sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Anmälningsbenägenheten varierar för olika typer av våld, men överlag gäller att anmälningsbenägenheten minskar då brottet begås på privat plats (t.ex. i den utsattas bostad) eller då gärningspersonen och den utsatta är bekanta eller närstå- ende. Brå utgår från att detta gäller också benägenheten att uppge våldsutsatthet i brottsofferundersökningar, vilket troligen innebär 25Bland männen uppgav att de kände sig otrygga 2014 och 2006. 26Brå (2014a). Mäns våld mot kvinnor att undersökningar såsom NTU underskattar den totala våldsutsatt- heten för dessa brott. På motsvarande sätt ökar anmälningsbenägen- heten då gärningspersonen är okänd eller om brottet begås på all- män plats. Mörkertalet ligger på cirka 75–när det gäller våld mot kvinnor i nära relationer.27 Särskilt stort mörkertal finns rörande sexuellt våld där det beräknats att ca 88–av detta våld inte anmäls.28 Män utgör en stor majoritet av gärnings- personerna vid misshandel, hot och våldtäkt mot kvinnor.29 i ett längre perspektiv har antalet anmälda fall av misshandel mot kvinnor ökat . Anmälningarna om misshandel mot män har legat högre, men minskar efter 2011 och är 2014 tillbaka nivåer (ca 35 800 anmälningar om misshandel, se figur 7.5 nedan). Enligt en fördjupningsstudie som Brå gjorde 2012 verkar nivån på kvinnors våldsutsatthet från närstående vara relativt oförändrad , medan antalet polisanmälningar ökat stadigt . Studien visade att det inte är det faktiska våldet som ökat, utan anmälningsbenägenheten.30 27Brå (2014a), NCK (2014). 28Brå (2014a) NCK (2014). 29Enligt NTU och misstankestatistiken är män gärningsperson i 74–av miss- handelsfallen riktade mot kvinnor. Motsvarande siffror rörande hot är 84–och vid sexualbrott 96–. 30Brå (2014b). Mäns våld mot kvinnor Figur 7.5 Anmälda brott, misshandel mot kvinnor och män eller äldre 1981–2014 Mot man eller äldre Mot kvinna eller äldre Källa: Brå:s statistikdatabas. anmäldes drygt 22 700 fall av misshandel mot kvinnor och anmäldes drygt 28 500 fall, en ökning med . Enligt NTU har mäns våldsutsatthet minskat över perioden och likaså anmälningarna. Utifrån att anmälningsbenägenhet varierar för olika typer av våld och utifrån att kvinnors och mäns våldsut- satthet följer tydligt könade mönster är det rimligt att anta att varia- tionerna i anmälningar om våld mot män speglar verklig våldsutsatt- het i större utsträckning än vad anmälningsstatistiken för kvinnor gör. För den senaste åttaårsperioden finns det uppgifter om relation till förövaren. Då framgår att det främst är anmälningar om miss- handel mot man där förövaren är obekant med offret som har minskat medan ökningen av misshandel mot kvinna utgörs av anmälningar om misshandel där förövaren är bekant med kvinnan.31 31 anmäldes närmare 26 000 fall av misshandel mot kvinna, varav knappt 15 200 brott () avsåg misshandel som skett inomhus av bekant. anmäldes ca 28 500 fall av misshandel, varav 18 000 brott () avsåg misshandelsbrott som skett inomhus av bekant. Mäns våld mot kvinnor Figur 7.6 Anmälda brott, misshandel mot kvinnor och män eller äldre 2005–2014 Misshandel mot man Obekant med offret (man) Bekant med offret (man) Misshandel mot kvinna med offret (kvinna) Obekant med offret (kvinna) Källa: Brå:s statistikdatabas. Anmälningsbenägenheten kan variera mellan olika län, och antalet anmälningar kan också påverkas av skillnader i polismyndigheternas kapacitet att ta emot anmälningar. Om ett län har förhållandevis många anmälda brott kan det därför innebära att såväl anmälnings- benägenheten är högre som att den faktiska förekomsten av våld är högre än i andra län. Det kan också bero på i vilken utsträckning polisen uppmärksammat brottstypen i särskilda satsningar och vilket förtroende utsatta kvinnor har för polisen. Ökningar i ett län kan också vara en följd av att enstaka anmälningar innehåller ett stort antal brott. Den regionala statistiken är därför svårtolkad.32 Anmälda hot mot