sou · H3B3100 · 2015-11-30 00:00:00 — –övriga kostnader (kursavgifter, resor, litteratur, lokaler, register- hållning). I tabellen ges exempel på tid och kostnader som en kommun lägger ned på ett ärende som avser stickande eller skärande verksamhet. 9 Planering, utövande av tillsyn samt efterarbete. Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar SOU 2015:100 Anmälan mottas (registrering av ärendet i diariet) Granskning av samtliga handlingar, kompletteringar, samtal, samråd med andra förvaltningar Tillsynsbesök tillsammans med ansvarig för verksamheten inför Skriftligt bemötande av anmälan, ev. begäran om komplettering samt beslut om anmälningsavgift och klassificering, inkl. delgivning Granskning av inkomna kompletteringar samt bemötande av anmälan/föreläggande om försiktighetsmått Upprättande av tillsynsprotokoll, inkl. utskick Uppdatering av rutiner och omvärldsbevakning (ca 8 h) Genom s.k. tillsynsträffar bjuder kommunen in företagen för att informera om nyheter och de vanligast förekommande bristerna i samband med tillsynen men även för att informera om lag- ändringar. Mötena är kostnadsfria för verksamhetsutövarna. Myndigheternas uppdrag och kostnader om lagförslaget införs Införandet av lagen och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen innebär kostnadsökningar för staten och kommunerna. Utredningen gör bedömningen att dessa kostnader kan komma att sparas in på av det skälet att lagen har en preventiv effekt vilket leder till att konsumenten utsätts för lägre risker i förhållande till dagens situation vilket utgör sparade kostnader. Det i sin tur innebär besparingar för sjukskrivning, inkomstbortfall, myndigheternas administration11, hälso- och sjukvården m.m. Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar Antalet handläggningsärenden kommer att öka beroende på ett ökat antal verksamheter som blir tillståndspliktiga. Utifrån den bristfälliga statistiken råder ett mörkertal över antalet verksamheter som kommer att omfattas av den nya lagen. I tidigare avsnitt har utredningen uppskattat att antalet verksamhetsutövare uppgår till ca 14 000. När lagen genomförs får det till följd att även legitimerade ska söka tillstånd om de erbjuder kroppsbehandlingar som omfattas i lagen. Som tidigare nämnts finns en uppfattning att sistnämnda grupp sysslar med hälso- och sjukvård även i de fall det rör åtgärder som omfattas av denna lag. Om hälso- och sjukvård- verksamhet ska bedrivas gäller kraven i bland annat patientsäker- hetslagen12 som föreskriver att verksamheten ska anmälas till Inspek- tionen för vård och omsorg, . Utredningen har uppfattat att det finns verksamheter som inte är anmälda till . Utifrån detta resonemang är det inte möjligt att få fram någon siffra. Genom lagens införande kommer även andra verksamheter omfattas av lagen som inte sorteras under stickande eller skärande verksamheter. Här avses behandlingar som genomförs med hjälp av laser och IPL, läs mer i kapitel 10. Utredningen avstår att uppskatta det totala antalet verksamheter eftersom det finns risk för att summan blir klart missvisande. Det kan dock konstateras att några kommuner kan komma att behöva öka sin bemanning för att hantera tillståndsansökningar samt svara upp mot ökat tillsyns- behov. Det bedöms kräva en initial kostnadsökning för att upp- arbeta kompetens. Dessa kostnader kan komma att påverka storleken på handläggningsavgiften. Lagförslaget innebär också att kommunerna får fler verksam- heter att tillsyna. Tillsynen omfattar liksom det hygieniska perspektivet. I tillägg breddas tillsynen på grund av nya bestäm- melser i lagen och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. I huvudsak kontroll av att det finns rutiner men även att rutinerna följs. Det är angeläget att den föreskrivande myndigheten ger ut tydliga bestämmelser. För att kommunen ska kunna fullfölja lagens intentioner krävs dessutom tydlig och detaljerad tillsynsvägledning. 12 SFS 2010:659. Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar Det är svårt att bedöma vad som är en rimlig ambition för tillsyn enligt lagen om kroppsbehandlingar eftersom det beror på många olika faktorer i det enskilda fallet. Enligt kommuner och landsting, SKL, har tatuerare en tillsynstid mellan vilket förslagsvis innebär en tillsynsfrekvens . Utredningen bedömer att kommunerna själva är de som bäst avgör hur tillsynen ska struktureras exempelvis om det ska vara frekvens- eller riskbaserad tillsyn. Det kan innebära att omfatt- ningen av tillsynen kan komma att variera över landet. Något som utredningen inte anser behöver utgöra ett problem eftersom utgångspunkten borde vara att adekvat tillsyn görs vid rätt tillfälle. Här menar utredningen att kommunerna, utifrån sina gedigna erfarenheter, har tillräcklig kunskap för att självständigt göra sådana bedömningar. Utredningen vill understryka vikten av att tillsynen som omfattas av lagen samordnas med andra krav i , exempelvis tillsyn av kemikalier och tatueringsfärger, precis så som det fungerar eftersom det bedöms innebära tidsbesparingar för både verksamhetsutövarna och tillsynsmyndigheterna. I syfte att, bland annat, få en siffra över antalet verksamheter i landet har utredningen låtit genomföra en enkätundersökning, läs mer i kapitel 8. Av 290 kommuner har 252 kommuner svarat. Dessa kommuner uppger att antalet anmälningspliktiga verksamheter, (stickande eller skärande) uppgår till 8 780 stycken. Om det slås ut på alla kommuner innebär det att det finns cirka 11 00013 verksamheter i landet. Av de 252 kommuner som svarat har 87 uppskattat att antalet verksamheter som underlåtit att anmäla sin verksamhet uppgår till cirka 1 000 stycken. Det ger sammantaget en siffra på drygt 3 00014 stycken i hela landet. Sammantaget ger det drygt 14 000 stycken verksamheter. Siffran är inte på långa vägar säkerställd av bland annat det skälet att legitimerad personal i regel underlåter att anmäla stickande eller skärande verksamhet till kommunen. Som skäl för det har angivits att de inte omfattas av någon anmälningsplikt eftersom de sysslar 13252 av 290 kommuner har svarat att de har 8 780 verksamheter, 8780/252 = genomsnitt 35 per kommun, 35 x 290 = ca 11 000. 1487 kommuner har uppgivit 1 000 oanmälda, 1 000/87 = cirka 11, 5 verksamheter, 11,5 x 290kommuner = cirka 3 300 stycken. Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar med hälso- och sjukvård. Som tidigare anförts delar inte utred- ningen den uppfattningen att kroppsbehandlingar som endast syftar till att förändra utseendet, utan koppling till primära sjuk- domsorsaker kan inordnas i begreppet hälso- och sjukvård. Påverkan på Inspektionen för vård och omsorg har ingen planerad tillsyn av verksamheter för kroppsbehandlingar där legitimerade yrkesutövare tjänstgör. En tillsyn kan inledas om en anmälan inkommer till myndigheten. Tillsynen omfattar då inte verksamheten som sådan utan enbart den legitimerades yrkesutövning. Detta förfarande kommer även att gälla med den nya lagen men då med vissa anpassningar för att skapa en effektiv kommunikation mellan och den kommun som hanterar den operativa tillsynen av verksamheten. Utifrån IVO:s bedömning kan det finnas vissa svårigheter att uppskatta kostnaderna för enskilda ärenden, eftersom mäter prestationer och inte ärenden. IVO:s årsredovisning 2014 delar upp individ- respektive verk- samhetstillsyn. Kostnaderna för de båda ärendeslagen är beräknade till per fall. Om det krävs en uppföljning med anledning av ett ärende, vilket sker i av fallen ökar kostnaden per fall med . En sådan kostnadsberäkning baserad på 20 ärenden per avdelning och år innebär att kan behöva ett tillskott på ca per år.15 gör bedömningen att befintliga handläggningsrutiner för granskning kan användas. I årsredovisningen är myndighetsövergripande overheadkostnader inräknade. I myndighetsövergripande overhead kostnader ingår bland annat styrning, ledning, planering, lokaler, huvudregistratur, ekonomi och personalenhet och rättsenhet. Mer detaljerat innebär det personal- kostnader på per ärende. Dessutom tillkommer arvode till föredragande läkare på per ärende. Redovisningen lämnas med reservationen för ett flertal svårberäknade faktorer som t.ex. om antalet fall är korrekta, om ett nytt lagförslag kommer att innebära en ökning av antalet fall, vilka resekostnader som tillsyns- ansvaret medför, vilka informationsinsatser som krävs, kostnader för 15 120 * 45 000 = 5 400 000 +537 000 d v s totalt . Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar samverkansfrågor med miljö- och hälsoskyddsnämnderna m.m. Det innebär att kostnadsredovisningen är endast att se som uppskattade kostnader på ett osäkert underlag. föreslås vara registerhållande myndighet. Skälet för det är att det skapar möjligheter för myndigheten att få kontroll över dels legitimerade utövare som erbjuder tjänster som omfattas av lagen om kroppsbehandlingar dels att det handlar om sådana tjänster som ligger nära hälso- och sjukvården vad gäller hälsoskydd och behandling av person, jfr lagen om omskärelse av pojkar där ansvarar för tillståndsgivning samt därtill knutet register över tillståndsinnehavare. Ytterligare ett skäl är att förvaltar en rad register för att kunna analysera och följa utvecklingen inom hälso- och sjukvården samt . Utredningen ser dock en möjlighet, som tidigare anförts i kapitel 10, att uppdraget kan ges till . Tabell 14.2 Kostnader för Drift och förvaltning för plattformslösning register (40 tkr/mån * 12) Initiala utvecklingskostnader för registerplattformen Initiala utvecklingskostnader för e-tjänst för anmälning med Drift och förvaltning för e-tjänst (10 tkr * 12) Två nya tjänster, en administrativ tjänst och en utredartjänst Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar Införandet av lagen kan delas upp i två faser –utarbeta föreskrifter (, , , och kommunerna) –arbete med informationsinsatser (, kommunerna och ) –utbilda personal om innehållet i nya föreskrifter (kostnad för och kommunerna) –framtagande av nya rutiner för handläggning av tillstånd och tillsyn (kostnad för kommunerna) –iordningsställande av register () –anställa personal som kan handlägga tillstånd samt utöva tillsyn (kommunerna) Andra fasen (löpande kostnader) –Handläggning av tillstånd (kommunerna) –Bedriva tillsynsverksamhet (kommunerna och ) Utredningen föreslår att staten avseende den första fasen ger kommunerna ett anslag i form av ett engångsbelopp. Utredningen kan inte föreslå något belopp eftersom statistik saknas över antalet verksamhetsutövare. Utredningen gör bedömningen att den andra fasen, inte kräver mer tid än vad som krävs per verksamhets- utövare räknat. Under andra fasen bedöms kommunerna kunna finansiera hand- läggningen av verksamheten genom avgifter. Utredningen förordar en så hög avgiftsfinansiering som möjligt. SKL har arbetat fram ett förslag på hur man kan finansiera sin tillsyn enligt . SKL har även tagit fram underlag för hur varje kommun kan beräkna sin handläggningsavgift för och andra myndig- hetsområden. Kortfattat går detta ut på att myndighetens totala kostnader fördelas på den myndighetstid som uppgår inom det aktuella området. Utredningen bedömer att samma princip kan Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar användas vid handläggning och tillsyn enligt lagen om kropps- behandlingar. Förslaget bedöms komplettera konsumentskyddet vilket innebär säkrare tjänster. Införandet kan innebära prisökningar för konsumenter som vill köpa denna typ av tjänster. Bedömningen är dock att prisökningar är försvarbara i förhållande till det skydd som uppnås med den nya lagen. 14.1.3Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt I avsaknad av statistik är det svårt att göra några uppskattningar men utredningens bedömning är att lagförslaget kan medföra att samhället får bättre kontroll och därmed underlag för att kunna kvantifiera och beräkna framtida kostnader och andra effekter inom området. Om lagen införs kan det innebära färre skador och därmed mindre belastning för landstingen. 