sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — Som tidigare nämnts gäller skolplikten som längst till dess eleven fyller . För att bättre kunna planera undervisningen och behålla ett läsårsperspektiv föreslogs i Ds 2013:6 att skolplikten i stället bör gälla till och med vårterminen det kalenderår eleven fyller (s. 93). Vi kan se ett värde i att skolplikten inte upphör plötsligt precis på elevens artonårsdag. Det skulle innebära att elever som fyller skulle ha skolplikt som längst fyra–efter artonårsdagen. Å andra sidan kan en skolplikt som sträcker sig längre än artonårsdagen ifrågasättas av principiella skäl. Myndighetsdagen är en mycket viktig gräns, till exempel när det gäller vårdnadshavarnas inflytande. Det finns inte några sanktionsmöjligheter mot en elev som avbryter sina studier efter artonårsdagen och detta skulle även bli fallet om man införde förslaget. Vi avstår därför från att föreslå skolplikt . Frågan är komplicerad och det är inte i vår utredning som ett sådant genomgripande förslag ska presenteras. Vi anser heller inte att elevens rätt till utbildning påverkas av detta, eftersom en elev frivilligt kan fortsätta sin utbildning inom introduktionsprogrammet i gymnasieskolan eller i efter den förlängda skolplikten. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap 4.4.2Förlängd skolplikt – omfattning och innehåll Förslag: En elev som inte är behörig till ett nationellt yrkes- program efter att ha avslutat den högsta årskursen i ska ha förlängd skolplikt under högst . Den förlängda skolplikten ska få fullgöras inom ett introduktionsprogram i gymnasieskolan eller i . Skolplikten ska omfatta de åtta ämnen som behövs för att bli behörig till ett nationellt yrkesprogram i gymnasieskolan. De elever som vill bli behöriga till ett högskoleförberedande program ska få möjlighet att komplettera med ytterligare ämnen med förlängd skolplikt. föreslår i enlighet med direktiven (dir. 2014:41) att skolplikten ska förlängas för en elev som inte uppnått behörighet till ett nationellt program, när eleven har avslutat den högsta årskursen i . Den förlängda skolplikten ska enligt direktiven kunna fullgöras inom ett introduktionsprogram i gymnasieskolan eller i . Vi utvecklar förslagen om var utbildningen kan fullgöras i avsnitt 4.4.3. Våra förslag gäller också generellt för specialskolans årskurs 10, men av tydlighetsskäl samlar vi resonemang och förslag som rör specialskolan i ett särskilt avsnitt, 4.5.7. I direktiven till anges att det är av stor vikt att eleverna utifrån sina behov och förutsättningar får till- räckligt med tid på sig för att tillgodogöra sig en undervisning av god kvalitet. En förlängning av skolplikten med för de elever som efter årskurs 9 och specialskolans årskurs 10 inte har uppnått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan kan därför vara ett sätt att stödja enskilda elever och bidra till att förbättra resultaten generellt. I förarbetena till skollag uttalade regeringen att skälet att då införa en förlängd skolplikt för elever som inte har gått i skolan utan att avsluta den högsta årskursen var att markera vikten av att fullgör sitt uppdrag innan eleven går vidare till nästa nivå (prop. 2009/10:165). De förslag om förlängd skolplikt som vi lägger fram berör ett mycket större antal elever, eftersom den förlängda skolplikten är kopplad till behörighet till gymnasieskolans yrkesprogram. Därför ska det finnas möjlighet att Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap organisera den förlängda skolplikten antingen i eller i ett introduktionsprogram. Det är väsentligt att inte stödinsatser för en elev under läsåret uteblir eller skjuts upp med hänvisning till att eleven senare ska ha förlängd skolplikt. Utgångspunkten är skolans grunduppdrag att se till att eleverna når kunskapskraven på ordinarie undervisningstid, vilket ytterst är huvudmannens ansvar. Utredningen vill betona vikten av att huvudmän, rektorer och lärare tillämpar reglerna om stödinsatser i den dagliga verksamheten på det