kvinnor har ökat från 18 414 till 20 467, en ökning . Motsvarande ut- veckling för män är att anmälda hot ökat från 21 045 till 201 545, en ökning med två procent.33 32Brå (2007). Mäns våld mot kvinnor Anmälda sexualbrott har ökat mer eller mindre kontinuerligt . Drygt 20 300 anmälningar om sexualbrott gjordes 2014. –2012 visade NTU en stabil nivå av utsatthet för sexualbrott som anmälningarna ökade med närmare 30 pro- cent. Antalet anmälda våldtäkter ökade markant , från 2 631 fall till 6697 fall. Brå framhåller att ökningen kan tolkas mot bakgrund av en ökande benägenhet att anmäla sexual- brott. Ändringen i sexualbrottslagstiftningen 2005 som bl.a. innebar att sexuellt utnyttjande av person i hjälplöst tillstånd kom att utgöra våldtäkt påverkar också utvecklingen av anmälningar. Lagändringen återspeglas i figur 7.7 i en ökning av anmälda våldtäkter och en motsvarande minskning av sexuellt utnyttjande som alltså inte speg- lar faktiska förändringar i brottsutvecklingen Dock har det, som nämnts ovan, skett en ökning i den självrapporterade utsattheten för sexualbrott efter 2012. Figur 7.7 Anmälda sexualbrott efter brottstyp 1975–2013 Källa: Brå (2014c). Sexualbrott omfattar gärningar av mycket skiftande allvarlighetsgrad. Sexualbrotten kan delas in i fyra huvudkategorier; våldtäkt, sexuellt tvång, utnyttjande m.m., blottning och annat sexuellt ofredande. Bland anmälda sexualbrott är de två största kategorierna våldtäkt och Mäns våld mot kvinnor Det är främst dessa två brottstyper som står för ökningen i anmälningar över tid.34 Med den nya lagstiftningen tillkom även en särskild bestäm- melse för våldtäkt mot barn, dessa gärningar ingick tidigare i den generella bestämmelsen om våldtäkt. Sammantaget försvårar dessa förändringar jämförelser beträffande antalet lagföringar när det gäller våldtäkter. skärptes sexualbrottslagstift- ningen ytterligare, genom att bestämmelsen om våldtäkt utvidgades och begreppet ”hjälplöst tillstånd” ersatts av det vidare begreppet ”särskilt utsatt situation”.35 Ytterligare ett sätt att kvantitativt följa kvinnors våldsutsatthet är att undersöka utvecklingen av kontaktförbud (före lagändringen 2011 hette lagen överträdelse av besöksförbud). över en tio- årsperiod har ansökningarna om kontaktförbud ökat med 65 pro- cent. gjordes drygt 7 800 ansökningar.36 I takt med att ansökningarna ökat, har andelen som beviljats minskat. be- viljades nästan hälften av ansökningarna (3 741). har andelen beviljade ansökningar minskat till en tredjedel (4 321).37 Brå har gjort en utvärdering av lagändringarna 2011, som bl.a. innebar att det blev möjligt att låta personer med särskilt utvidgat kontakt- förbud övervakas elektroniskt med fotboja. Myndigheten konstaterar att lagändringarna inte har gett någon större verkan. Elektronisk övervakning med fotboja har bara använts en gång . Antalet beviljade kontaktförbud har ökat något men beror främst på att fler kontaktförbud förlängs. Kontaktförbuden vid gemensam bostad har dock blivit fler. Brå har i olika sammanhang argumenterat för att de ökande an- mälningarna av misshandel och våldtäkt inte behöver spegla en ökad nivå av utsatthet, utan att de snarare beror på en ökad anmälnings- benägenhet, eller på förändringar i lagstiftningens definition av olika sexualbrott. framhåller dock i sin rapport att de ökande anmälningarna väcker frågan om i vilken grad rättsväsendet förmår att hantera mäns våld mot kvinnor, med tanke på att gapet 34Brå (2015c). 2012/13:111. 36Brå:s uppföljning av tillämpningen av lagen visar att antalet ansökningar om besöks och kon- taktförbud inte har förändrats nämnvärt . gjordes 12 583 ansök- ningar, och gjordes 12 850. 