sou · H3B311 · 2015-02-23 00:00:00 — SR-Drift ska genomgå omarbetning som ska resultera i dokument som ingår i en preliminär säkerhetsredovisning, PSAR, som ska godkännas av SSM innan uppförandet av slutförvarsanläggningen kan påbörjas.54 SSM publicerade en rapport om information beträffande bränsleelement i Clab och vid kärnkraftverken.55 Studien syftar till: att kartlägga vilken information som finns om använt bränsle som ska placeras i slutförvar. Avsikten är att undersöka om den tillgängliga informationen är tillräcklig för att uppfylla de informationsbehov som finns för att ska kunna uppfylla sina avtal rörande icke-sprid- ning av kärnvapen.56 Studien visar att: Det för bränsle som laddats ur kan data återskapas men de finns inte alltid lagrade elektroniskt och kräver en viss arbetsinsats för att återskapas. Frågor om kärnämneskontroll kan vid första påseendet verka intrikata och detaljtyngda, men berör i själva verket väsentliga aspekter av slutförvarsprojektet. Man skulle t.o.m. kunna säga att de utgör en inkörsport till nästan alla delar av slutförvarsfrågan och 53Se Ansökan enligt – komplettering II – . Bilaga K3, s. 133. 54SKB (2013), Svar till SSM på begäran om komplettering rörande kärnämneskontroll. 55Lindahl, H. (2014), A Study of Availability of for ’s Spent Nuclear Fuel. 56Lindahl, H. 2014, s. 5. Kärnämneskontroll och slutförvaring av använt kärnbränsle hela kärnbränslecykeln alltifrån utvinning av kärnbränsle till dess slutliga deponering. Väsentliga etiska frågor är involverade i varje steg och kräver en avvägning mellan olika värden. En central fråga är avvägningen mellan öppenhet och säkerhet, dvs. mellan hur mycket information som kan göras tillgänglig för allmänheten och vad som kräver sekretessbeläggning. Denna viktiga fråga skulle kräva en mer detaljerad genomgång. Syftet med detta kapitel har – som tidigare angivits – varit att peka på gränssnittet mellan kärnämnesfrågorna å ena sidan och överväganden beträffande monitorering och dokumentation, som berörs i andra kapitel av denna kunskapslägesrapport. Bäckblom, G. & , K-E. (2004), Monitoring during the stepwise implementation of the Swedish deep repository for spent fuel. Commission Regulation (Euratom) No 302/2005 of 8 February 2005 on the application of Euratom European safeguards. European Commission (2014), Report on the Implementation of Euratom Safeguards in 2013. Ref. (2014)1534607 – 14/05/2014. Se: /publications/freepublications/publication/ etp2010.pdf (hämtad ). (2006), Concerns when designing a safeguards approach for the back-end of the Swedish nuclear fuel cycle. SKI Report 2008:18. , (2007), ”Safeguardperspektiv på slutförvaret. Kontroll av bränslets egenskaper lika viktigt som att kontrollera antalet element”, Nucleus SKI 1, 2007, s. (hämtad ). & Jonter, T. (2007), Icke-spridning och kärnämneskontroll. SKI Rapport 2007:45. Kärnämneskontroll och slutförvaring av använt kärnbränsle (2006), Safety Fundamentals. Fundamental Safety Principles. (2010), Technological Implications of International Safeguards for Geological Disposal of Spent Fuel and Radioactive . (2011), Specific Safety Requirement. Disposal of Radioactive . (2011), Specific Safety Guide. Geological Disposal Facilities for Radioactive . Se: /Global/Publikationer/ SKI_import/050215/a3f256e53422eeb15e8084c81328db82/ ppk_kap5_6.pdf (hämtad ). , (2014), A Study of Availability of for ’s Spent Nuclear Fuel. /IEA & /(2010), Technology Roadmap. Se: /publications/freepublications/publication/nuclear_ roadmap.pdf (hämtad ). SKB (2009), Ansökan om inkapslingsanläggning (Clink). Kvalitetssäkring och anläggningens drift. SKB (2010) Kontroll av kärnämne inom KBS-3-systemet. SKB (2011), Ansökan om tillstånd enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet till uppförande, innehav och drift av en kärnteknisk anläggning för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. SKB (2011), Säkerhetsredovisning för