14.1.4Påverkan på den kommunala självstyrelsen Lagförslaget innebär att anmälningsplikten ersätts av en tillståndsplikt. Dessutom utökas kravet på tillstånd till att omfatta fler verksamheter som bedöms vara förenade med betydande hälsorisker. Här avses bland annat kemikaliska behandlingar, injektioner, laser och kirurgi. Det innebär att kommunernas uppdrag ökar i omfattning. Kommunerna kommer även i fortsättningen att självständigt besluta om omfattning och intervall av tillsynen. I dessa samman- hang måste kommunerna särskilt beakta vad som föreskrivs i tjänstedirektivet, företrädesvis artiklarna 10–14 som rör villkoren för tillståndsgivning. Mot denna utgångspunkt bedömer vi att förslaget inte påverkar det kommunala självstyret i någon del. Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar 14.1.5Påverkan på brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Utredningen bedömer att förslaget skapar en ökad kontroll vilket underlättar det brottsförebyggande arbetet. 14.1.6Påverkan på sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet Genom att införa lagen ökar förutsättningar för konkurrens på lika villkor vilket bedöms öka möjligheterna för en ökad sysselsättning i begränsad omfattning. Den nya lagen bedöms inte ha någon påverkan på offentlig service över huvudtaget. 14.1.7Konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag Sektorn för kroppsbehandlingar domineras av små företag med få anställda (1–3 personer). Det finns även en handfull större företag (5–10 personer). Små företags förutsättningar att leva upp till lagens krav kan vara svårare än stora företags. En verksamhet med få anställda kan ha sämre utrymme att hantera kostnader som föranleds av lagens införande. Av det skälet förordas, i den mån det är möjligt, differentierade tillstånds- och tillsynsavgifter exempelvis utifrån risker med verksamheten eller företagets omsättning. Införandet av lagen bedöms skapa en sundare konkurrens mellan seriösa verksamhetsutövare i förhållande till mindre seriösa eftersom sistnämnda grupp underminerar en sund konkurrens genom att de kan erbjuda lägre pris till kund men med en sämre kvalitet vilket är omöjligt för den enskilde att kontrollera. 14.1.8Konsekvenser på jämställdhet mellan kvinnor och män Branschen för kroppsbehandlingar sysselsätter ett stort antal personer där vi bedömer att kvinnliga verksamhetsutövare är i majoritet. Även kunderna utgör till största delen kvinnor. Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar inte identifierat någon faktor som skulle kunna påverka jämställd- heten mellan kvinnor och män. 14.1.9Påverkan på möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Utredningen bedömer inte att lagförslaget påverkar de integra- tionspolitiska målen i någon del. 14.2Konsekvenser enligt 6 § förordning om konsekvensutredning vid regelgivning Problemet är mångfasetterat. Enligt kommittédirektivet har myndigheter noterat ett ökat antal av olika behandlingsmetoder inom skönhetsbranschen och att allt yngre personer genomgår behandlingarna. I princip är det fritt att bedriva verksamhet med estetiska och därmed jämförliga behandlingar utan några särskilda medicinska kunskaper, även om ingreppen är av en sådan art att de innebär betydande hälsorisker. Det konstateras även i direktivet att skyddet mot att skadas i samband med behandlingarna är otillräckligt. Vidare görs bedömningen att det saknas en enhetlig reglering för verksamhetsområdet och myndigheternas tillsyn är inte hel- täckande. De register som finns gäller enbart inom området för hälso- och sjukvården och dess personal. Det saknas därför information om företag, kliniker och mottagningar som bedriver estetisk verksamhet och därmed jämförliga behandlingar. Det innebär att det saknas säker kunskap om hur många behandlingar som utförs eller hur marknaden utvecklas. Det medför i sin tur att det saknas kunskap och förutsättningar för att följa upp denna typ av verksamheter. Förhållandet ger