sou · H3B3102 · 2015-12-14 00:00:00 — 5. möjligheten att anmäla klagomål till Inspektionen för vård och omsorg enligt 7 kap. 10 §, samt 6. möjligheten att begära ersättning enligt patientskadelagen (1996:799) eller från läkemedelsförsäkringen. 1 Senaste lydelse 2012:957. Informationen ska lämnas till en närstående till patienten, om patienten begär det eller inte själv kan ta del av informationen. Uppgift om den information som har lämnats ska antecknas i patientjournalen. Om klagomål från patienter framförs genom patientnämnden, är vårdgivaren skyldig att bistå nämnden i den utsträckning som behövs för att nämnden ska kunna fullgöra sitt uppdrag enligt 2 § första stycket lagen om (20xx:xxxx)stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården. Om klagomålet bör hanteras av annan vårdgivare än den som mottagit klagomålet, bör mottagaren skyndsamt överlämna handlingarna till rätt instans för den fortsatta hanteringen. Inspektionen för vård och omsorg ska inom ramen för sin tillsyn höra patienter och närstående om de förhållanden som tillsynen rör, om detta inte är olämpligt eller obehövligt. Inspektionen för vård och omsorg ska systematiskt tillvarata information som patientnämnder lämnar enligt 4 § lagen Inspektionen för vård och omsorg ska säkerställa att patienterfarenheter fortlöpande används som underlag för beslut om till- 2 Senaste lydelse 2012:957. (1998:1656) om patientnämnds- samt systematiskt tillvarata infor- mation som patientnämnder läm- nar enligt 8 § lagen (20xx:xxx) om stöd vid klagomål mot hälso- Inspektionen för vård och omsorg ska göra den utredning som behövs för att kunna pröva klagomålet. Myndigheten får utreda och pröva omständigheter som inte har åberopats i anmälan. Inspektionen för vård och omsorg ska, om berörd vårdgivare fått möjlighet att fullgöra sina skyldigheter enligt 3 kap. 8 b §, utreda klagomål som rör 1.kroppslig eller psykisk skada eller sjukdom som uppkommit i samband med hälso- och sjukvård och som är bestående och inte ringa eller har lett till att patienten fått ett väsentligt ökat vårdbehov eller avlidit, 2.tvångsvård enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård eller isolering enligt smittskyddslagen (2004:168), eller 3.händelser som påverkat eller hotat patientens självbestämmande, integritet eller rättsliga ställning. Inspektionen för vård och omsorg får utreda klagomål även om förutsättningarna i första stycket inte är uppfyllda. Klagomål enligt första stycket 2 behöver inte utredas om det är 3 Senaste lydelse 2012:957. uppenbart att klagomålet är obe- fogat eller om det rör ett beslut som går att överklaga med stöd av någon av de i punkten angivna Inspektionen för vård och om- sorg får avstå från att utreda klago- mål om händelsen ligger mer än Inspektionen för vård och om- Om berörd vårdgivare inte fått sorg får avstå från att utreda ett möjlighet att fullgöra sina skyldig- heter enligt 3 kap. 8 b §, får Inspek- 1. det är uppenbart att klago- tionen för vård och omsorg över- målet är obefogat, eller lämna klagomålet till vårdgivaren 2. klagomålet saknar direkt be- eller berörd patientnämnd. det saknas skäl att överväga åtals- anmälan enligt 23 eller 29 §. omsorg ska inte utreda händelser tiden, om det inte finns särskilda Om ett klagomål avser brister Inspektionen för vård och om- i kontakten mellan en patient och sorg ska göra den utredning som behövs för att kunna pröva klago- eller något annat liknande för- Myndigheten får utreda och pröva omständigheter som inte har avses i 1 § lagen (1998:1656) om åberopats i anmälan. får Inspektionen för vård och om- 4Senaste lydelse 2012:957. 