sätt som har avsetts. Detta gäller även förslaget om lovskola (se avsnitt 5 Lovskola). Behörighet till ett nationellt program avser behörighet till ett nationellt yrkesprogram, det vill säga godkända betyg i åtta ämnen. Detta innebär i praktiken att endast elever som inte har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska samt ytterligare fem av ämnen kommer att omfattas av den förlängda skolplikten.2 Den valda begränsningen kan dock få som konsekvens att elever indirekt styrs till att läsa vidare endast på något av yrkesprogrammen. För att motverka detta föreslår vi därför att de elever som vill bli behöriga till ett högskoleförberedande program ska få möjlighet att komplettera med ytterligare ämnen under det extra året i eller inom ett introduktionsprogram i gymnasieskolan men utan skolplikt. När eleven har uppnått behörighet i de åtta ämnen som krävs upphör skolplikten. Skolplikten upphör under alla omständigheter när eleven fyller . En elev som är myndig när han eller hon lämnar omfattas därför inte av förlängd skolplikt. En elev som vill gå ett högskoleförberedande program och har åtta godkända betyg kan välja att komplettera sin behörighet i mellan ett och fyra ämnen i ett introduktionsprogram utan att om- fattas av den förlängda skolplikten. Eftersom vi föreslår att året med förlängd skolplikt ska kunna fullgöras inom ett introduktions- program innebär det att det kan finnas elever både med och utan skolplikt i samma grupper. Ett introduktionsprogram behöver inte vara organiserat i årskurser, men av praktiska skäl är statistik indelad på 2 En elev kan maximalt få betyg i 18 ämnen i , inklusive språkval, modersmål och ytterligare ett språk inom ramen för elevens val. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap gick drygt 22 800 elever i årskurs 1 eller motsvarande på ett introduktionsprogram. Av dessa kom cirka 8 800 från årskurs 9 utan att vara behöriga till ett nationellt pro- gram. Det innebär, om man antar att siffrorna är ungefär desamma år , att av eleverna i årskurs 1 på intro- duktionsprogrammet skulle ha förlängd skolplikt enligt våra för- slag. Övriga elever kommer inte att omfattas av skolplikten utan bedöms vara elever som redan gått på ett nationellt program eller ett introduktionsprogram men av olika skäl går (se vidare avsnitt 4.5). Utgångspunkten är att eleven så fort som möjligt ska nå kun- skapskraven och bli behörig till ett nationellt program. Vi föreslår en bestämmelse om att eleven har förlängd skolplikt under högst och rätt till undervisning med syfte att bli behörig i de grundskoleämnen som krävs för att tas emot på ett nationellt program. Det ska som finnas utrymme för att läsa gymnasie- kurser eller att delta i andra aktiviteter för att underlätta över- gången till ett nationellt program. Den elev som inte uppnår behörigheten under det förlängda skolpliktsåret kan som tidigare nämnts fortsätta i ett introduktionsprogram på frivillig väg. Av (2014:413) fram- går att det är få elever som går över från ett introduktionsprogram till ett nationellt program under det första läsåret. Sådana över- gångar sker främst mellan det första och andra läsåret. Över hälften av eleverna på preparandutbildning () går över till ett nationellt program . Hälften av eleverna i program- inriktat individuellt val har börjat på ett nationellt yrkesprogram. Från språkintroduktion går ungefär en tredjedel av eleverna över till ett nationellt program . Det är också vanligt att elever går över från ett introduktions- program till ett annat mellan läsåren. Ett antal elever, ungefär en tredjedel, finns inte kvar som registrerade elever i gymnasieskolan alls i ett introduktionsprogram. Detta är vanligast för elever på språkintroduktion respektive individuellt alternativ. Det tycks alltså som att eleverna behöver mer tid än på introduktionsprogram för att bli behöriga till ett nationellt program. En del av de elever som kommer att gå på ett intro- duktionsprogram med förlängd skolplikt kommer förmodligen också att tillbringa ytterligare minst ett läsår där. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap i sin rapport att det är en stor utmaning för skolan att eleverna inte är klara över vad de vill med sin utbildning och att deras avsikter och mål förändras i introduktionsprogrammet. Det är därför viktigt med motivationskapande och studievägledande insatser, liksom möjligheter för en elev att få komplettera även till godkända betyg i tolv ämnen, om detta krävs för det program som eleven vill söka. Det finns flera syften med bestämmelsen om förlängd skolplikt. En elev som har förutsättningar att genom en samlad insats kunna bli behörig till ett nationellt program skulle kunna gå över till ett sådant med förlängd skolplikt. Andra elever kan komma en bit på väg till behörighet med förlängd skol- plikt. Här sammanfaller motiven för införandet av förlängd skol- plikt med motiven för lovskola (se avsnitt 5 Lovskola). /14 lämnade av eleverna (2,av flickorna och av pojkarna) årskurs 9 utan att sedan påbörja en gymnasieutbildning . Även om vi inte vet hur många av dessa som inte var behöriga till ett nationellt program kan man anta att många av dessa elever skulle ha ingått i målgruppen för förlängd skolplikt. Till skillnad mot kommer de elever som inte är behöriga att få plikt att infinna sig till utbildningen och huvudmannen har ett ansvar att se till att de får en utbildning inom ett introduktionsprogram eller i . Dessutom kommer även i övrigt samma skolpliktsregler att gälla som för elever i . Exempelvis kan elevernas vårdnads- havare under vissa omständigheter få föreläggande och vite, om de inte medverkar till att eleven går i skolan (7 kap. 23 § skollagen). Den förlängda skolplikten gäller under högst ett läsår från och med att eleven har lämnat årskurs 9 i utan att vara behörig till ett nationellt program i gymnasieskolan. Den förlängda skolplikten gäller inte för elever som varaktigt vistas utomlands, oavsett motivet till varför eleven har flyttat från (7 kap. 2 § skollagen). En elev som kommer tillbaka till efter att ett läsår har gått omfattas inte heller av skolplikten. Detsamma gäller elever som har hunnit fylla under bortovaron. Kommunen har ansvar för dessa ungdomar inom ramen för aktivitetsansvaret (29 kap. 9 § skollagen). Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap 4.4.3Var ska den förlängda skolplikten fullgöras? Förslag: Förlängd skolplikt ska kunna förläggas antingen inom ett introduktionsprogram i gymnasieskolan eller i . En elev ska kunna fullgöra den förlängda skolplikten i en annan kommun eller hos en enskild huvudman enligt samma regler som gäller för skolgång hos en annan huvudman. Utgångspunkten i direktiven är att huvudmannen ska kunna välja var den förlängda skolplikten organisatoriskt ska förläggas. Utred- ningen föreslår därför att förlängd skolplikt ska kunna förläggas antingen i eller inom introduktionsprogrammet i gymnasieskolan. En skolpliktig elev kan gå kvar i eller överföras till ett introduktionsprogram enligt de regler som gäller för mottagande (17 kap. 8–14 §§ skollagen). Alltså ska huvudmannen göra samma bedömningar som när det gäller vilket introduktionsprogram eleven ska gå i. Gymnasieskolan är till sin konstruktion en urvalsskola och kan därför vara svår att i tanken förena med skolplikt. Det finns antagningsregler som innefattar såväl behörighetskrav som ett urval även till vissa introduktionsprogram. Ingen elev blir dock med vårt förslag lämnad utanför utbildningssystemet på grund av dessa regler. Den elev som inte kan antas till ett visst introduktions- program ska alltid ha rätt att bli mottagen på ett annat. Vi har därför bedömt att det går att ha elever med skolplikt inom ramen för gymnasieskolans introduktionsprogram. Det finns skäl som talar för att elever som omfattas av den förlängda skolplikten som regel borde vara mottagna i och gå en utbildning som utöver bestämmelser om skolpliktens rättigheter och skyldigheter följer bestämmelserna för grund- skolan. Man ska dock komma ihåg att