37Brå (2015d), Brå (2007). Mäns våld mot kvinnor mellan antal anmälningar och antal lagföringsbeslut inte varit kon- stant utan i stället har tenderat att öka. En stor del av mäns våld mot kvinnor utgörs av våld som utövas i nära relation.38 Det är välbelagt i forskning att detta våld skiljer sig från våld som utövas i andra sammanhang t.ex. vad avser systematik, konsekvenser och upprepning. Brottet grov kvinnofridskränkning infördes i samband med den s.k. Kvinnofridspropositionen (1997/98:55) och avser upprepade kränkningar mot en kvinna av en man hon har eller har haft en relation med. Syftet med brottsrubri- ceringen är att gärningspersonens handlingar ska bedömas utifrån ett större sammanhang i stället för att rättsväsendet betraktar varje brottslig handling separat. Flera enskilda, i sig straffbara, handlingar tillsammans utgör ett grövre brott. Anmälningar om grov kvinnofridskränkning avviker från den generella trenden av ökande anmälningar rörande våld mot kvinnor. Ungefär 2 060 brott år anmäldes 2004 och anmäldes 1 997 fall, vilket innebär att antalet till och med ligger års nivå. En relevant jämförelse kan göras med anmälningarna om grov fridskränkning (som exempelvis kan gälla föräldrars våld mot barn) där anmälningarna har ökat markant . 38 NCK (2014) visade att av de kvinnor som utsatts för våld hade varannan blivit utsatt av en nuvarande eller tidigare partner. i ett livtidsperspektiv uppgav 14 pro- cent av kvinnorna att de efter blivit utsatta för fysiskt våld eller hot om fysiskt våld i en pågående eller avslutad parrelation. av kvinnorna uppgav att de utsatts för upprepat och systematiskt psykiskt våld av en aktuell eller tidigare partner. Studien visar också att av kvinnorna blivit utsatta för sexuellt våld av en aktuell eller tidi- gare partner efter . Mäns våld mot kvinnor Figur 7.8 Anmälda brott, grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning Källa: Brå:s statistikdatabas. Det anmäldes fyra gånger så många brott rörande grov fridskränk- ning 2013 jämfört med . Bryter man ner statistiken utifrån ålder och kön det finns sådana uppgifter ser man att det i synnerhet är grov fridskränkning mot flickor och pojkar under 18 som ökat , från drygt 400 till runt 700 anmälningar för både flickor och pojkar, medan anmälningarna om grov fridskränkning mot vuxna män legat relativt på mellan ungefär 100 och 150 anmälningar, och grov fridskränkning mot vuxna kvinnor på mellan 260 och 325.39 framhåller i sin underlagsrapport att det, sett mot bakgrund av bilden av en eller möjligen ökande nivå av våld i nära relationer som brottsofferundersökningarna ger, fram- står som problematiskt att anmälningarna om grov kvinnofrids- kränkning inte följer mönstret för anmälningarna om misshandel och våldtäkt. 39 , (2015), Brå:s statistikdatabas statistik/anmalda-brott.html . Mäns våld mot kvinnor Med lagföringsbeslut avses fällande dom i tingsrätt eller beslut av åklagare, såsom strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse.40 En och samma person kan lagföras på olika sätt och . Ett lagföringsbeslut kan innehålla beslut om flera brott och flera påföljder. Det är därför inte korrekt att göra direkta jämförel- ser mellan antalet brott i anmälningsstatistiken och antalet lagförda brott i lagföringsstatistiken. Dessutom saknas könsuppdelad statistik över lagföringar med avseende på brottsoffer. Endast den lagförda personen som begått brottet redovisas könsuppdelat. När det gäller lagföringsbeslut generellt berör majoriteten män (av samt- liga beslut ) och så är fallet också när det gäller olika typer av våldsbrott.41 Det är dock relevant att ta hänsyn till förändringar i bl.a. antalet anmälda brott för att tolka förändringar i lagförings- statistiken.42 Givet dessa begränsningar kan det ändå vara intressant att jämföra utvecklingstrender för lagföringar och anmälningar på området. Anmälda fall av misshandel mot män ligger på samma nivå som 2004, medan utvecklingen avseende kvinnor har ökat med ca 26 pro- cent . har antalet lagföringsbeslut avseende miss- handel minskat (totalt 1 560 beslut).43 Det är en betydligt större minskning jämfört med lagföringar i stort, som minskade under perioden.44 Detta innebär att gapet mellan antalet anmälningar och lagföringsbeslut rörande misshandel har