sou · H3B323 · 2015-03-10 00:00:00 — svarar för att övriga som enligt 31 § ska ha säkra kryptografiska funktioner tilldelas sådana. 4 § ska upprätthålla kompetensen för de nationella behoven avseende kryptologi. Försvarsmakten (FM) Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten 3 b § Försvarsmakten ska särskilt 1.leda och bedriva militär säkerhetstjänst 2.leda och samordna signalskyddstjänsten, inklusive arbetet med säkra kryptografiska funktioner som är avsedda att skydda skyddsvärd information, 3.biträda i frågor som rör kryptoverksamhet och annan signalskyddsverksamhet. 33 § Försvarsmakten får meddela övriga statliga myndigheter föreskrifter i frågor om signalskyddstjänsten inklusive säkra kryptografiska funktioner inom totalförsvaret, förutom i fråga om verkställigheten av 33 § förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. Säkerhetsskyddslag (1996:627) 33 § Regeringen eller den myndighet som regeringen utser meddelar de närmare föreskrifter som behövs för lagens tillämpning (1996:627). Säkerhetsskyddsförordning (1996:633) 13 § Hemliga uppgifter får krypteras endast med kryptosystem som har godkänts av Försvarsmakten. 44 § och Försvarsmakten får meddela ytterligare föreskrifter om verkställigheten av säkerhetsskyddslagen (1996:627) för sina respektive tillsynsområden enligt 39 §. Första stycket gäller inte omfattningen av inventeringen av hemliga handlingar enligt 9 § andra stycket. 45 § Myndigheterna skall meddela ytterligare föreskrifter om verkställigheten av säkerhetsskydds- lagen (1996:627) i fråga om säkerhetsskyddet inom sina verksamhetsområden, om det inte är uppenbart obehövligt. Om det behövs skall myndigheterna samråda med den myndighet som enligt 43 och 44 §§ meddelar föreskrifter för myndighetens område. Myndigheternas föreskrifter får avvika från föreskrifterna enligt 43 och 44 §§ endast om detta har medgivits av den myndighet som har meddelat dessa föreskrifter. Förordning (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap 32 § Försvarsmakten svarar för att Försvarsmakten, , , , Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och tilldelas säkra kryptografiska funktioner. svarar för att övriga som enligt 31 § ska ha säkra kryptografiska funktioner tilldelas sådana. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 1 § Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret. Ansvaret avser åtgärder före, under och efter en olycka eller en kris. 7 § Myndigheten ska ha förmågan att bistå med stödresurser i samband med allvarliga olyckor och kriser samt stödja samordningen av berörda myndigheters åtgärder vid en kris. Myndigheten ska se till att berörda aktörer vid en kris får tillfälle att 2.samordna information till allmänhet och media, 3.effektivt använda samhällets samlade resurser och internationella förstärkningsresurser, och 4.samordna stödet till centrala, regionala och lokala organ i fråga om information och lägesbilder. Myndigheten ska ha förmågan att bistå med underlag och information i samband med allvarliga olyckor och kriser. 11 a § Myndigheten ska stödja och samordna arbetet med samhällets informationssäkerhet samt analysera och bedöma omvärldsutvecklingen inom området. I detta ingår att lämna råd och stöd i fråga om förebyggande arbete till andra statliga myndigheter, kommuner och landsting samt företag och organisationer. Myndigheten ska även rapportera till regeringen om förhållanden på informationssäkerhetsområdet som kan leda till behov av åtgärder inom olika nivåer och områden i samhället. Myndigheten ska vidare svara för att har en nationell funktion med uppgift att stödja samhället i arbetet med att förebygga och hantera IT-incidenter. Myndigheten ska i detta arbete: 1.agera skyndsamt vid inträffade IT-incidenter genom att sprida information samt vid behov arbeta med samordning av åtgärder och medverka i arbete som krävs för att avhjälpa eller lindra effekter av det inträffade, 2.samverka med myndigheter med särskilda uppgifter inom informationssäkerhetsområdet, och 3.vara kontaktpunkt gentemot motsvarande funktioner i andra länder samt utveckla samarbetet och informationsutbytet med dessa (förordning 2010:1901). Förordning (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap 30a § Varje myndighet ansvarar för att egna informationshanteringssystem uppfyller sådana grundläggande och särskilda säkerhetskrav att myndighetens verksamhet kan utföras på ett tillfredsställande sätt. Därvid ska behovet av säkra ledningssystem särskilt beaktas. 