målet för eleverna är att de ska bli behöriga till ett nationellt program så fort som möjligt. Om eleverna befinner sig inom ett introduktionsprogram underlättas övergången till ett nationellt program, när eleven blivit behörig. Det kan också finnas starka psykologiska skäl att låta en grundskoleelev gå vidare med sina jämnåriga kamrater till en ny miljö. Av dessa skäl är introduktionsprogram en bättre organisa- torisk lösning än för många elever, vilket inte hindrar att det finns enstaka elever som kan föredra att få stanna kvar i Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap Vi föreslår därför att elevers önskemål om att få fullgöra den förlängda skolplikten i grund- skolan så långt som möjligt ska beaktas. I de fall kommunen har fattat ett generellt beslut om att förlängd skolplikt ska fullgöras i ska elevens önskemål om att få gå i ett introduktions- program på motsvarande sätt beaktas så långt som möjligt. Vårt förslag innebär således att huvudmannen ska avgöra om utbildningen ska förläggas till eller organiseras inom ett introduktionsprogram. Om kommunen inte har en egen gym- nasieskola ska eleverna kunna erbjudas plats i ett introduktions- program hos en annan kommun. Det finns regler i 17 kap. skol- lagen om vad som gäller för mottagande av elever från andra kommuner och vilka ersättningsbestämmelser som då gäller. Vi föreslår att samma regler ska gälla även för mottagande av elever med förlängd skolplikt. 4.4.4Förlängd skolplikt i en fristående skola Utgångspunkten i skollagen är att huvudmannen har ett stort ansvar för att alla elever i ges sådant stöd att de har möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i grund- skolan (se prop. 2009/10:165, s. 285). Detta gäller även enskilda huvudmän. I godkännandet av en enskild huvudman för en fristående grundskola ingår att ansvara för att eleverna når kunskapskraven i årskurs 9. En följd av detta blir att en fristående grundskola får anses skyldig att anordna förlängd skolplikt efter årskurs 9 för de aktuella eleverna. En enskild huvudman som inte själv anordnar gymnasieskola och därmed inte heller introduktionsprogram blir då skyldig att erbjuda förlängd skolplikt i sin grundskola. Den elev som inte vill gå kvar i ska dock alltid kunna vända sig till sin hemkommun för att få gå i ett introduktionsprogram. Även elever, som har har gått ut i sin hemkommun, ska ha möjlighet att söka sig till en enskild huvudman med tillstånd att anordna introduktionsprogram med stöd av bestämmelserna i 17 kap. skollagen. Detta gäller också för elever som har gått i grundskola hos en enskild huvudman som inte har egen gymnasie- skola. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap För fristående skolor finns dock särskilda regler när det gäller anordnande av introduktionsprogram, vilket begränsar deras möjligheter att erbjuda elever förlängd skolplikt på ett intro- duktionsprogram. Det finns vidare regler om när en fristående gymnasieskola får anordna introduktionsprogram liksom regler om när de är skyldiga att ta emot elever som kommunen betalar för. Slutligen finns det en bestämmelse om skyldigheten för enskilda huvudmän som anordnar programinriktat individuellt alternativ (PRIV) att ta emot behöriga sökande till utbildningen (17 kap. 28– 36 §§ skollagen). När det gäller elever som fullgör skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå enligt 24 kap. i skollagen anser vi att dessa elever inte kan omfattas av en förlängd skolplikt, eftersom dessa skolor följer ett annat lands läroplan och kursplaner eller en inter- nationell läroplan. Utbildningen bygger inte på samma mål eller kunskapskrav som (jfr. Ds 2013:6). Förslag: För elever som fullgör sin förlängda skolplikt i grund- skolan gäller bestämmelserna för denna skolform. En bestäm- melse om individuell studieplan vid förlängd skolplikt i grund- skolan ska föras in i skollagen. Utbildningen ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Förlängd skolplikt innebär en tvingande förlängning av grund- skoleutbildningen