ökat. Lagföringsbeslut gällande grov kvinnofridskränkning har minskat, med 97 beslut, eller , sedan 2004.45 har antalet lagföringsbeslut avseende grov fridskränkning ökat något 40Åtalsunderlåtelse innebär att brottet utreds, men att det varken blir åtal eller rättegång. Åtals- underlåtelse har samma verkan som en dom och brottet antecknas i belastningsregistret. En förutsättning för att ge åtalsunderlåtelse är att det står klart att ett brott har begåtts, oftast därför att den misstänkte har erkänt. Syftet är att använda rättsväsendets resurser effektivt. Strafföreläggande liknar åtalsunderlåtelse men är möjligt för brott där påföljden är begränsat till böter och/eller villkorlig dom. 41Eriksson, (2015) och Brå (2015b). 42Brå (2015b). 43Det går inte att få fram könsuppdelad statistik med avseende på brottsoffren när det gäller lagföringar. 44Brå (2015b). 45År 2014 fattades 183 lagföringsbeslut med grov kvinnofridskränkning som huvudbrott. Mäns våld mot kvinnor (från 79 till 89 beslut ).46 Brå påpekar att fridskränkningsbrotten är små brottskategorier, vilket innebär att små variationer i antal ger stora procentuella förändringar. Med detta sagt kan dock noteras att antalet lagföringsbeslut gällande grov kvinno- fridskränkning har minskat mer än nedgången i antalet anmälningar om detta brott.47 fattades 1 139 lagföringsbeslut som rör sexualbrott. Lagföringsbeslut rörande sexualbrott har ökat kraftigt –2014 (). Jämfört med misshandelsbrotten rör det sig dock om färre brott i denna kategori och små förändringar i antal får stort genomslag i statistiken. Förändringarna i lagstiftningen försvårar jämförelser , men givet detta kan man ändå konstatera att gapet mellan antalet anmälningar och lagföringsbeslut ökat avsevärt, trots ett ökande antal lagföringsbeslut. Av de 1 139 lagföringsbesluten som rör sexualbrott hand- lade 195 om våldtäkt (inklusive grov våldtäkt) som huvudbrott. Jäm- fört med 2004 har antalet lagföringsbeslut med våldtäkt som huvud- brott ökat 2014. Denna ökning är alltså inte på långa vägar lika kraftig som ökningen av antalet anmälningar (vilka mer än fördubblats, se ovan), och liksom är fallet med misshandels- brotten och sexualbrott totalt har alltså gapet mellan antalet anmäl- ningar och antalet lagföringsbeslut ökat . I rapporten mot personer . Utvecklingen –200648 drog Brå slutsatsen att den markanta ök- ningen av våldtäktsanmälningar främst kunde förklaras av en förhöjd anmälningsbenägenhet av framför allt mindre grova våldtäkter av obekanta eller ytligt bekanta personer som tidi- gare bortförklarats och bagatelliserats, men som tolereras i mindre utsträckning. Brå framhöll att det är en mycket positiv utveckling att fler väljer att anmäla och att skärpningen i sexualbrottslagstift- ningen 2005 förstärkte denna trend. Brå menade att en förändrad tillfällesstruktur med större möjlighet till tillfälliga möten genom ett utökat nöjeslivsutbud och genom ett större internetanvändande skulle kunna bidra till en ökning av våldtäkter av obekanta och ytligt bekanta – parallellt med en ökad anmälningsbenägenhet av dessa 46Brå (2015b). 47Eriksson, (2015), Brå (2015b). 48Brå (2006). Mäns våld mot kvinnor I studien beskrivs också att stor del av litteraturen som behandlar förklaringar till våldtäkt har koncentrerat sig på jämställdheten mellan kvinnor och män och att den övervägande delen av forskningen visar på en gynnsam, förebyggande effekt av ökad socioekonomisk jämställdhet när det gäller våldtäkt – åtminstone i ett längre per- spektiv.49 Även om rapporten bara täcker en liten del av så är det troligt att flera av de förklaringar som förs fram har fortsatt bäring på utvecklingen. Kvinnor är mer utsatta för våld och hot om våld i arbetslivet än män. Enligt Arbetsmiljöundersökningen 201350 uppgav av kvinnorna och av männen att de varit utsatta för våld eller hot de föregående 12 månaderna. var män mer drabbade, men –1995 har kvinnors utsatthet ökat. Totalt sett har våldsutsattheten i arbetslivet sett