsar på sina traditionella distributionsformer. Många tidningsföretag har krympt resurserna för papperstidningsutgivningen och 33Bakshy, Eytan; , , Lada A. (2015). Exposure to ideologically diverse news and opinion on Facebook, Science, 348:6239, s. 1130–1132. 34Bachmann, , Homero (2013). News Platform Preference as a predictor of political and civic participation, Convergence: into , 19(4), s. 496–512. 35Se sammanställningar av forskning i: , . & , (2008).Assessing the displacement effects of the Internet, Telematics & Informatics, 25: 3, s. 145–55; , . A. (2011). Displacing and Complementing Effects of News Sites on Newspapers 1998–2009, on , 13(3), s. 177–194. anpassat den efter dem som främst väljer att läsa pappers- tidningen, dvs. –Nyhetsmediernas sammansättning av nyhetsanvändare skiljer sig åt vad gäller exempelvis ålder, utbildningsnivå, språk- kunskaper och resurser. Detta påverkar i sin tur i vad mån de orienterar sig mot specifika nyhetersmedier. Följaktligen skiljer sig också användningen åt. –Nyhetsmediernas affärsmodell skiljer sig åt. De offentligt finansierade nyhetsmedierna får in medel för sin verksamhet via statligt bestämda avgifter. De marknadsfinansierade får före- trädelsevis intäkter via annonser och nyhetsanvändare. Tid- ningsföretagen tar alla betalt från läsare för sina tryckta tidningar (med undantag för gratistidningar), men skiljer sig däremot åt när det gäller att ta betalt för digitalt innehåll. När det gäller att ta betalt för digitalt innehåll visar en sam- manställning av Tidningsutgivarna () att bland 171 tidningars nyhetssajter är det som ännu endast publicerar rudimentärt material på sin webbplats. erbjuder allt sitt innehåll gratis medan infört åtkomstbegränsningar i form av olika typer av digitala abonne- mang. Merparten av tidningsföretagen erbjuder en viss mängd innehåll gratis (en s.k. mjuk betalvägg). Till dessa hör exempelvis en mångsidig samling av tidningsföretag, så som , och (SvD). Endast några få – Barometern, (BLT) och Sydöstran inom – kräver betalt för allt premiuminnehåll (en s.k. hård betalvägg).36 införande och utfall av betalväggar diskuteras närmare i avsnitt 3.5.2. Den utveckling som lokala nyhetssajter stått för – att människor över hela landet upptäcker kvalitativt innehåll och lokal debatt som publiceras av lokaltidningar – hämmas . Om alltfler lokaltidningar kräver betalt för sitt lokala nyhetsmaterial – vilket i sig är rimligt att kräva av ett marknadsfinansierat företag – får det 36 , Axel (2015). Så påverkade betalmodellerna trafiken, Medievärlden, publicerad . potentiellt konsekvenser för den samlade tillgängliga verklighets- skildringen. Lokala perspektiv riskerar att försvinna från de natio- nella perspektiven, vilket kan leda till en försvagning av mångfalden och en likriktning av debatten. Rimligen är det främst lokalt förankrade – och digitalt orienterade – medborgare som betalar för lokalt innehåll från nyhetssajter. En ljusning står de nyhetsmedier för som tillåter abonnenter att dela innehåll i sociala medier, även om denna möjlighet ofta är kopplad till någon form av kvantitativ begränsning, som till ett maximalt antal länkar. Det ska i sammanhanget noteras att tidningsföretagen också kämpar med sin annonsförsäljning, vilken i en digital tidsålder försvårats av många annonsörer förflyttat delar av sin marknads- föringsbudget till konkurrenter så som Google och Facebook. Digital annonsförsäljning försvåras också av att människor har möjligheter att undvika reklam, och framför allt gör så i digitala plattformar,37 exempelvis genom inställningar för blockering av annonser i webb-läsare liksom möjligheten att installera en tredje- parts-applikation för blockering av annonser för dem som använder den senaste versionen av operativsystemet för iPhones (iOS9). Från traditionella medier till digitala Detta avsnitt fördjupar närmare förskjutningen från traditionella nyhetsmedier – marksända etermedier och printpublikationer – till digital nyhetsanvändning (desktop/laptop). Inledningsvis redogörs kort för förskjutningen från etermedier till digitalt, därefter fördjupas förskjutningen från papper till digitalt. Den sistnämnda förskjutningen ges större utrymme i analysen eftersom förskjut- ningen varit väsentligt mer kraftfull. Avslutningsvis jämförs nyhetsanvändningen via etermedierna och dagspressen, genom ett nedslag i olika digitala plattformas betydelse för . Etermedier i marksänd och digital form I det tidigare avsnittet om förskjutningar redogjordes för svenska allmänhetens nyhetsvanor –2014. Enligt dessa nationella enkätundersökningar har andelen svenskar som tar del av 37 Callius, (2015). Reklamundvikande i en digital brytningstid, TNS . tv-nyhetssändningarna Aktuellt eller Rapport sjunkit , från . SR:s nyhetssändning Ekot har däremot ökat , från . TV4 startade och sedan millennie- skiftet tittar regelbundet på deras nyhets- sändningar. Samtliga etermedier har satsat på att utveckla sin digitala närvaro. Medborgaren behöver inte längre