och det är därför naturligt att eleven kan genom- föra sin förlängda skolplikt i och omfattas av de bestämmelser, som gäller för denna skolform. På så vis skapas rättssäkerhet och en likvärdig utbildning för de elever som fullgör förlängd skolplikt. Möjligheten att gå kvar i under- stryker syftet att elever ska slutföra sin grundskoleutbildning innan de går vidare i systemet och att ska ta sitt ansvar och se till att eleverna blir behöriga. Det bör tilläggas att elever kan välja att gå om högsta årskursen och även efter skolpliktens upphörande gå kvar i grund- skolan under om eleven inte nått de kunskapskrav Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap som minst ska uppnås (7 kap. 13 och 15 §§ skollagen). Det borde alltså finnas erfarenhet i av att hantera sådana elever. I regelverk finns inte något dokument som täcker situationen med förlängd skolplikt. Även för elever som fullgör sin förlängda skolplikt i kommer elevens rätt till utbildning därför att behöva kopplas till en individuell studie- plan. Vårt förslag är att det införs en särskild reglering i skollagen om kravet på en individuell studieplan för elever med förlängd skolplikt i . Precis som i ett introduktionsprogram ska planen redovisa hur just denna elevs studiegång ska vara utformad och vilka ämnen och eventuellt andra aktiviteter som ska ingå (se avsnitt 4.5.2). Studieplanen ska utformas efter elevens förutsätt- ningar och behov samt följas upp, utvärderas och revideras vid behov i samråd med eleven och dennes vårdnadshavare. Vi föreslår alltså att en planering för varje elev ska finnas i en individuell studieplan, som kontinuerligt följs upp och revideras. Betygskatalogen är det enda dokument som visar att eleven inte har uppnått behörighet att tas emot på ett nationellt program. Där kan man utläsa vilka ämnen som fattas för behörighet och detta måste enligt vår uppfattning dokumenteras i en individuell planering för varje elev. Vi föreslår dock att alla elever ska få ett slutbetyg efter att ha gått ut högsta årskursen, oavsett om detta slutbetyg innehåller godkända betyg eller inte (se vidare avsnitt 4.5.6). Utredningen är emellertid medveten om att man ska vara för- siktig med att införa nya eller ökade dokumentationskrav för lärarna. Vi har därför övervägt om eleven i stället ska ha ett åtgärds- program enligt bestämmelserna om särskilt stöd (3 kap. 9 § skollagen). Men ett åtgärdsprogram har delvis andra syften och ett annat tidsperspektiv och passar därför inte riktigt för ändamålet. Vi förordar därför en bestämmelse om ett nytt planeringsdokument, en individuell studieplan i likhet med gymnasieskolans. Det främsta skälet är den rättsliga betydelse ett sådant dokument kommer att ha för en elev som lyder under förlängd skolplikt. Det blir för- modligen ganska få elever som kommer att fullgöra sin förlängda Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap skolplikt i och därmed också få lärare som kommer att beröras av skyldigheten att upprätta en individuell studieplan. Vi bedömer att de samlade kraven på lärarna inte kommer att öka med anledning av den nya bestämmelsen. Liksom för introduktionsprogram ska förlängd skolplikt avse heltidsstudier i (se avsnitt 4.5.2). Det ifrågasätts aldrig att elever har skolplikt i , oavsett vilken typ av aktiviteter som ingår i skoldagen. Vår bedömning är att samma grundtanke ska gälla året med förlängd skolplikt. Enligt vårt förslag ska elever som stannar kvar i studera grund- skoleämnen men det kan också finnas behov av och utrymme för andra meningsfulla aktiviteter som gagnar elevens kunskaps- utveckling. Vi föreslår alltså att plikten ska omfatta både de ämnen som behövs för behörighet och andra aktiviteter. Om eleven uppnår behörighet i alla ämnen under läsåret upphör skolplikten och eleven kan lämna . Vi anser dock att undantag från heltidsstudier ska kunna göras om det finns särskilda skäl på motsvarande sätt som vi föreslår i introduktionsprogrammet. I enstaka fall skulle kortare studietid än heltidsstudier