ungefär lika- dan ut och skillnaden mellan kvinnor och män har varit ungefär densamma . Det är också vanligare att kvinnor utsätts för trakasserier på grund av kön eller sexuella trakasserier än män, och det är vanligare bland yngre kvinnor än bland äldre.51 Utrikes födda riskerar dess- utom att drabbas av såväl trakasserier som andra typer av diskrimi- nering i arbetslivet i högre grad än inrikes födda. Andelen utrikes födda är exempelvis hög i flera kvinnodominerade arbetaryrken som är extra utsatta för hot och våld.52 Våldsutsattheten är inte jämnt fördelad i arbetslivet utan kon- centrerad till vissa yrken. I likhet med andra europeiska länder är utsattheten för våld störst inom vården och . Dessa sek- torer har även högst andel kvinnor bland de anställda.53 Bland män är våldsutsattheten störst inom service-, omsorgs- och säkerhets- arbete, där polis och väktare ingår. Av samtliga sysselsatta inom vård- en uppger var tredje att de varit utsatta för våld eller hot om våld 49Brå (2006). 50Arbetsmiljöundersökingen har genomförts 1989. 51Arbetsmiljöverket (2013). 53Arbetsmiljöverket (2011). Mäns våld mot kvinnor Skötare och vårdare svarar för hälften av dessa anmälningar. Drygt två av tre utsatta är kvinnor.54 Enligt LO:s rapport 2015 är ut- sattheten för våld och hot om våld vanligast bland kvinnor i arbetar- yrken och minst vanligt bland män i tjänstemannayrken. Män i arbetaryrken och kvinnor i tjänstemannayrken rapporterar ungefär lika höga siffror vad gäller våldsutsatthet. Problemet är störst inom offentlig sektor följt av privat servicesektor. De våldsincidenter som sker i arbetslivet handlar i mycket stor utsträckning om konflikter mellan den anställda och t.ex. patienter, klienter och kunder. De som drabbas ofta är främst de som i sin dagliga verksamhet kommer i kontakt med de delar av allmänheten som har någon form av hjälpbehov, t.ex. poliser, sjukvårdspersonal och socialsekreterare.55 En något högre andel kvinnor i tjänstemannayrken än kvinnor i arbetaryrken rapporterar utsatthet för sexuella trakasserier från chefer och arbetskamrater. Utsattheten från andra än chefer och arbets- kamrater är dock högre för kvinnor i arbetaryrken. Ålder är en viktig faktor. För unga kvinnor i åldern 16–rapporterar av kvinnor i arbetaryrken och av kvinnor i tjänstemanna- yrken om utsatthet för sexuella trakasserier av andra än chefer och arbetskamrater. Unga män är mer utsatta än äldre män, om än i lägre utsträckning än kvinnor.56 En viktig faktor vad gäller utsatthet för sexuella trakasserier är att det inte handlar om enstaka händelser. Av de som har utsatts, har utsatts minst . 54Arbetsmiljöverket (2010). 55SOU 2015:55, (2011). 56LO (2015). Mäns våld mot kvinnor SOU 2015:86 Våld och sexuella trakasserier i arbetslivet – kvinnor och män i tjänstemanna- respektive arbetaryrken Utsatthet för våld eller hot om våld de senaste Utsatthet för sexuella trakasserier från chefer eller arbetskamrater senaste 12 mån Utsatthet för sexuella trakasserier från andra än chefer eller arbetskamrater senaste 12 mån Källa: LO (2015). 7.5Hedersrelaterat våld och förtryck Tillgången till statistik när det gäller hedersrelaterat våld och för- tryck specifikt är mycket mer begränsad än när det gäller våld mot kvinnor generellt. Bakgrunden är bl.a. att det inte finns någon enhet- lig definition av hedersrelaterat våld och förtryck och att det är en mångdimensionell företeelse. Därför finns det svårigheter att formu- lera frågor som fångar just detta våld i kvantitativa termer.57 Det kan också finnas särskilda svårigheter att nå utsatta personer för att kunna ställa frågor. Dessutom finns ingen specifik brottsrubrice- ring för dessa brott . En undersökning58 gjord av länsstyrelserna visade att det fanns 1 500 kända fall av hedersrelaterat våld. Av dem beräknades 10–vara i behov av skyddat boende. En studie som då- varande genomförde 2009 visade att av unga kvinnor och av unga män mellan levde med begränsningar i förhållande till äktenskap och/ eller att familjen ställde upp villkor för val av partner. Av de totalt 70 000 unga som det utifrån beräkningarna är fråga om uppgav cirka 8 500 att de är oroliga över att inte själva få välja vem de ska gifta sig med. 57NCK (2013b), Brå (2012). 