anpassa och strukturera rutinerna i sitt vardagsliv till när en tablålagd nyhetssändning ska starta. Det är fullt möjligt för medborgare med en individualiserad ”on-demand”-användning via digitala plattformar (SVT Play och SR Play etc.). Via dessa finns inte bara nyheter via ljud och rörlig bild, utan också ett omfattande utbud av nyhets- material i form av text och bild. Likaså ska noteras att det bland tidningsföretagen är alltfler som satsat och satsar på rörlig bild för webbplatser och applikationer, däribland som upp- märksammats för den första partiledardebatten online inför valet eller (HD), som satsade på marksänd rörlig bild genom kanalen 24HD . Kanalen lades dock ner och HD valde att helt satsa på tv på webben. I det följande redogörs för förskjutningar från etermediernas traditionella nyhetssändningar till digitala nyheter. Detta är svårt. Det saknas motsvarande siffror i enkät- undersökningar kring i vad mån medborgare tar del av nyheter från SR, SVT och TV4 i digital form. Det finns däremot många andra slags mätningar av tv-tittande och radiolyssnade, i såväl traditionell som digital form. Det finns två särskilt etablerade mätningar av medieanvändning via etermedierna, vid sidan om och Nordicom. TNS mäter nationellt radiolyssnade via Portable People Meter (PPM), medan lokalt radiolyssnade mäts via omfattande telefonintervjuer. Linjärt och digitalt tv-tittande mäts av Mediemätningar (MMS). Från de löpande observationer som Mediemätningar (MMS) genomför framgår att webb-tv-tittandet överlag har ökat. Antalet videostarter samt spenderad tid mätt , är väsentligt större än motsvarande månad 2014. För SVT var antalet starter drygt 40,25 miljoner jämfört med 24,76 miljoner föregående år, en ökning på . Spenderad tid har ökat från totalt till , vilket motsvarar en ökning om . Motsvarande siffror för TV4 var 21,95 miljoner starter och 15,72 miljoner , vilket ger en ökning på . Det totala antalet timmar var 4,78 miljoner och 3,01 miljoner , vilket innebär att den spenderade tiden gått upp . Enligt beräkningar MMS genomfört för räkning – som genomsnitt –2015 och för SVT och TV4 tillsammans – utgjorde nyhets- sändningar av den totala andelen videostarter. Av all den tid som tillbringades med webb-tv lades på nyhets- sändningar.38 I det följande fokuseras på att redogöra för digital nyhets- användning från digital trafik till SR och SVT . Statistiken bygger på mätningar genomförda av respektive företag. Det genom- snittliga antalet unika besökare redovisas, vilket avser antalet unika digitala medietekniker och inte individer. För var det genomsnittliga antalet unika besökare (v. 1–38) 1 323 312, en ökning med drygt 80 000 jämfört med . erbjuder många olika sorters innehåll, däribland nyheter. Det saknas verktyg för att kategorisera och särskilja just nyhetsanvändning, även om det går att mäta exempelvis besökare till Ekots digitala edition liksom den digitala trafiken specifikt för P4, och dess lokala nyhetsmaterial. (v. 1–38) besökte i genomsnitt 599 118 unika någon av de 25 olika P4-editionerna, en ökning med drygt 75 000 sedan föregående år. Detta innebär att av den totala trafiken – mätt som unika medietekniker – utgör trafiken till det lokala nyhetsutbudet från P4 drygt 45 procent.39 (v. 16–38) registrerades ett genomsnitt på 1 464 246 unika för ”nyheter” och 776 117 unika för ”regionala nyheter” på . Trafiken till de regionala nyheterna – 21 regionala digitala editioner – utgör med andra ord drygt hälften. Antalet unika har trefaldigats , men har stagnerat sedan sen- . Det är mycket viktigt att uppmärksamma att datan inte visar nyhetsanvändning beroende på bostadsort. Det eftersom samtliga 21 digitala editioner kan besökas av alla, och att särskilt 38Mediemätningar (MMS). 39Bygger på uppgifter lämnade av SR . viktigt nyhetsmaterial från enskilda editioner regelbundet publi- ceras också på den allmänna delen av nyhetssajten.40 En slutsats från dessa datamaterial är att det regionala nyhets- materialet är något som många av de digitala nyhetsanvändarna till SR och SVT vänder sig till. Den digitala trafiken har ökat , men avsaknad av längre tidsserier som definitivt mäter individer gör det omöjligt att dra säkra slutsatser. Ett framträdande resultat är den förhållandevis breda nyhetsanvändningen av regionala nyheter, sett till antalet unika i relation till det totala utbudet och trafiken. Kvällspressens och morgonpressens digitala brytpunkter? Förskjutningen från print till digitalt (via dator) i det specifika fallet morgonpress, är ett område som varit föremål för inter- nationell vetenskaplig genomlysning.41 I har forskare gjort åtskilliga analyser av den svenska allmänhetens regelbundna (minst ) läsning av morgontidningar i papper och/eller nätnyhetsanvändning. Räckvidden för morgonpressen var . Samma siffra var . Vägs även de som regelbundet kombinerar den tryckta morgontidningen med nätnyheter () eller endast tar del av nätnyheter () in, uppgick den samlade andelen regelbundna nyhets- användare till .