drift av slutförvarsanläggning föranvänt kärnbränsle (SR-Drift) kapitel 1 – Introduktion. (DokumentID 1091960). Kärnämneskontroll och slutförvaring av använt kärnbränsle SKB (2011), Säkerhetsredovisning för drift av slutförvarsanläggning för använt kärnbränsle (SR-Drift) kapitel 4 – Kvalitetssäkring och anläggningens drift. (DokumentID 1091959). SKB (2011), Redovisning av säkerhet efter förslutning av slutförvaret för använt kärnbränsle. Huvudrapport från projekt I. SKB (2013), Ansökan enligt – komplettering II – . Bilaga K:3 Frågor och svar per remissinstans. SKB (2013), Svar till SSM på begäran om komplettering rörande kärnämneskontroll. (DokumentID 1371905). SOU 2010:6 Kunskapsläget på kärnavfallområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. SOU 2013:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. SSM (2008), föreskrifter om kontroll av kärnämne mm. och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om kontroll av kärnämne m.m. SSM (2008), allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om säkerhet vid slutförvaring av kärnämne och kärnavfall. SSM (2008), föreskrifter om skydd av människors hälsa och miljön vid slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och kärnavfall. SSM (2012), Översyn av tillståndshavarnas och samhällets förmåga att skydda kärntekniska anläggningar och transporter av kärnämnen mot antagonistiska hot. (SSM 2010-2632). /publications/freepublications/publication/etp201.pdf (hämtad ). och kunskapsbevarande i samband med slutförvar av använt kärnbränsle Traditionellt är en av de viktigaste utgångspunkterna för ett lyckat slutförvar för använt kärnbränsle att omöjliggöra mänskligt intrång i förvaret. Det handlar alltså om att avskilja slutförvaret och särskilt dess innehåll från annan mänsklig aktivitet. innebär detta avskiljande en risk att det kollektiva minnet av förvarets egenskaper och funktion långsamt går förlorat. Konstruktioner av slutförvar för använt kärnbränsle tycks alltså implicera att kommande generationer i alla fall på lång sikt riskerar att förlora viktig information och kunskap om varför förvaret har byggts, vad det innehåller och vilka risker det kan medföra att försöka tränga in i det. Här finns med andra ord en principiell motsättning mellan det allmänt vedertagna målet med att förvara använt kärnbränsle och möjligheterna att bevara kunskap om det. Det är mot den bakgrunden knappast förvånade att informations-, kunskaps- och minnesperspektiv uppmärksammas i takt med att slutförvar för använt kärnbränsle planeras och byggs på allt flera platser i världen. har det visserligen skapats rekommendationer för vad dokumentationshanteringssystem bör innehålla och hur de bör hanteras, vilka tekniker som kan användas och hur tillgänglighet till informationen ska kunna underlättas. Inte minst har () utvecklat metoder för att dokumentera och bevara informa- Informations-och kunskapsbevarande i samband med slutförvar av … tion och kunskap. Ofta har dock dessa varit grundläggande och haft ett utpräglat instrumentellt perspektiv.1 har också fler forskningsinriktningar börjat utnyttjas mer seriöst för att få fram bredare aspekter på bevarandeproblem och hur information ska kunna säkerställas för kommande generationer, inte minst genom utnyttjande av semiotik, kunskapshistoria och erfarenheter från att bevara minne. Det kan formuleras som att tillsynsperspektiven på dokumentationshantering och bevarandeplaner har breddats till alla former av institutionella perspektiv på informations-, kunskaps- och minnesbevarande.2 Sammantaget har det inneburit att kulturella tolknings- och förståelsesammanhang inbegrips i bevarandearbetet för att öka utsikterna till att det bedrivs framgångsrikt. studeras hur anläggningar kan utformas ur dokumentations- och bevarandesynpunkt inom en rad olika fält: arkeologi, arkitektur, arkivvetenskap, filosofi, historia, konstvetenskap, semiotik m.m. Detta kapitel har