upphov till svåra gränsdrag- ningar för att utöva tillsyn eftersom de regelverk som finns endast gäller hälso- och sjukvårdsverksamhet. Dessa faktorer i kombination med att det finns stora pengar att tjäna på verksam- heten, utgör en risk för att verksamhetsområdet i allt större grad Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar lockar till sig oseriösa utförare och att kunder kan komma till skada. Verksamheten påverkar också den offentligt bedrivna hälso- och sjukvården. Ansvaret för eventuell eftervård efter t.ex. ett kirurgiskt ingrepp är oklart, vilket innebär att den offentligt finansierade sjukvården kan behöva ta ett vårdgivaransvar för den som behöver hälso- och sjukvård efter en kroppsbehandling.16 Utredningen har noterat att befintlig statistik är bristfällig eftersom det saknas krav på registrering av verksamhetsutövare, behandlingstyper och komplikationer. Avsaknaden av statistik innebär att staten inte har kontroll över en bransch vars verksamhet efterfrågas i allt större utsträckning. Då det är mycket pengar som omsätts finns risk för att verksamheten drar till sig oseriösa aktörer. Bristen på kontroll gör det också omöjligt att beräkna vård- kostnader för felbehandlingar. Utöver vårdkostnader, bör även beaktas kostnader för –handläggningskostnader, samt Det saknas exakta siffror på hur många behandlingar som utförs , eftersom det saknas register över utförare. Det saknas även underlag över antalet felbehandlingar. Det antas att mörkertalet är omfattande. Enligt registrerade tatuerare finns det en miljon svenskar som har en tatuering och man räknar med att det utförs ca 3 000 tatueringar per dag. Sammantaget leder identifierade problem till ett bristfälligt konsumentskydd, risk för godtycklig tillsyn samt svårigheter för rättsvårdande myndigheter att veta vad som egentligen gäller. Det ger utrymme för oseriösa aktörer som kan arbeta förhållandevis ostört. Utredningen har inte funnit att det finns några motstående intressen med lagförslaget. Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar Utredningens uppfattning är att branschorganisationerna arbetar aktivt för att skapa de bästa förutsättningar för kunden men att dessa ansträngningar inte räcker till för att förhindra oseriösa utövare. Detta förhållande genererar ogynnsamma konkurrensförhållanden. Utred- ningen bedömer att förslaget minskar utrymmet för oseriösa aktörer. Många seriösa näringsidkare lever upp till lagen till vilket innebär att mindre nogräknade aktörer kommer att konkurreras ut. I kapitel 4 ges en mer detaljerad beskrivning av problembilden. 14.2.2Alternativa lösningar för det man vill uppnå och effekter om någon reglering inte kommer till stånd Utgångspunkten är att något måste göras. Utredningen har över- vägt ett antal olika lösningar på problemet och gjort bedömningen att en ny lag om kroppsbehandlingar bäst skulle lösa flertalet identifierade problem, läs mer i kapitel 4. Konsumentskyddet är omfattande men brister när det gäller skyddet för den enskilde när denne genomgår kroppsbehandlingar som inte utgör hälso- och sjukvård. Staten bör arbeta proaktivt i denna fråga innan problemet eskalerar. översköljs konsumenter av information av olika slag och det är en utmaning att kritiskt granska vilken information som är korrekt. Till största delen utgörs informationen av kommersiell information om denna typ av tjänster vilket torde försvåra konsumentens beslut. Utred- ningen gör bedömningen att det finns ett stort behov av objektiv information om kroppsbehandlingar och dess effekter. Utifrån den problembild som redovisats har utredningen dock svårt att se att det skulle räcka med att enbart satsa på information. Vi har i utredningen haft ett nära samarbete med olika bransch- företrädare för att ta del av deras synpunkter och erfarenheter. Vår uppfattning är dessa organisationer gör stora insatser för att öka kvaliteten på de olika verksamheterna. Dilemmat utgörs av att även om seriösa aktörer ansluter sig till branschorganisationer