sou · H3B370 · 2015-08-04 00:00:00 — Inom den privata tjänstesektorn bedöms syssel- sättningen fortsätta att öka, men den kraftigaste ökningen väntas ske inom offentliga tjänster.16 13Karlsson & Skånberg (2012), s. 55 ff. 14TCO (2014), s. 54. 15Bladh (2013) s. 56. 16SCB (2014b), s. 9. Arbetsmarknaden är alltså under förändring, och möjligtvis är det särskilt tydligt i . Det finns undersökningar som visar att arbetstagarna på den svenska arbetsmarknaden i större utsträckning än i de flesta andra europeiska länder har varit med om strukturella förändringar på arbetsplatsen genom att nya processer eller ny teknik har introducerats eller att arbetsplatsen har omorganiserats/ omstrukturerats.17 Det har betydelse både för examensinriktad utbildning och för fortbildning och vidareutbildning i högskolan. Det publiceras många olika former av prognoser över arbets- marknadens utveckling, . Det finns såväl nationella som regionala prognoser, och de görs av många olika intressenter: myndigheter, fackföreningar, branschförbund, regionala organisationer m.m. Exempel på prognoser på kort sikt är SCB:s Arbetskraftsbarometern och Arbetsförmedlingens kortsiktiga yrkesprognoser18.SCB:s Arbets- kraftsbarometern bygger på intervjuer med arbetsgivare och avser utbildningsgrupper. Arbetsförmedlingen gör kortsiktiga yrkes- prognoser som bygger på arbetsförmedlingskontorens bedömningar av yrken som är representerade på deras lokala arbetsmarknader. Till detta lägger förmedlingen den kunskap som inhämtas i den dagliga verksamheten, makoroanalys samt branschanalyser. Dessa ger en bild av arbetsmarknadsläget för olika yrken för den tid som rekryterings- behovet är överblickbart för arbetsgivarna, dvs. mellan 1–. För en framtida student som ska välja utbildning och för ett lärosäte som ska planera är det dock utvecklingen på som är intressant. När det gäller prognoser på lång sikt används vanligtvis statistiska underlag över bland annat utbildningsvolymer, beräknade pensions- avgångar och kvarvaro i yrket i kombination med analyser av befolk- ningstillväxt, migration och samhällsutveckling. SCB:s Trender och prognoser somges ut ungefär beskriver utvecklingen inom områdena befolkning, utbildning och arbetsmarknad samt utsikterna i ett tjugoårigt perspektiv. Prognoserna över tillgång och efterfrågan på arbetskraft avser hela arbetsmarknaden och alla former av reguljär utbildning. Utgångs- punkten är den dimensionering av utbildningarna som gäller vid 17Eurofound (2010). 18Var finns jobben? (både kort- och långsiktiga prognoser) samt den webbaserade väg- ledningstjänsten Yrkeskompassen. tidpunkten för beräkningarna och de behov som kan förutses utifrån den långsiktiga utvecklingen av näringsgrenar ochyrkesstruktur samt beräknad examination. UKÄ:s planeringsunderlag Högskoleutbildningarna och arbets- marknaden är en bearbetning av SCB:s Trender och prognoser, men med fokus på högskoleutbildningar. UKÄ:s rapport görs på upp- drag av regeringen, och syftet är att vara ett underlag för universitet och högskolor i planeringen av dimensioneringen av utbildning. Rapporten visar balansläget för ett trettiotal utbildningsgrupper då nybörjarstudenter beräknas komma ut på arbets- marknaden. Rapporten har publicerats med olika periodicitet . Även publicerade olika rapporter om högskoleutbildning och arbetsmarknad, dock inte av samma systematiska karaktär. Arbetsförmedlingen gör långsiktiga prognoser av arbets- marknaden på fem och i rapporten finns jobben? Prognoserna redovisas dels som sammanställningar för olika yrkes- områden, dels som översiktliga beskrivningar av konkurrensläget inom enskilda yrken. I rapporten beskrivs framtidsutsikterna för omkring 200 yrken vilka täcker av sysselsättningen på arbetsmarknaden. De är framtagna genom analyser och beräk- ningar av det prognosticerade utbudet på arbetskraft i olika yrken, där hänsyn bl.a. tagits till pensionsavgångar.19 Också i Arbets- förmedlingens webbaserade vägledningstjänst Yrkeskompassen finns detaljerade bedömningar för enskilda yrken.20 Vissa myndigheter gör prognoser för yrkesgrupper som ligger inom deras ansvarsområde. har regeringens uppdrag att göra bedömningar av tillgång och efterfråganpå yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården samt tandvård.21 har vid olika tillfällen haft regeringens uppdrag att göra prognoser över tillgång och efterfråganöver lärare och annan skolpersonal. Regeringen gav ett särskilt uppdrag att utarbeta en detaljerad prognos över behovet av olika lärarkategorier, med syfte att bl.a. ge universitet 19 Arbetsförmedlingen (2015). 