31 § Försvarsmakten, , , , , , , Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och ska ha säkra kryptografiska funktioner. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap beslutar vilka övriga myndigheter som ska ha säkra kryptografiska funktioner. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap beslutar även vilka företag som efter överenskommelse ska få tillgång till säkra kryptografiska funktioner. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får därutöver ingå avtal om tilldelning med kommuner och organisationer som har behov av säkra kryptografiska funktioner. 34 § Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får 1.meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av 9 § om risk- och sårbarhetsanalyser, 2.meddela föreskrifter om sådana säkerhetskrav som avses i 30 a § med beaktande av nationell och internationell standard, samt 3.meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av 16-20 samt 33 §§, utom i fråga om , , , , och . I 3 § finns undantag från 34 §. 3 § Bestämmelserna i 5-22 och 33-34 §§ gäller för statliga myndigheter under regeringen, med undantag av , kommittéväsendet och Försvarsmakten. För utlandsmyndigheterna tillämpas bestämmelserna endast i den utsträckning som bestäms i föreskrifter som meddelas av . Strategi för statens informations- och cybersäkerhet Syftet med denna strategi är att ange grundläggande målsättningar, färdriktningar och arbetssätt för informationssäkerhet i svenska staten. En mängd olika aktörer i staten behöver en gemensam förståelse för informationssäkerhet, vad den syftar till och hur framtida säkerhetsinsatser ska inriktas och utformas. Främst berörda är regeringen och myndighetscheferna, som har att fatta besluten som genomför strategin i verksamheten, men också de som arbetar med informationssäkerhet på olika nivåer, beslutsfattare i offentlig förvaltning och i de delar av näringslivet som säljer varor och tjänster till den, de som arbetar med it eller generell säkerhet, men också de enskilda medborgarna, som är beroende av att staten hanterar information om och för dem på ett säkert sätt. Strategin anger strategiska mål och strategiska områden för informations- och cybersäkerhetsarbete. Inom de strategiska områdena anges de initiativ och åtgärder som föreslagits i betänkandet. Informations- och cybersäkerhet är en stödjande verksamhet för att öka kvaliteten hos statens funktioner som det är en nödvändig verksamhet för att garantera att lagstiftning från regering och riksdag (såsom all integritetsskyddande lagstiftning) verkligen genomförs. Ytterst handlar det om att slå vakt grundläggande värden och mål i vårt samhälle, såsom demokrati, personlig integritet, ekonomisk tillväxt samt politisk stabilitet. Målet är att uppnå en god informations- och cybersäkerhet i statsförvaltningen som främjar: medborgares fri- och rättigheter samt personliga integritet statsförvaltningens funktionalitet, effektivitet och kvalitet statens förmåga att förebygga och hantera allvarliga störningar och kriser näringslivets tillväxt, genom att staten blir en både skicklig och tydlig kravställare. Med strategin tas en rad initiativ för att stärka cyber- och informationssäkerheten i . Initiativen faller inom sex områden. FÖRSLAG TILL STRATEGI OCH ÅTGÄRDER Styrning och tillsyn av informationssäkerheten i staten stärks. Arbetet med informationssäkerhet professionaliseras och tillsynen över de statliga myndigheterna stärks. En nationell styrmodell för informationssäkerhet i samhället etableras. Regeringen inrättar ett statligt myndighetsråd för informations- säkerhet bestående av företrädare för de relevanta myndigheterna på området. En ny förordning för statliga myndigheters informationssäkerhet införs. Tillsynen över den statliga sektorns informationssäkerhet samordnas och förstärks. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får i uppgift att bedriva tillsyn över statliga myndigheters arbete med informationssäkerhet. Den sektorsvisa tillsynen i staten ses över. Revision av informationssäkerhet utvecklas. Myndighetsledningens ansvar för att upprätthålla säkerhet i myndighetens informations- hantering förtydligas genom rapporteringskrav i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Staten blir en tydlig kravställare. Statliga myndigheter ska arbeta mer systematiskt med att ställa säkerhetsmässiga krav i anslutning till upphandling och avtalsingående på it-området. Dessutom ska det ske löpande uppföljning på den säkerhetsmässiga leverantörstyrningen i staten. Dialogen mellan privata och offentliga aktörer samt relevanta utbildnings- och forskningsinstitutioner på området fördjupas. Statlig upphandling ska innehålla hänvisning till för staten gällande standarder och krav på certifiering i de situationer där säkerhets- nivåer har fastställts för respektive verksamhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ges i uppdrag att ta fram skyddsprofiler som anger minimikrav på säkerhet i vanligt förekommande it-produkter som används av statliga myndigheter. Det införs ett krav på att rapportera vilken leverantör som en statlig myndighet valt då ramavtal rörande it-lösningar används. Avseende tjänster och produkter att användas för kommunikation inom staten överväger upphandlande myndighet möjligheten att tillämpa lagen om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, om upphandling enligt lagen om offentlig upphandling inte medger nödvändigt kravställande. Regeringen fördjupar dialogen mellan privata och offentliga aktörer samt utbildnings- och forskningsinstitutioner på informations- säkerhetsområdet. Statliga myndigheter kommunicerar säkert. Statliga myndigheter ska kommunicera säkert. I ett första steg ansluts myndigheterna som omfattas av krisberedskaps- förordningen till SGSI. utvecklas detta till ett säkert kommunikationssystem för hela staten. Samtliga myndigheter som anges i bilagan till förordningen om krisberedskap och höjd beredskap ansluts till kommunikations- systemet Swedish Government Secure Intranet (SGSI). Under utbyggnaden av SGSI vidtas lämpliga åtgärder för att utveckla sensorteknik. Statliga myndigheter ska använda samma synkroniserade tidsskala för de tidsangivelser de använder i sina it-system. Regeringen ger Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och Försvarsmakten i uppdrag att utveckla processen för säkra kryptografiska funktioner. Samtliga statliga myndigheter rapporterar it-incidenter för att skapa underlag för bättre kunskap och lägesbeskrivningar. Det inrättas system för obligatorisk it-incidentrapportering för samtliga statliga myndigheter. Detta anpassas till innehållet i EU- direktivet om nät- och informationssäkerhet (NIS-direktivet). I syfte att förbereda införandet av ett system för obligatorisk it- incidentrapportering får Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att utfärda verkställighetsföreskrifter om dess närmare utformning. De statliga myndigheterna förses med information om bl.a. trender och utveckling avseende it-incidenter. Förebyggande och bekämpande av it-relaterad brottslighet stärks. skapar nödvändiga förutsättningar för de brotts- bekämpande myndigheterna att garantera samma skydd mot cyberbrottslighet som mot brottslighet i allmänhet. Som ett led i detta ratificeras konvention om it-relaterad brottslighet och en översyn görs avseende tvångsmedlens tillämpning i den digitala miljön. Arbetet med ratificering av konvention om it- relaterad brottslighet slutförs. Det utreds om en tydligare reglering kan införas i offentlighets- och sekretesslagen rörande sekretess för uppgifter som utbyts vid samverkan mellan brottsbekämpande myndigheter och andra myndigheter inom informations- och cybersäkerhetsområdet. En översyn av bestämmelserna om tvångsmedel i 27 och 28 kap. och övriga lagrum görs för att säkerställa att brottsbekämpande myndigheter kan bedriva sin förebyggande och utredande verksamhet i den digitala miljön. ska vara en stark internationell partner. Regeringen stärker och samordnar insatserna för att främja ställning i internationellt samarbete om informations- och cybersäkerhet. Regeringen säkerställer att agerar kraftfullt och konsistent i samtliga internationella och regionala fora av relevans. 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I [13] MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Gränser i havet.