inte ambitionen att utgöra en fullständig översikt inom området. Syftet är i stället att belysa några centrala teman och insikter som utvecklats inom det tvärvetenskapliga studiefält som undersöker om det är eftersträvansvärt att bevara och kommunicera kunskaper om ett slutförvar för använt kärnbränsle till kommande generationer och i så fall hur detta kan göras på ett tillförlitligt sätt. Grundtanken med olika former av slutförvar för använt kärnbränsle är i samtliga kända fall alltså att skilja det från mänsklig aktivitet och inverkan, i flera fall, som i det svenska, med hjälp av ett antal tekniska och naturliga barriärer där olika former av berggrund ofta är ett viktigt inslag. Konstruktionen av dessa olika barriärer som delar i ett slutförvar bör dock också 1Se exempelvis (1999), Maintenance of records for radioactive waste disposal. 2IAEA (2001), inventory record systems (WIRKS) for the management and disposal of radioactive waste, s. 29. Informations-och kunskapsbevarande i samband med slutförvar av … kombineras med tekniker för att bevara dokumentation och kunskap om slutförvarets innehåll och varför det är viktigt att inte försöka öppna det. Till detta kommer frågor om möjligheterna till övervakning3 och kontroll av slutförvar samt om och i så fall hur platsen för ett slutförvar bör märkas ut i terrängen, på kartor och i andra representationer av den. För frågor om bevarande av kunskap och minne av slutförvar för använt kärnbränsle är tidsaspekten av mycket stor betydelse. Dispositionen i detta kapitel följer den tidsindelning som föreslagits av /för bevarandefrågor, ”Preservation of Records, Knowledge and Memory across Generations” (RK&M) som föreslår att dokumentations-, bevarande- och minnesfrågor hanteras ur tre olika tidsperspektiv: 1.kort sikt som gäller den tidsperiod som ett slutförvar byggs, i storleksordningen några decennier, 2.medellång sikt som gäller från färdigt slutförvar till dess att den kontinuerliga översynen upphör, typiskt några sekler, och 3.lång sikt från det att det saknas kontinuerlig översyn, typiskt millennier. Varje tidshorisont har sina egna förutsättningar för att undersöka problemen med att bevara kunskapen om ett slutförvar.4 Expertgruppen RK&M inom /har just avslutat första fasen av sitt arbete med att se över dokumentations- och bevarandehanteringsfrågor liksom att skapa standarder och andra gemensamma resurser inom området. Det har pågått och involverat tretton medlemsländer, däribland . går arbetet vidare med en andra fas där tolv länder ingår tillsammans med . Expertgruppen arbetar längs två olika möjlighetsvägar, s.k. dual track. De utgår dels från traditionella metoder för dokumentation och bevarande, dels 3Läs vidare om detta i kapitel 6. 4Se också (2001), inventory record systems (WIRKS) for the management and disposal of radioactive waste, s. 1 f. Informations-och kunskapsbevarande i samband med slutförvar av … diskuterar de kompletterande tekniker som att skapa symboler och utsmyckningar i samband med slutförvar eller rentav platsspecifika markörer av slutförvaret för att varna eller upplysa om vad platsen använts till. Distinktionen mellan information och kunskap Vanligtvis betraktas information som data utan sammanhang, exempelvis kan information finnas förborgad i utdöda skriftspråk som kan tolkas eller förstås. Kunskap innebär ett sammanhang för information i vilket den kan tolkas och förstås. Kunskap om ett utdött skriftspråk innebär att det har blivit levande och att den förborgade informationen kan bearbetas och tolkas. Direkt och indirekt kunskapsöverföring Ytterligare en viktig distinktion gäller den mellan direkt kunskapsöverföring till framtida generationer och successiv indirekt kunskapsöverföring. Direkt kunskapsöverföring handlar om att information dokumenteras och sparas för att tillgodogöras av kommande generationer direkt utan bearbetning . I sådana sammanhang gäller det naturligtvis att