20http:///For-arbetssokande/Yrke-och- framtid/Yrkeskompassen.html 21 (2015). och högskolor ett förbättrat underlag för dimensioneringen av sina lärar- och förskollärarutbildningar.22 Flera fackförbund gör regelbundnaprognoser av arbetsmarknaden för sina medlemsgrupper. En av de tydligaste är , som presenterar prognoser med femårigt perspektiv. Sacos prognoser grundar sig inte direkt på statistik utan på de olika medlems- förbundens bedömningar av den framtida arbetsmarknaden utifrån erfarenheter som de dragit i sitt fackliga arbete.23 8.1.1Ökad internationell rörlighet bland högskoleutbildade Ökad rörlighet för studenter och högskoleutbildade inom har varit ett mål för den s.k. Bolognaprocessen där mer än fyrtio europeiska länder deltar. Genom Bolognaprocessen har utbild- ningssystemen i blivit mer jämförbara, vilket ökar möjlig- heterna för personer med en svensk högskoleutbildning att arbeta i andra länder, och för personer med en annan europeisk utbildning att arbeta i . En ökad internationell rörlighet bland hög- skoleutbildade är alltså ett politiskt mål. Bland dem som invandrat till har andelen högutbildade ökat. Av de personer som invandrade till hade en högre andel en minst treårig eftergymnasial utbildning jämfört med de som invandrat tidigare. Bland dem som invandrat till för att arbeta var en större andel högutbildade än bland dem som kommit till av flyktingskäl, men det är också stora variationer mellan vilka länder de utvandrat från.24 Förutom den svenska arbetsmarknadens attraktivitet är det alltså händelser i omvärlden som påverkar invandringen till och därmed tillgången på högskoleutbildade. Det sker också en utvandring av svenska akademiker till arbets- marknader utomlands. Den internationella rörligheten är större för vissa grupper av högskoleutbildade än andra. Exempelvis finns en stor arbetsmarknad i för svenska sjuksköterskor. Dessutom har vissa regioner en arbetsmarknad som går över nationsgränsen. 22Regeringsbeslut , U2014/4128/S. 23Saco (2014). 24SCB (2014e), s. 12 ff. Det mest tydliga exemplet är som till viss del delar arbets- marknad med . Till detta kommer att svenska studenter söker sig utomlands för att studera hela utbildningar. Det gäller framför allt utbildningarna till läkare, tandläkare och veterinär, som är svåra att komma in på i . /12 studerade ungefär 3 000 svenskar till läkare, 300 till tandläkare och 350 till veterinärer utomlands.25 26 Den ökade internationella rörligheten innebär alltså att av de studenter som utbildar sig i den svenska högskolan kommer inte alla att arbeta på den svenska arbetsmarknaden, och långt ifrån alla hög- skoleutbildade som befinner sig på den svenska arbetsmarknaden har sin utbildning i den svenska högskolan. I de flesta prognoser görs givetvis försök att på olika sätt anpassa beräkningarna till in- och utvandring av akademiker. Men den internationella rörligheten innebär ett osäkerhetsmoment i prognoserna. 