5Senaste lydelse 2012:957. Det gäller dock endast om förutsättningarna i 12 § för att inte utreda klagomålet är uppfyllda. Om Inspektionen för vård och omsorg inleder en utredning och, i förekommande av ett klagomål ska myndigheten fall, de handlingar som bifogats överlämna anmälan och, anmälan till den vårdgivare eller i förekommande fall, de hand- hälso- och sjukvårdspersonal som lingar som bifogats anmälan till klagomålet riktas mot eller kan den vårdgivare eller hälso- och anses vara riktat mot. Första stycket gäller inte om målet riktas mot eller kan anses Inspektionen för vård och omsorg vara riktat mot. avgör ärendet med stöd av 12 §. Den som klagomålet avser, patienten och, om patienten inte själv har kunnat anmäla saken, en närstående till honom eller henne, har rätt att ta del av det som har tillförts ärendet och ska, innan ärendet avgörs, ges möjlighet att ta del av och lämna synpunkter på det som har tillförts ärendet. Om klagomålet avser hälso- och sjukvårdspersonal ska berörd vårdgivare höras i ärendet, om det inte är uppenbart obehövligt. gäller inte om Inspektionen för gäller enbart om Inspektionen vård och omsorg avgör ärendet för vård och omsorg inlett en med stöd av 12 §. utredning av klagomålet. Rätten att ta del av uppgifter och underrättelseskyldigheten gäller med de begränsningar som följer av 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 6Senaste lydelse 2012:957. 7Senaste lydelse 2012:957. Lydelse enligt SOU 2015:14 Föreslagen lydelse Inspektionen för vård och omsorg ska avgöra ärenden om klago- mål enligt denna lag genom beslut. Inspektionen för vård och Om ett klagomål har utretts omsorg får i ett sådant beslut ut- ska Inspektionen för vård och tala sig om huruvida en åtgärd omsorg i beslutet uttala sig om eller underlåtenhet av vårdgivare huruvida en åtgärd eller under- eller hälso- och sjukvårdsperso- låtenhet av vårdgivare eller hälso- nal strider mot lag eller annan och sjukvårdspersonal strider mot föreskrift eller är olämplig med lag eller annan föreskrift eller är hänsyn till patientsäkerheten. olämplig med hänsyn till patient- Om uttalandet förenas med kritik, ska berörd vårdgivare och hälso- vård och omsorg avser att uttala och sjukvårdspersonal som kriti- att en åtgärd eller en underlåten- seras ha beretts tillfälle att yttra het strider mot lag eller annan sig över ett förslag till beslut föreskrift eller är olämplig med innan ärendet avgörs. hänsyn till patientsäkerheten, ska berörd vårdgivare och hälso- och sjukvårdspersonal ges till- fälle att yttra sig över ett förslag till beslut innan ärendet avgörs. Inspektionen för vård och omsorgs beslut ska vara skriftligt samt innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet. Beslutet ska sändas till anmälaren, den som klagomålet avser samt berörd vårdgivare. 8 Föreslagen lydelse SOU 2015:14. Inspektionen för vård och Inspektionen för vård och omsorg, eller den som inspek- omsorg, eller den som inspek- tionen förordnar, har rätt att tionen förordnar, har rätt att inspektera verksamhet som står inspektera verksamhet som står under tillsyn enligt detta kapitel under tillsyn enligt detta kapitel och hälso- och sjukvårdsperso- och hälso- och sjukvårdsperso- utför inspektionen har rätt att få tion kan vara anmäld eller oan- tillträde till lokaler eller andra Den som utför inspek- utrymmen som används för verk- tionen har rätt att få tillträde till dock inte bostäder. lokaler eller andra utrymmen Den som utför inspektionen har som används för verksamheten, dock inte bostäder. utför inspektionen har rätt att material som rör verksamheten. tillfälligt omhänderta handlingar, Den vars verksamhet eller yrkes- prover och annat material som utövning inspekteras är skyldig att lämna den hjälp som behövs samhet eller yrkesutövning in- spekteras är skyldig att lämna den hjälp som behövs vid in- 1.Denna lag träder i kraft . 2.För ärenden som anhängiggjorts hos Inspektionen för vård och omsorg före gäller 7 kap. 11–13, 15, 16 och 18 §§ i den äldre lydelsen. 