så långt som möjligt säkerställa att både information och kunskap bevaras på ett sådant sätt att den kan användas av framtida generationer. Markörer vid slutförvarsanläggningar kan vara en metod för direkt informationsöverföring, exempelvis genom att använda narrativa strukturer kanske förmedlade genom utsmyckningar eller särskilt utformade monument. När det gäller successiv och indirekt kunskapsöverföring finns möjligheter att redigera och förändra både information och kunskap så att möjligheterna ökar för framtida generationer att tillgodogöra sig den. Traditionell arkivhantering med gallring och överföring av information från ett medium till ett annat kan vara ett sätt att successivt överföra information.5 5 Bowen-Schrire, M., , H. & Waniewska, K. (2007), Kunskapsbevarande för framtiden – Fas 1. Informations-och kunskapsbevarande i samband med slutförvar av … Exempel på hur information kan förloras En viktig utgångspunkt är hur information kan förloras. För det första kan information saknas helt enkelt därför den inte någonsin har bevarats eller ens funnits tillgänglig. Bevarandebeslut innebär nämligen alltid något mått av omedelbar gallring vilket innebär att viss information inte dokumenteras. Vidare kan information gå förlorad genom bristande resurser eller genom otillräckliga eller illa utformade dokumentationsregler och praktiker. Det kan också ske genom laglig eller illegal hantering liksom genom olyckor som inte kunnat undvikas. Dokumentation kan finnas tillgänglig, men informationen i den kan vara inkorrekt eller fördärvad.6 Information kan också vara svår eller omöjlig att återskapa ur dokumentation genom att kunskaperna om hanteringen av dokumentationen gått förlorad (exempelvis genom att en viss medieteknik inte finns tillgänglig och inte kan återskapas) eller genom att kunskap saknas för att korrekt tolka och förstå informationen. Ytterligare svårigheter med informationsbevarande kan uppstå i situationer när både informationen och kunskapen om den finns till hands, men att den av olika anledningar som likgiltighet ändå inte eftersöks eller används. RK&M en konferens i Verdun Som en slutpunkt för första fasen och utgångspunkt för andra fasen organiserade RK&M en konferens i Verdun med 190 deltagare från 17 länder, däribland svenska organisationer som , , MKG och SKB. Här konstaterades att det fanns åtskilliga mekanismer utanför traditionell dokumentation och bevarande som kan användas för att främja minnet av slutförvarat använt kärnbränsle. Vidare konstaterades att det fanns en hel del litteratur om bevarandefrågor , men betydligt mindre när det gäller medellång sikt, möjligen beroende på osäkerheter kring hur övervakning kommer att skötas liksom vilka tekniker som kommer att finnas tillgängliga eftersom detta är ett område som just nu utvecklas mycket snabbt. 6 (2007), Retrieval, Restoration and Maintenance of . Informations-och kunskapsbevarande i samband med slutförvar av … hävdar RK&M att regleringen av långsiktiga perspektiv kräver större systematik och noggrannare formuleringar av olika problem för att diskussionerna och analyserna ska bli pregnantare och stringentare. Vidare hävdar gruppen också att det långsiktiga perspektivet kräver större mått av standard och utvecklad terminologi, ett arbete som alltså redan påbörjats under den första fasen. 4.3Bevarande- och dokumentationsfrågor på kort sikt, förvaret byggs − decennier Redan innan bygget av ett slutförvar påbörjas uppstår med nödvändighet konkreta frågor om informations- och kunskapsbevarande som bör vara lösta innan verksamheten startar. Sådana frågor inbegriper vilken typ av information som bör bevaras och i vilken form den bör bevaras.7 Flera metoder för informationsbevarande Amerikanska () har föreslagit att information och kunskap bör bevaras på flera olika sätt med hjälp av flera olika metoder och i flera olika sammanhang för att öka möjligheterna att den kan tolkas av