8.1.2Utsikterna på den svenska arbetsmarknaden fram De flesta nationella prognoser ger, åtminstone på en övergripande nivå, samstämmiga resultat vad gäller utvecklingen för olika yrkes- grupper. I detaljer och för enskilda yrken och yrkesinriktningar kan prognoserna skilja sig åt, men på det stora taget är olika aktörer överens om hur man förväntar sig att arbetsmarknaden utvecklas. Den mest framåtsyftande prognospublikationenär SCB:s Trender och prognoser. Ur denna bearbetas också det planeringsunderlag för universitet och högskolor som UKÄ publicerar. Den senaste Trender och prognoser publicerades . Enligt denna väntas både tillgång och efterfrågan på eftergymnasialt utbildade ökakraftigt . SCB räknar dock med ett visst överskott av eftergymnasialt utbildade som framför allt gäller personer utan fullständig hög- skoleutbildning. Att det totalt sett är i stort sett balans för efter- gymnasialt utbildade säger dock egentligen ingenting om huruvida 25UKÄ (2013a), s. 61. var antalet registrerade på dessa utbildningar i svensk högskola: läkare 7500 studenter, tandläkare 1 450 studenter, veterinär 510 studenter, enligt . Högskoleutbildning och arbetsmarknad SOU 2015:70 arbetsmarknaden är i balans – då behöver man se närmare på hur situationen förväntas bli för olika utbildningsinriktningar. Nedan redogörs kortfattat för hur arbetsmarknaden för framför allt högskoleutbildade väntas utveckla sig enligt Trender och prognoser (2014). Redovisningen sker enligt Svensk utbildnings- nomenklatur (SUN) på 1-siffernivå, vilket är samma som används i beskrivningen av högskoleutbildningen i övriga kapitel.27 Risk för obalanser inom området hälso- och sjukvård samt social omsorg Den väntade stora befolkningsökningen och ökningen av andelen äldre i befolkningen väntas leda till att efterfrågan på personal inom hälso- och sjukvård blir större än tillgången. Bristen avser främst gymnasialt vård- och omsorgsutbildade, men även för många hög- skoleutbildningar förväntas efterfrågan överskrida tillgången. Det gäller för specialistsjuksköterskor, biomedicinska analytiker, barn- morskor, tandläkare, receptarier, fysioterapeuter och arbetsterapeuter. För läkare och grundutbildade sjuksköterskor väntas tillgång och efterfrågan möta varandra väl, men detta bygger på vissa särskilda antaganden. För läkare bygger prognosen på ett antagande om att färdigutbildade läkare invandrar till , medan den för sjuk- sköterskor bygger på ett antagande om att huvuddelen av de nyutbildade stannar i . finns en stor efterfrågan på svenska sjuksköterskor också i . Efterfrågan väntas öka även på apotekare och socionomer, men där är tillgångsökningen så kraftig att det finns risk för överskott. Brist på personal inom pedagogik och lärarutbildning Antalet elever inom grund- och gymnasieskola ökar under prognos- perioden, vilket innebär att efterfrågan kommer att öka för samtliga lärarkategorier. SCB räknar inte med att tillgången på examinerade lärare räcker till för att möta efterfrågan, och det finns risk för brist 27 Undantaget är området Tjänster där inga högskoleutbildningar redovisas i SCB:s Trender och prognoser. Se bilaga 6 för beskrivning av SUN-nivåer. inom samtliga lärarkategorier. Den största bristen avser yrkeslärare, speciallärare/specialpedagoger och fritidspedagoger. Inom lärarkategorierna kan det dock vara stora skillnader beroende på ämnesinriktning, vilket SCB inte har gjort några beräkningar på. Obalanser inom området naturvetenskap, matematik och data Tillgången på eftergymnasialt datautbildade väntas öka kraftigt då examinationen blir stor, både från högskolan och från yrkes- högskolan. Under en stor del av perioden väntas tillgång och efter- frågan balansera varandra väl, men finns det risk för brist på datautbildade. Efterfrågan på fysiker, kemister och biologer beräknas öka då branschenforsknings- och utvecklingsinstitutioner väntas öka. För fysiker och kemister är examinationen mycket låg som pensionsavgången är stor, vilket leder till en kraftig brist på dessa grupper. För biologiutbildade visar prognosen däremot risk för stort överskott eftersom antalet som utbildas är stort som pensionsavgången är liten. Balanserat läge för högskoleutbildningar inom teknik och tillverkning Inom teknikområdet beräknas det bli brist på gymnasialt utbildade medan det, totalt sett, väntas bli ett mer balanserat läge för de med en eftergymnasial utbildning. Efterfrågan på högskole- ingenjörer och civilingenjörer väntas öka. väntas pensions- avgången vara liten, vilket gör