9 Senaste lydelser 2012:957. lag om ändring i patientlagen (2014:821) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 1 och 2 §§ patientlagen (2014:821) ska ha följande lydelse. lagen (1998:1656) om patient- lagen (20xx:xxxx)om stöd vid klagomål mot hälso- och sjuk- 1. tillhandahålla eller patienter att få den information patienterna behöver för att kunna och deras närstående att framföra ta till vara sina intressen, klagomål och att få svar av vård- 2. främja kontakterna mellan givaren i enlighet med 3 kap. 8 b § patienter och vårdpersonal, och patientsäkerhetslagen (2010:659), 3. hjälpa patienter att 2. tillhandahålla eller sig till rätt myndighet. patienter att få den information patienterna behöver för att kunna ta till vara sina intressen i hälso- och sjukvården och hjälpa patien- ter att vända sig till rätt myndig- patienter och vårdpersonal. En patient som har drabbats av en vårdskada ska informeras om 1.att det har inträffat en händelse som medfört en vårdskada, 2.vilka åtgärder som vårdgivaren avser att vidta för att en liknande händelse inte ska inträffa igen, 10Senaste lydelse 2014:821. 11Senaste lydelse 2014:821. 3. vårdgivarens skyldighet att hantera klagomål och synpunkter, 4. patientnämndernas uppgift att hjälpa patienten att framföra klagomål och att få svar av vård- 3. möjligheten att anmäla 5. möjligheten att anmäla klagomål till Inspektionen för klagomål till Inspektionen för vård och omsorg, vård och omsorg, samt 4. möjligheten att begära er- 6. möjligheten att begära er- (1996:799) eller från läkemedels- (1996:799) eller från läkemedels- Denna lag träder i kraft . lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 25 kap. 4 § och 26 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller i ärenden hos Sekretess gäller i ärenden hos en nämnd med uppgift att be- en patientnämnd enligt lagen (20xx:xxx) om stöd vid klagomål lagen (1998:1656) om mot hälso- och sjukvården för uppgift om en enskilds hälsotill- gift om en enskilds hälsotillstånd stånd eller andra personliga för- eller andra personliga förhållan- hållanden, om det inte står klart den, om det inte står klart att att uppgiften kan röjas utan att uppgiften kan röjas utan att den den enskilde eller någon närstå- enskilde eller någon närstående ende till denne lider men. till denne lider men. Första stycket gäller inte om annat följer av 7, 8 eller 10 § eller 26 kap. 6 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller inom för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Med socialtjänst förstås i denna lag 1. verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst, 12Senaste lydelse 2009:400. 13Senaste lydelse 2011:1113. 2.verksamhet enligt den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke, och 3.verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd eller av . Till socialtjänst räknas också 1.verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet, och 2.verksamhet hos invandrarbyrå. 1.ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar, 2. ärenden om tillstånd till 2. ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, parkering för rörelsehindrade, och 3. ärenden om allmän omvård- nad hos nämnd med uppgift att 4. verksamhet enligt lagstift- 3. verksamhet enligt lagstift- ningen om stöd och service till ningen om stöd och service till Sekretessen gäller inte om annat följer av 5, 6 eller 7 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 20 § smittskyddslagen (2004:168) ska ha följande lydelse. Stödpersonen utses av en sådan nämnd som avses i lagen (1998:1656) om patientnämnds- (20xx:xxx) om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården. Vid en nämnds handläggning av ärenden om stödpersoner gäller, utöver vad som i övrigt föreskrivs, följande bestämmelser i förvaltningslagen (1986:223), nämligen –14 § om muntlig handläggning, –15 § om anteckning av uppgifter, –16 och 17 §§ om parters rätt att få ta del av uppgifter, –20 § om motivering av beslut, –21 § om underrättelse om beslut, –26 § om rättelse av skrivfel och liknande, och –27 § om omprövning av beslut. Denna lag träder i kraft . 