kommande generationer. Här arbetar en särskild enhet, Office of , för bevarande av dokumentation och information om bl.a. kärntekniska anläggningar i syfte att skydda människors hälsa och miljö efter stängning samt med att kombinera flera olika metoder för informationsbevarande som också inbegriper villkorade alternativa användningsområden för nedlagda anläggningar. Målet är att tillhandahålla dokument, upprätthålla kunskap och återskapa minnen av anläggningarna och den verksamhet som förekommit där. På liknande sätt har hävdat att varje instans som hanterar kärnavfall bör inrätta sitt egna dokumenthanteringssystem.8 För att öka möjligheterna till successiv informationsöverföring kan det även vara värt att inrätta särskilda tolknings- och översättnings- 7Bowen-Schrire, M. et al. (2007). 8IAEA (2005), Methods for Maintaining a Record of during and Storage. Technical Report Series 434, s. 9. Informations-och kunskapsbevarande i samband med slutförvar av … centraler där informationen kontinuerligt omarbetas för att bevaras på ett tidsenligt sätt. Vikten av att skapa en plan för regelbunden översyn och omarbetning av information samt att kontinuerligt utveckla denna plan efter förändrade krav och förhållanden är något som framhålls av som avgörande för att på ett framgångsrikt sätt inte bara bevara dokumentation, utan också göra informationen i den tillgänglig och användbar på kort sikt.9 Vikten av och problem med det ”korta” perspektivet Inom RK&M har man konstaterat att det kortsiktiga perspektivet eller upp emot något sekel i själva verket är relativt långt, i alla fall ur individens perspektiv eftersom det ju grovt motsvarar en livslängd. är bevarandefrågor viktiga eftersom det som förloras här förmodligen är förlorat för alltid. Även i det korta tidsperspektivet hinner mycket hända och processer kan vara nog så dynamiska, men ändå viktiga ur doku- mentations-, bevarande- och minnessynpunkt. hävdar gruppen att dessa frågor inte ägnas några större analysinsatser, vilket medför problem med otillräckliga institutionella ramar inklusive regelverk och uppföljning. Inom kärnavfallshanteringen finns internationellt ett alltför svagt engagemang för informationsbevarande på kort sikt eftersom många insatser ägnas åt att tillståndsansökningar där dessa frågor sällan har haft någon avgörande betydelse. I den typen av processer görs naturligtvis det som krävs för tillstånd, men sällan mer än så vilket går ut över planläggningen av processer och system till stöd för dokumentation samt informations- och kunskapsbevarande. Ett vanligt konkret problem är de ofta ställda kraven på att bevara all ”relevant” dokumentation utan att begreppet ”relevant” definieras tillräckligt noggrant. Resultatet är ovisshet kring vad som bör bevaras och vad som redan på ett tidigt stadium kan gallras. Ytterligare en konkret konsekvens är problem med fördelning av roller och ansvarsområden för bevarandefrågor, något som i sin tur kan skapa problem när aktiviteter i det korta tidsperspektivet ska påverka hanteringen av bevarandefrågor i medellångt och långt 9 (2008), Long Term Preservation of Information for . Technical Report Series 467, s. 54 ff. Informations-och kunskapsbevarande i samband med slutförvar av … Till dessa svårigheter kan också läggas det faktum att slutförvarsanläggningar trots olika finansieringsprogram måste uppföras på grundval av angivna budgetramar, vilka med nödvändighet medför resursbegränsningar. När olika aktiviteter ska samsas inom en och samma budgetram får dokumentations- och bevarandefrågor ofta stryka på foten när de ställs mot kostnader för anläggningsarbeten eller övervakningskostnader. För att bidra till lösningar av dessa frågor och andra har expertgruppen RK&M gjort vissa insatser. En sådan är skapandet av ett uppslagsverk med definitioner av olika relevanta begrepp för doku- mentations-, bevarande- och minneshantering, en så kallad wiki där olika deltagare