att tillgången på dessa grupper totalt sett ökar. räknar SCB dock med viss brist även på dessa grupper. Bland arkitekter väntas pensionsgången bli relativt stor, men antalet nyutexaminerade räcker mer än väl till för att ersätta de som går i pension. Risk för överskott inom samhällsvetenskap, juridik, handel, administration Det finns risk för överskott för eftergymnasialt utbildade inom det samhällsvetenskapliga området. Förvisso väntas efterfrågan på samtliga grupper öka kraftigt, men för de flesta grupper ökar till- gången än mer. Överskottet väntas bli som störst bland journalist- utbildade, personal- och beteendevetare, samhällsvetare och för- valtningsutbildade. Även för juristutbildade, psykologutbildade och utbildade inom biblioteks- och informationsvetenskap väntas till- gången överstiga efterfrågan. För ekonomutbildade beräknas däremot tillgång och efterfrågan utvecklas i samma takt, dvs. ett relativt balanserat läge väntas. Överskott inom humaniora och konst SCB visar på ett ökande överskott av personer med humanistisk eller konstnärlig utbildning. Antalet examinerade inom dessa områden beräknas att kraftigt överskrida de väntande pensions- avgångarna. För teologutbildade beräknas tillgången minska något som efterfrågan ligger kvar på nuvarande nivå. Balanserat läge inom lant- och skogsbruk, djursjukvård Inom området lant- och skogsbruk, djursjukvård beräknas det vara ett relativt balanserat läge mellan tillgång och efterfrågan. Prognosen visar på balans mellan tillgång och efterfrågan för veterinärutbildade samt för agronom- och hortonomutbildade. För dem med skogsvetenskaplig utbildning finns det däremot risk för överskott då tillgången växter fortare än efterfrågan. Arbetsmarknaden kan dock se mycket olika ut i olika delar av landet. Förutom nationella prognoser görs därför även vissa prognoser på regional nivå. Arbetsförmedlingen utarbetar och publicerar regionala (länsvisa) sammanställningar av myndighetens kortsiktiga yrkes- prognoser. Dessa bygger på arbetsförmedlingskontorens bedöm- ningar kombinerade med makroekonomisk analys och bransch- bedömningar. gav regeringen i uppdrag till regionala självstyrelse- organ och samverkansorgan eller länsstyrelser (där dessa organ inte finns) att etablera regionala kompetensplattformar för samverkan inom kompetensförsörjning och utbildningsplanering på kort och på lång sikt. Som en del i detta skulle de regionala organen ta fram kunskapsunderlag och behovsanalyser. De tre storstadsregionerna , och gick samman i ett uppdrag till SCB att utveckla en modell för att göra regionala prognoser på tillgång och efterfrågan på utbildad arbetskraft. Modellen har i hög grad anpassats till SCB:s nationella prognos i Trender och prognoser. De första regionala prognoserna för , och län presenterades 2011–2012 och avsåg tiden . Det finns stora likheter mellan de tre storstads- regionerna vad gäller inom vilka områden brist respektive överskott på utbildade riskerar att uppstå. Den totala efterfrågeökningen beräknas dock bli störst i , och det är där som framtida brister och obalanser riskerar att bli störst. De områden där bristen på utbildade beräknas bli störst för alla de tre storstadsregionerna är pedagogik och lärarutbildning samt hälso- och sjukvård samt social omsorg. I beräknas det även bli en betydande brist på utbildade inom teknik och till- verkning. I alla tre regionerna beräknas det bli överskott på utbildade inom humaniora och konst. Även inom naturvetenskap, matematik och data samt samhällsvetenskap, juridik, handel, admini- stration beräknas överskott uppstå. 