14 Senaste lydelse 2004:168. lag om ändring i lag (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet ska ha följande lydelse. Ett landsting och en eller flera kommuner som ingår i får genom samverkan i en gemensam nämnd gemensamt fullgöra –enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), –enligt tandvårdslagen (1985:125), –enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, –enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, –enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, – enligt lagen (1998:1656) om – enligt lagen (20xx:xxx) om stöd vid klagomål mot hälso- och – enligt smittskyddslagen (2004:168), eller – som i annat fall enligt lag – som i annat fall enligt lag skall handhas av en sådan nämnd ska handhas av en sådan nämnd som avses i 10 § hälso- och sjuk- som avses i 10 § hälso- och sjuk- 2. kommunens uppgifter –enligt socialtjänstlagen (2001:453), –enligt hälso- och sjukvårdslagen, –enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, –enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, –enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, 15 Senaste lydelse 2004:190. –enligt lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m., eller –som i annat fall enligt lag skall handhas av socialnämnd. –enligt lagen (20xx:xxx) om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården, eller –som i annat fall enligt lag ska handhas av socialnämnd. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård Härigenom föreskrivs att 26 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård ska ha följande lydelse. Chefsöverläkaren ska se till att en patient som vårdas enligt denna lag, så snart patientens tillstånd tillåter, genom en individuellt anpassad information upplyses om sin rätt att få en stödperson. När rättspsykiatrisk vård i fall När rättspsykiatrisk vård i fall som avses i 1 § andra stycket 1 som avses i 1 § andra stycket 1 har påbörjats eller upphört, ska har påbörjats eller upphört, ska rätta vederbörande nämnd enligt lagen (1998:1656) om patient- enligt lagen (20xx:xxx) om stöd vid nämndsverksamhet m.m. om att klagomål mot hälso- och sjukvår- så har skett. Nämnden ska i fall den om att så har skett. som avses i 4 § underrättas när nämnden ska i fall som avses i 4 § patienten enligt 18 § första stycket 3 har överklagat ett be- 18 § första stycket 3 har överkla- slut av chefsöverläkaren om att gat ett beslut av chefsöverläkaren den rättspsykiatriska vården inte ska upphöra, liksom när vården vården inte ska upphöra, liksom efter överklagandet har upphört. Föreskrifterna om stödperson i 30–31 a §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård gäller i tillämpliga delar vid rättspsykiatrisk vård. Föreskriften i 30 § tredje stycket andra meningen nämnda lag om rätt för stödpersonen att besöka patienten på vårdinrättningen gäller dock bara i den mån det inte möter hinder på grund 16 Senaste lydelse 2013:861. av inskränkningar i patientens rätt att ta emot besök som har beslutats med stöd av 8 § tredje stycket denna lag eller 6 kap. 1–3 §§ häkteslagen (2010:611). Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård Härigenom föreskrivs att 30 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård ska ha följande lydelse. Chefsöverläkaren skall se till att en patient som vårdas enligt att en patient som vårdas enligt denna lag, så snart patientens till- denna lag, så snart patientens till- stånd tillåter, genom en indivi- stånd tillåter, genom en indivi- duellt anpassad information upp- duellt anpassad information upp- lyses om sin rätt att få en stöd- lyses om sin rätt att få en stöd- När patienten begär det, skall När patienten begär det, ska en stödperson utses. en stödperson utses. person kan utses också i annat person kan utses också i annat fall, om patienten inte motsätter fall, om patienten inte motsätter patienten i personliga frågor så patienten