kan skriva artiklar som sedan redigeras av andra medlemmar. Poängen är att dokumentet är dynamiskt och kontinuerligt redigeras och förändras så att det motsvarar förändrade krav. är ännu inte offentligt, men kommer att bli offentliggjort när det har blivit mer tillförlitligt. Ett annat initiativ handlar om att skapa standard för metadata, /(RepMet). Här är målet att öka förståelsen för identifieringen och administrationen av metadata (information om information). Den grundläggande tanken är att allt arbete som läggs ned inom ramen för olika nationella slutförvarsprogram för använt kärnbränsle och annat kärnavfall skapar mängder med information som kan delas mellan olika organisationer så att dubbelarbete kan undvikas. som potentiella problem när det gäller dokumentation och bevarande kan identifieras redan i ett kort tidsperspektiv finns nätverk och institutionella resurser till hands som skulle kunna utnyttjas bättre än vad som är fallet. Exempelvis kan det internationella geologiska forskningssamfundet och andra internationella geologiska sällskap utnyttjas för att dela och sprida information om olika typer av geologiska förhållanden. Inom miljörörelsen finns möjligheter att sprida information om metoder för miljöskydd. Inom kulturminnesvård bedrivs forskning och praktiskt inriktad dokumentations- och bevarandeverksamhet med etablerat informationsutbyte i internationella nätverk och organisationer som World Heritage eller initiativ som ”Memory of Mankind”. Expertgruppen RK&M föreslår också att dokumentations- och bevarandefrågor på kort sikt hanteras genom att engagera Informations-och kunskapsbevarande i samband med slutförvar av … flera olika aktörer och intressegrupper på flera olika nivåer: lokalt, regionalt, nationellt, internationellt och globalt. Viktigt är att verksamheten organiseras så att den blir värdeskapande. Det innebär att det finns en plan för hur arbetet med dokumentations- och bevarandefrågor ska kunna bedrivas med sikte på att skapa värde för intressegrupper på flera olika nivåer i processen. På så sätt ökar möjligheterna att arbetet blir långvarigt och uthålligt som det blir lättare att attrahera nödvändig långsiktig finansiering. Värdeskapande åtgärder kan handla om dokumentation av ekologiska system på platsen för slutförvar och hur dessa förändras under byggnadsprocessen. Andra värdeskapande processer kan handla om att skapa konstnärligt eller arkitektoniskt intressanta konstruktioner. Genom att engagera flera intressenter ökar möjligheterna till redundans när det gäller informations- och kunskapsbevarande. gör redundans och parallella processer med flera olika aktörer inblandade frågor om standardiserade metoder och gemensam terminologi synnerligen viktiga. För att säkerställa enhetlighet liksom kanske också finansiering har frågan om internationella mekanismer väckts. Här finns alltså utrymme för initiativ som kan öka möjligheterna till lyckade internationellt samverkande parallella dokumentations- och bevarandeprocesser. Organisatoriska och juridiska frågor Andra frågor att hantera på kort sikt är de organisatoriska och juridiska. Mycket lite energi har ägnats åt att utreda vilka juridiska personer och vilka organisationsformer som är lämpliga att hantera dokumentations-, bevarande- och minnesfrågor. Som ett exempel kan anföras att den brittiska Nuclear Decommissioning Authority (NDA) bildat ett dotterbolag som är ansvarig för verksamhetens arkivbildning. I är en viktig aktör för dokumenterings- och bevarandehanteringen av information och kunskap inom kärnenergisektorn en icke-vinstdrivande organisation, (), som också anordnar årliga konferenser inom området. I är det naturligtvis av stor vikt vem som kommer att äga dokumentationen av bygget av ett slutförvar och vilka lagar och för- Informations-och kunskapsbevarande i samband med slutförvar av … ordningar som kommer att gälla för ägarens hantering av information och kunskap.