8.1.4Utbildningsvolymens utveckling i förhållande till tidigare prognoser Hur har då universitet och högskolor anpassat sin utbildning mot arbetsmarknadens behov? Ett svar får man genom att studera hur prognoserna av det beräknade rekryteringsbehovet för näst- 28 i (2011), (2011), / Näringsliv (2012). kommande nybörjarkull har förändrats som Hög- skoleverket/UKÄ har publicerat dessa. Om prognoserna har förändrats över åren kan detta bero på nya förutsättningar i beräkningen av efterfrågan, men på kort sikt är det mest troliga att det har skett en förändring i den beräknade tillgången på en viss yrkesgrupp. Förändringar i beräknad tillgång beror framför allt på förändringar i utflödet från utbildningarna – examinationen – vilket i sin tur bygger på hur antalet nybörjare (”utbildningsplatser”) ökar eller minskar.29 Förändringar i prognosen för nästkommande nybörjarkull kan också bero på att tidigare kända långsiktiga förändringar har slagit igenom, exempelvis att pensionsavgångar inom yrkeskåren kraftigt ökar från och med ett visst år. I det följande görs en jämförelse mellan de prognoser av rekry- teringsbehovet som /UKÄ har gjort 2006–2015. Detta sker genom att jämföra examinationens avvikelse från rekry- teringsbehovet för den nybörjarkull som står i tur att antas. I figuren visas prognosen för hur arbetsmarknadens behov beräk- nades se ut för den nybörjarkull som var aktuell att börja i hög- skolan när respektive prognos publicerades. Den första kolumnen visar läget såsom det beskrevs i den prognos som publicerades och avsåg nybörjare /07. Därefter följer de prognoser som har publicerats och läget för den aktuella nybörjarkullen i respektive prognos.30 Om examination och rekryteringsbehov är exakt lika blir index 100. Om index är 50 indikerar detta att endast hälften av rekryteringsbehovet kan tillgodoses med gällande examination, och om index är 200 examineras dubbelt så många som behövs för att tillgodose rekryteringsbehovet. I figurerna är index färgkodat enligt: –Brist (blått): index = 75 och lägre –Balans (grönt): index = 76–119 –Överskott (rött): index = 120 och högre 29Även andra delar kan förändras, t.ex. kvarvaro i utbildningen,men detta är normalt något som inte förändras påtagligt . 30Förutom har /UKÄ publiceratprognoser 2007 (avseende nybörjarkullen 2007/08),2008 (avseende 2008/09),2009 (avseende 2009/10),2010 (avseende 2010/11), 2012 (avseende 2013/14) och 2015 (avseende 2015/16). I anslutning till detta redovisas utvecklingen av helårsstudenter inom de olika SUN-områdena. En ökning eller minskning av antalet nybörjare på enviss utbildning avspeglar sig dock inte direkt i antalet helårsstudenter, då de tidigare nybörjarkullarna befinner sig i systemet och därmed under hela utgör en lika stor del av utbildningsvolymen som nybörjarstudenterna. Det tar alltså relativt för förändringar i nybörjartal att slå igenom på utbild- ningsvolymens storlek, vilket illustrerar långsiktigheten i utbildnings- planeringen vid universitet och högskolor. Hälso- och sjukvård samt social omsorg Inom området hälso- och sjukvård samt social omsorg har det under hela prognosperioden bedömts bli brist på biomedicinska analyti- ker och tandläkare. Arbetsterapeuter, läkare och receptarier har däremot gått från att vara yrken med prognosti- cerad brist till att vara yrken där antalet examinerade och rekry- teringsbehovet är i balans. För sjuksköterskor och sjukgymnaster/ fysioterapeuter har prognosen varierat något, men visat på i stort sett balans. Socionomer har däremot gått från ett balanserat läge till ett prognosticerat överskott, medan det för apotekare beräknats bli överskott. Vad gäller apotekare har dock överskottet minskat de senaste prognosperioderna. Utbildningsvolymen inom området hälso- och sjukvård samt social omsorg har totalt sett ökat, vilket har inneburit att några av de yrken som indikerade brist i början av perioden har gått mot ett mer balanserat läge. Antalet nybörjare på utbildningar mot arbets- terapeut, läkare och receptarie har ökat , och därmed gått från bristläge till balanserat läge. Även antalet nybörjare på utbildningar mot biomedicinsk analytiker och tandläkare har ökat. Dock kvarstår dessa yrken som bristyrken, och antalet nybörjare skulle behöva öka ytterligare. För utbildningen mot biomedicinsk analytiker består svårigheten i att öka antalet nybörjarplatser framför allt i att utbildningen har ett relativt lågt sökttryck, medan