i personliga frågor så länge denne ges tvångsvård en- länge denne ges tvångsvård en- ligt denna lag och, om patienten ligt denna lag och, om patienten och stödpersonen samtycker till och stödpersonen samtycker till det, även efter det, även efter det att tvångsvården har upp- det att tvångsvården har upp- Stödpersonen har rätt att Stödpersonen har rätt att besöka patienten på vårdinrätt- besöka patienten på vårdinrätt- Han får inte obehörigen Han får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han under röja eller utnyttja vad han under uppdraget har fått veta om uppdraget har fått veta om personliga förhållanden i övrigt. personliga förhållanden i övrigt. 17 Senaste lydelse 2000:353. Stödpersonen utses av en så- dan nämnd som avses i lagen (1998:1656) om patientnämnds- (20xx:xxx) om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården. Vid en nämnds handläggning av ärenden om stödpersoner gäller, utöver vad som i övrigt föreskrivs, följande bestämmelser i förvaltningslagen (1986:223), nämligen –14 § om muntlig handläggning, –15 § om anteckning av uppgifter, –16 och 17 §§ om parters rätt att få del av uppgifter, –20 § om motivering av beslut, –21 § om underrättelse om beslut, –26 § om rättelse av skrivfel och liknande, och –27 § om omprövning av beslut. Denna lag träder i kraft . Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska se över den nuvarande hanteringen av klagomål mot hälso- och sjukvården och dess personal samt föreslå hur hanteringen kan bli enklare, mer ändamålsenlig och effektivare (dir. 2014:88). Syftet med uppdraget är att föreslå ett system för klagomålshantering som i högre grad kan ge patienter svar på frågor om vad som inträffat i hälso- och sjukvården och som på ett bättre sätt tillvaratar patienters synpunkter. I uppdraget ingår att se över hur ansvarsfördelningen mellan de olika aktörer som hanterar klagomål mot hälso- och sjukvården kan förtydligas och samverkan mellan dem utvecklas. Utredaren ska speciellt undersöka om det genom förtydligande av gällande bestämmelser går att skapa bättre förutsättningar för en mer effektiv och patientsäker klagomålshantering hos vårdgivarna. Vidare ska utredaren undersöka vilket ansvar patientnämnderna bör ha för att i större utsträckning kunna stödja patienterna i klagomålshanteringen. I utredarens uppdrag ingår även att analysera om en nationell funktion med uppgift att vägleda patienter och fördela klagomålsärenden till rätt instans kan bidra till en mer ändamålsenlig klagomålshantering. Utredaren ska också föreslå ett system för återföring av information från klagomål och synpunkter till vårdgivarna samt föreslå hur patienters erfarenheter, kunskaper och perspektiv kan tas tillvara inom ramen för tillsynen. Utredaren ska undersöka på vilket sätt förfarandereglerna för klagomål i 7 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659) kan förenklas. Utredaren ska vidare utreda vem som ska kunna anmäla klagomål till Inspektionen för vård och omsorg () samt utreda om bestämmelserna om vilka ärenden myndigheten inte behöver utreda bör Utredaren ska även undersöka om och i så fall under vilka förutsättningar ska kunna överlämna ärenden till vårdgivaren respektive patientnämnderna. överlämnade sitt delbetänkande SOU 2015:14 Sedd, hörd och respekterad: ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården till statsrådet . I delbetänkandet presenterade vi våra resonemang om hur ett framtida klagomålssystem bör vara utformat. Vi anser att patienten i första hand ska vända sig till vårdgivaren eller patientnämnden, som utgör första linjen för klagomålshanteringen. Vårdgivaren ansvarar för att svara på patientens frågor och patientnämnden ska stödja patienten i att få svar. IVO:s roll i det nya klagomålssystemet blir att göra en oberoende prövning av om vårdgivaren eller hälso- och sjukvårdspersonalen följt gällande föreskrifter inklusive vetenskap och