innebär det inte att mindre seriösa aktörer gör det. Det pågår även flera typer av certifieringsprocesser i syfte att skapa en sund bransch. Certifiering är förenat med kostnader som riskerar att slå ut små företag. Därutöver gör vi bedömningen att en certifiering inte skulle komma åt problemet med oseriösa aktörer eftersom certifiering bygger på ett frivilligt åtagande från närings- Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar Mot bakgrund av den beskrivna problembilden menar utredningen att lagreglera området bäst skulle gynna konsumenten och seriösa näringsidkare. Området för kroppsbehandlingar spänner över många myndigheters verksamhetsområde. Det gör det svårt att ha kontroll över utvecklingen. Genom att det skapas ett tydligt och väl avgränsat regelverk som gäller för enbart kroppsbehandlingar förenklas tillämp- ningen och tillsynen. Det underlättar myndigheternas samverkan och erfarenhetsutbyte. Dessutom minskar risken för alltför vida tolk- ningar vilket minskar utrymmet för godtycklig rättstillämpning Mot denna bakgrund har vi valt att föreslå en ny lag om kropps- behandlingar. Det huvudsakliga syftet är, som tidigare nämnts, att öka skyddet för den enskilde, vilket vi menar görs bl.a. genom kravet på information till konsument och krav på dokumentation. Konsumentskyddet ökar också indirekt genom att reglerna samlas på ett ställe vilket bedöms underlätta för såväl myndigheter som de verksamhetsutövare som ska följa bestämmelserna. En positiv effekt är också att regelverket tydligt avgränsar området för denna typ av kroppsbehandlingar i förhållande till hälso- och sjukvård. Vid en samlad bedömning leder lagförslaget till att det blir tydligare för konsumenter, verksamhetsutövare, branschorganisationer och även myndigheter som har uppdrag inom området. Vi bedömer att åtgärden skapar det bästa skyddet för den enskilde konsumenten. Lagen om kroppsbehandlingar och föreskrifter som meddelas med stöd av lagen skapar inte bara ett skydd för den enskilde konsumenten utan ger även tydlig vägledning för näringsidkare hur de kan sörja för en säker verksamhet som också skapar en sund konkurrens. finns inga tydliga regler om hur verksamheten ska skötas för att öka skyddet för konsumenter som genomgår kroppsbehandlingar. Det förhållandet öppnar upp för godtyckliga bedömningar vid tillsyn. Vi tror att seriösa näringsidkare uppfyller kraven i lagen till stora delar vilket i praktiken bedöms leda till att mindre nogräknade aktörer ställs inför valet konkurrera på lika villkor eller lägga ned sin verksamhet. Vi menar att om ingen reglering kommer Konsekvenser av införandet av lag om kroppsbehandlingar till stånd kommer problemen att öka framför allt på grund av att mindre nogräknade aktörer kan fortsätta sin verksamhet vilket i sin tur leder till att konsumentskyddet urholkas. Ambitionen med lagförslaget är att stärka skyddet för den enskilde vid behandlingar och ingrepp som kräver medicinsk kunskap och erfarenhet eller kan innebära betydande hälsorisker, men som inte är hälso- och sjukvård eller tandvård. Vidare syftar förslaget till att säkerställa att den enskilde ges en god och säker behandling samt ett tillräckligt konsumentskydd.17 har vår ambition varit att lagen inte får hämma alla de seriösa näringsverksamheter som erbjuder för konsumenten säkra tjänster. Den föreslagna lagen förväntas förbättra skyddet för den enskilde, särskilt unga, i följande avseenden. –Stärka skyddet för den enskilde vid behandlingar och ingrepp som kräver medicinsk kunskap och erfarenhet eller kan innebära betydande hälsorisker, men som inte är hälso- och sjukvård eller tandvård, –säkerställa att den enskilde ges en god och säker behandling, –säkerställa att den enskilde ges ett tillräckligt konsumentskydd genom att tydliggöra vad som gäller vid här aktuell verksamhet så att konsumenten lättare kan hävda sin rätt, –tydliggöra avgränsningen mellan hälso- och sjukvård och kroppsbehandlingar vars syfte är att förändra utseendet