58http://projektwebbar.lansstyrelsen.se/hedersfortryck/Sv/om- hedersfortryck/Pages/lansstyrelsernas-kartlaggningar.aspx (). Mäns våld mot kvinnor Utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barn- äktenskap (SOU 2012:35) uppskattade att minst 250–300 personer upplevde en akut eller ganska akut risk att bli gifta mot sin vilja. Vidare uppskattade utredningen att myndigheter och fri- villigorganisationer därutöver hade kontakt med minst 80–100 per- soner som hade blivit gifta mot sin vilja . saknas underlag för att följa omfattningen av hedersrelaterat våld . En studie i stad visar att av 15-åriga flickor kan vara utsatta för hedersrelaterat förtryck.59 Vid i finns ett nationellt kompetens- team för frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck och finns en nationell stödtelefon för frågorna.60 Telefonen utgör ett stöd i första hand till professionella som arbetar med frågorna inom t.ex. socialtjänst, polis, skola och hälso- och sjukvård. Till och med hade telefonverksamheten bistått med stöd i 348 ärenden som rörde 492 personer. Av dessa är flickor och kvinnor (385 personer) och pojkar och män (63 personer). av de utsatta var och var . (212 personer) har utsatts för flera olika typer av våld och kränkningar. Det vanligaste är att socialtjänst (202 samtal) och skola/förskola (59 samtal) ringer för stöd.61 gäller nya straffrättsliga och civilrättsliga bestämmelser som stärker skyddet mot tvångsäktenskap och barn- äktenskap. Två nya brott infördes i , brottet äktenskaps- tvång och brottet vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Brottet äktenskapstvång gäller den som genom olaga tvång eller utnyttjande av utsatt belägenhet förmår en person att ingå ett äktenskap eller en äktenskapsliknande förbindelse. Straffet för äktenskapstvång är fängelse i högst . Brottet vilseledande till tvångsäktenskaps- resa handlar om att lura någon att resa utomlands i syfte att han eller hon ska giftas bort genom tvång eller utnyttjande. Straffet är fängelse i högst . Vidare avskaffades möjligheten för barn att få dispens att gifta sig.62 59Stockholms stad (2009). 60Från början öppnades telefonen för sex pilotkommuner för att därefter öppnas för alla . Det innebär att statistiken i praktiken bygger . 61Länsstyrelsen i (2015b). 2013/14:208. Mäns våld mot kvinnor Lagen med förbud mot kvinnlig omskärelse infördes i . Den nuvarande lagen med förbud mot kvinnlig könsstympning infördes . infördes en ny paragraf i lagen som innebär att en person kan dömas i för brott mot lagen även om brottet har begåtts utomlands. Fram gjordes ca 15 polis- anmälningar, varav ingen ledde till åtal. Det finns ingen tillförlitlig statistik vare sig över antalet polisanmälningar eller över antalet misstänkta fall av kvinnlig könsstympning i Sverige.63 kom de två första, och enda fällande domarna rörande könsstympning i sedan lagen började gälla 1982.64 uppskattar att närmare 38 000 flickor och kvin- nor i kan ha varit utsatta för någon typ av könsstympning. Cirka 7 000 av dem är flickor . Det finns närmare 20 000 flickor i , som är födda i ett land där köns- stympning är vanligt förekommande, eller vars mor kommer från ett land där könsstympning är vanligt. vet inte hur många av dem som redan är könsstympade eller befinner sig i risk- zonen för att bli utsatta för könsstympning.65 Den nationella stöd- telefonen vid i har haft ärenden som rör konsekvenser av könsstympning avseende 13 flickor och oro för att könsstympning ska ske avseende 20 flickor.66 I började frågan om prostitution uppmärksammas som ett socialt problem och en välfärdsfråga som angår alla . dess har ett flertal statliga och regionala utredningar och kartläggningar gällande prostitution i genomförts.