antalet nybörjare på tandläkarutbildningen påverkas av centrala avtal mellan stat och landsting samt tillgång till praktikplatser. Antalet nybörjare på apotekarutbildningen – som har visat på överskott – har minskat . Att socionom- utbildningen har gått från ett balanserat läge i början av perioden till ett prognosticerat överskott beror inte på att utbildningen har ökat – tvärtom har antalet nybörjarplatser minskat. Figur 8.1 Antal helårsstudenter (hst) inom hälso- och sjukvård samt social omsorg 1994–2013 samt prognoser för nybörjarkullar 2006/07–2015/16 Källa: SCB:s universitets- 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2013/14 2015/16 Källa: Egna bearbetningar av HSV/UKÄ:s planeringsunderlag för universitet och högskolor åren 2006–2015. Enligt den första prognos som dåvarande gjorde beräknades det bli överskott på ämneslärare (motsvarande tidigare grundskollärare senare år och gymnasielärare). Denna lärarkategori har därefter gått mot balans för att i de senaste prognoserna vara ett bristyrke. Grundlärare (motsvarade tidigare grundskollärare ) har pendlat mellan att vara ett yrke i balans och ett bristyrke. Övriga lärarkategorier har alla varit bristyrken. Det gäller framför allt för yrkeslärare och fritidspedagoger, för vilka dock prognoserna pekar på en mindre brist nu än . Eftersom lärarutbildningarna har förändrats och organiserats på olika sätt är det svårt att följa utvecklingen av antalet nybörjare per programöver . i sin helhet har dock utbildningsvolymen inom pedagogik och lärarutbildning minskat , vilket påverkat tillgången på utbildade negativt. , sedan en ny lärarutbildning infördes, har dock antalet nybörjare ökat för samtliga lärarkategorier. För att avhjälpa bristen skulle utbildningarna behöva öka ytterligare, men det försvåras i de flesta fall av ett lågt söktryck (med undantag av förskollärar- utbildningen). Utbildningarna är också beroende av tillgång till verksamhetsförlagd utbildning. Figur 8.2 Antal helårsstudenter (hst) inom pedagogik och lärarutbildning –2013 samt prognoser för nybörjarkullar 2006/07– Källa: SCB:s universitets- Anm: 2006/07–2013/14 är Grundlärare = Grundskollärare , och Ämneslärare = Grundskollärare senare år och gymnasielärare. Källa: Egna bearbetningar av HSV/UKÄ:s planeringsunderlag för universitet och högskolor åren 2006– 2015. Naturvetenskap, matematik och data I UKÄ:s prognoser är naturvetare en sammanslagen kategori, trots att den framtida arbetsmarknaden för olika sorters naturvetare ser olika ut enligt SCB:s Trender och prognoser (se avsnitt 8.1.2). I UKÄ:s prognoser har naturvetare under nästan hela perioden tillhört de yrken för vilka man har prognosticerat ett överskott på arbetsmarknaden. Prognoserna för datautbildade har gått från balans till överskott och därefter återigen i balans. Utbildningsvolymen har ökat sedan den första prognosen publicerades , från 22 400 till 25 000 helårsstudenter, men en stor del av volymen består av fristående kurser. Enligt UKÄ har antalet nybörjare i det underlag som ligger till grund för deras prognoser av tillgången på naturvetare minskat med närmare en femtedel . Också antalet nybörjare i den grupp av utbildningar som UKÄ räknar till datautbildade har minskat kraftigt. Figur 8.3 Antal helårsstudenter (hst) inom naturvetenskap, matematik och data 1994–2013 samt prognoser för nybörjarkullar 2006/07–2015/16 Källa: SCB:s universitets- 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2013/14 2015/16 Anm: 2006/07–2013/14 är Datautbildade = Systemerare och programmerare. Källa: Egna bearbetningar av HSV/UKÄ:s planeringsunderlag för universitet och högskolor Civilingenjörsutbildningen har under nästan alla år som Högskol- verket/UKÄ publicerat sina prognoser visat på balans på arbets- marknaden. I prognoserna har dock utbildningen setts som en enhet, inga skillnader mellan inriktningar har beaktats. Inte heller för högskoleingenjörsutbildningen har prognoserna tagit hänsyn till olika inriktningar, utan prognoserna har gällt för totalen.