kunna ha avgörande betydelse för elevens förutsättningar att genomföra studierna. Det kan finnas situationer där eleven, exempelvis av fysiska, psykiska eller sociala skäl, skulle få bättre förutsättningar att tillgodogöra sig under- visningen om studierna är mindre omfattande . Planeringen av elevens studier ska framgå av den individuella studieplanen, som beslutas av rektorn. Om studietiden minskas ska detta noga följas upp för att rektorn ska kunna bedöma om studierna kan ökas i omfattning eller om eleven ska återgå till heltid. Målet är att eleven ska bli behörig inom året med förlängd skolplikt. Huvudmannen är ansvarig för att eleven får väl avvägda skol- dagar med effektiv och meningsfull sysselsättning, där man priori- terar studier i de ämnen som fattas för behörighet. Bestämmelserna i skollagen och skolförordningen om skolarbetets förläggning jämnt över veckans dagar (3 kap. 4 § skolförordningen) och struk- Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap turerad undervisning (5 kap. 2 § skolförordningen) gäller självklart även elever med förlängd skolplikt. Vissa elever kan ha haft anpassad studiegång i årskurs 9 och behöver av det skälet fylla igen hålen som har uppstått på grund av att ämnen eller delar av ämnen har tagits bort ur elevens studiegång. Anpassad studiegång innebär att avvikelser kan göras inte bara från timplanen och de ämnen som gäller för utbildningen, utan även från vissa mål som gäller för utbildningen. En anpassad studiegång innebär därför oftast att elevens möjligheter att nå kunskapskraven i samtliga ämnen har begränsats. Man kan inte använda anpassad studiegång för att göra en planering av elevernas studier exempelvis i årskurs 9 som redan från början förutsätter att eleven ska få förlängd skolplikt. Beslutet om att eleven ska få förlängd skolplikt fattas när eleven får sitt slutbetyg och eventuellt efter avslutad lovskola . Bestämmelsen om anpassad studiegång kan heller inte användas för att ta bort vissa ämnen, när eleverna väl har lämnat årskurs 9 och går in i förlängd skolplikt Eleverna måste utan undantag få godkända betyg och bli behöriga i de ämnen som krävs för att tas emot i ett nationellt program. Däremot kan ju eleven redan ha godkända betyg i vissa ämnen och av det skälet ha en studieplan som bara omfattar ett fåtal ämnen. Förlängt barnbidrag kan betalas ut för elever som går kvar i grund- skolan under förlängd skolplikt, utan att nuvarande regler behöver ändras (se 15 kap. 3–7 §§ socialförsäkringsbalken). Dagens regler innebär att förlängt barnbidrag utbetalas bero- ende på när barnet fyller . Om barnet inte påbörjar studier i gymnasieskolan utan går kvar i fortsätter utbetal- ningen av barnbidrag även efter det att barnet fyller . Det är skolan som informerar om att barnet ska få förlängt barnbidrag. Vi bedömer alltså att dessa regler precis som kommer att gälla för elever som fullgör sin förlängda skolplikt i . Om konsekvenserna av detta, se avsnitt 6.2.3. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap 4.4.6Rätt att gå kvar i samma grundskola ? Förslag: Om en elev med förlängd skolplikt ska fullgöra den i en grundskola med offentlig huvudman ska huvudmannen få avgöra i vilken skolenhet eleven ska gå. Utgångspunkten i nuvarande skollagstiftning är att elever i en grundskola med offentlig huvudman som huvudregel har rätt att fullgöra sin skolgång vid den skolenhet där de har placerats (10 kap. 31 § skollagen). Frågan är om en elev även ska ha rätt att fullgöra den förlängda skolplikten vid just den skolenheten. Det finns skäl som talar både för och emot en sådan lösning. Ur ett juridiskt perspektiv kan det finnas anledning att fullt ut behålla konstruktionen, eftersom det skapar en röd tråd i skollagstift- ningen och en central princip upprätthålls. Denna rättighet begränsar dock huvudmannens möjlighet att besluta var den förlängda skolplikten organisatoriskt ska förläggas. Eleven skulle då alltid har rätt att gå kvar i den skola där eleven ursprungligen har placerats.