beprövad erfarenhet. Vi föreslår att ska ha en skyldighet att pröva klagomål först när vissa förutsättningar är uppfyllda. Den första är att vårdgivaren ska ha givits möjlighet att besvarat klagomålet. Den andra är att klagomålet ska vara av viss allvarlighetsgrad. Detta betyder att IVO:s skyldighet att utreda klagomål begränsas, vilket frigör resurser som möjliggör att kan bedriva en patientcentrerad tillsyn. I det klagomålssystem vi vill ska utvecklas, samverkar aktörerna kring analys och återkoppling så att vården lär sig av patienternas erfarenheter. Utredningen lämnade flera förslag i delbetänkandet. De huvudsakliga förslagen var att det i patientsäkerhetslagen bör införas en bestämmelse som anger att vårdgivaren är skyldig att ta emot klagomål mot och synpunkter på den egna verksamheten. I patientsäkerhetslagen och patientlagen (2014:821) bör införas bestämmelser som anger att patienten av vårdgivaren ska få en förklaring av vad som hänt och varför det inträffat, och i förekommande fall, en beskrivning av vilka åtgärder som vårdgivaren avser att vidta för att en liknande händelse inte ska inträffa igen, och en möjlighet att lämna synpunkter på förbättringar. Utredningen lämnade därutöver förslag om ändrade bestämmelser i patientsäkerhetslagen som gällde . Som beskrivits ovan redovisade utredningen redan i delbetänkandet sin bedömning av hur ett ändamålsenligt klagomålssystem bör vara utformat. Inom ramen för arbetet med slutbetänkandet har vi därför haft möjlighet att pröva dessa bedömningar i dialog med klagomålssystemets aktörer. Bedömningarna i delbetänkandet byggde främst på underlag om vilka behov patienterna har i klagomålssystemet. Underlaget baserades på de patienterfarenheter som framkommit genom fokusgrupper, forskning och dialog med patient-, närstående- och brukarorganisationer. Utredningen har genomfört två seminarier tillsammans med patientnämnderna i norra respektive södra delen av landet för att diskutera utredningens bedömningar kring nämndernas uppdrag. Vi har även deltagit på en regionkonferens för patientnämnderna i mellersta delen av landet, på en presidiekonferens för de politiska nämnderna i samt på en konferens för tjänstemän vid samtliga patientnämnder. Det innebär att vi har träffat en majoritet av landets patientnämnder och diskuterat hur nämndernas uppdrag bör utvecklas. Vi har även granskat ett 40-tal protokoll från patientnämndernas sammanträden och 2015. Vidare har en enkät skickats ut till samtliga patientnämnder i syfte att samla in information kring nämndernas arbetssätt, registreringsrutiner, organisatoriska placering samt kostnader. Utredningen har granskat ett hundratal beslut som fattat i klagomålsärenden . Vi har i sammanträden med diskuterat kriterierna för myndighetens utredningsskyldighet samt en mer patientcentrerad tillsyn. har i samarbete med utredningen även genomfört en undersökning för att få en övergripande bild av hur stor andel av klagomålen som skulle utredas med de kriterier som utredningen föreslår för IVO:s utredningsskyldighet. I undersökningen har granskat 150 slumpmässigt utvalda klagomål som utretts vid tre olika avdelningar på myndigheten, och där ett beslut har fattats under första tertialet 2015. Utredningen har tillsammans med och anordnat ett seminarium i syfte att diskutera hinder och möjligheter för att hälso- och sjukvården i större utsträckning ska kunna lära sig av patienters erfarenheter. På seminariet deltog fackliga företrädare, sjuksköterskor från landsting och kommun, barnmorskor, läkare, patientvägledare och verksamhetschefer. För att ta del av erfarenheter kring hur patienters delaktighet i hälso- och sjukvården kan utvecklas, och patienters och närståendes erfarenheter användas i verksamhetsutveckling, har utredningen träffat representanter från landsting, från , som är ett nationellt center för patientnära innovation, och från tjänstedesignföretaget .