sou · H3B3106 · 2015-12-18 00:00:00 — I syfte att kunna redovisa den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld måste ålderspensionssystemets skulder, tillgångar samt tillgångar placerade i svenska statsobligationer beräknas. enkelhetens skull antas det att bruttoskulden, , noll om nettoskulden är positiv, om nettoskulden är negativ, 84 Modellen baserar sig på de regler som gäller för personer som är födda och . För personer födda och tidigare gäller andra regler. Appendix A Bilaga 1 till LU15 tillgångarna eller skulderna, är alltså alltid noll.85 Tillgångarna placerade i svenska statsobligationer benämns och beräknas som en andel, , av de totala till- gångarna. Tillgångarna i statsobligationer kan dock inte överstiga stat- och kommunsektorns bruttoskuld eller vara negativ. kan uttryckas som: max 0,min Ålderspensionssystemets primära inkomster, , utgörs av de pensionsavgifter som betalas av hushållen och ges av De primära utgifterna utgörs av de pensioner, , som betalas ut till hushållen, dvs. anger pensionsutbetalningarna år t till en person i åldern i och av könet k. , tillsammans med ett antal indexeringsregler. Pensionsbehållningen baserar sig på de pensionsrättigheter indivi- den tjänat in under arbetslivet. Pensionsrätten för ett enskilt år motsvaras av de inbetalda pensionsavgifterna . Fram till pensioneringstillfället följer ålderspensionsbehållningarna den dynamiska ekvationen 85 Bruttoskulden i ålderspensionssystemet har legat nära noll procent av BNP. Bilaga 1 till LU15 Appendix A Pensions, 0-, där initialvärdet på pensionsbehållningen är noll, är den genomsnittliga löneutvecklingen över tid.86, behållningar från avlidna tillfaller personer i samma kohort som den avlidna. Denna så kallade arvsvinst beräknas som den relativa kohortens storlek mellan år t-1 justerat med ekonomins lönetillväxt och arvsvinst samt de inbetalningar som gjorts till ålderspensionssystemet innevarande period. När individen t=s och åldern i=h går i pension beräknas en ingångspension, pensionsbehållningen vid pensioneringen, , dividerat med ett Delningstalet, som härleds i appendix A1.3, säkrar att nuvärdet av de förväntade pensionsutbetalningarna är lika stora som pensions- behållningen vid pensioneringstillfället. Det speglar därmed kohortens förväntade återstående livslängd vid pensionerings- tidpunkten, de förväntade arvsvinster samt de indexeringsregler som gäller efter pensionering. som pensionär, i > h, beräknas pensionsut- betalningarna enligt ∏ ∀ (2.48) där anger lönetillväxten år j och norm är en justeringsfaktor som dämpar tillväxten i pensionerna relativt till lönetillväxten i 86I modellen approximeras detta med den procentuella förändringen i w_t och motsvarar inkomstindex i det svenska pensionssystemet. 87Beräkningen följer i stora drag de principer för beräkning av arvsvinstfaktorer som används i det svenska pensionssystemet. Bilaga 1 till LU15 Justeringsfaktorn, den s.k. tillväxtnormen, uppgår till i det svenska pensionssystemet. Ekvation (2.44) innebär att de utbetalda pensionerna är konstanta vid en lönetillväxt om . Om lönetillväxten däremot skiljer sig från justeras pensionerna med skillnaden mellan lönetillväxten och tillväxtnormen.88 Det bör noteras att ålderspensionssystemet inte nödvändigtvis är internt hållbart, dvs. att nettoskulden inte nödvändigtvis är lika med nuvärdet av inbetalningarna till ålderspensionssystemet minus nuvärdet av pensionsutbetalningarna. Anledningarna till detta är att (i) vid beräkningen av delningstalet beräknas de förväntade pensionsutbetalningarna utifrån historiska överlevnadssannolik- heter89 snarare än framåtblickande (prognos/faktiska) överlevnads- sannolikheter; med ökande överlevnadssannolikheter bland pensionärer innebär det att och därmed pensionsut- betalningarna blir högre än om framåtblickande överlevnadssanno- likheter använts; (ii) arvsvinstfaktorn är genomsnittet i kohorten och alltså oberoende av kön, vilket innebär att en omfördelning av pensionsbehållningar sker från avlidna män till överlevande kvinnor (eftersom kvinnor lever än män); detta kan innebära att pensionsutbetalningarna blir högre eller lägre än vad de annars skulle varit i ett aktuariskt rättvist system; (iii) tillgångarna (och finansiella skulder) i systemet förräntas med medan pensionsbehållningarna förräntas med löne- , som är lägre än räntan. Dessa tre effekter går åt olika håll och vilken av dessa effekter som dominerar beror på de antaganden som görs om de olika parametrarna. Premiepensionssystemet är ett fullt fonderat pensionssystem och omfattas inte av den offentliga sektorn. 88Denna typ av indexering kallas följsamhetsindexering i det svenska pensionssystemet. Detta kan jämföras med en situation där pensionerna enbart indexeras med lönetillväxten, dvs. där norm = 0. Om norm > 0 innebär det, tillsammans med delningstalet, att pensionen blir högre vid pensioneringstillfället men ökar långsammare. Pensionärer får alltså förskott på den framtida tillväxten. 89I praktiken används ett genomsnitt över innan pensioneringstid- punkten. Bilaga 1 till LU15 utgifter modelleras med utgångspunkt i de gällande reglerna och det antas att alla kohorter omfattas av samma regler.90 Premiepensionssystemets intertemporala budgetvillkor ges av anger sektorns tillgångar vid slutet av år t och 0är sektorns primära finansiella sparande. antas att det inte finns någon bruttoskuld i premiepensions- systemet eftersom det är ett fullt fonderat system. Kapitalet i premiepensionssystemet investeras på den internationella kapitalmarknaden som ger avkastning r. Premiepensionssystemets primära inkomster utgörs av de premiepensionsavgifter, , som betalas av hushållen. Avgifterna betalas på arbetsinkomsten och ges av De primära utgifterna utgörs av de pensioner, , som betalas ut anger pensionsutbetalningarna år t till en person i åldern i och av könet k. Pensionsutbetalningarna i ett givet år, , tillsammans med den förväntade Pensionskapitalet innan pensionering, i < h följer den dynamiska ekvationen 90 Modellen baserar sig på de regler som gäller för personer som är födda och . För personer födda och tidigare gäller andra regler. Bilaga 1 till LU15 ,Individens pensionsbehållning, i ett givet år består därmed av pensionskapitalet närmast föregående år justerat med ränteavkastning, arvsvinst samt de inbetalningar som gjorts till premiepensionssystemet innevarande period. Förutom skatte- satsen, , skiljer ekvation (2.48) sig ifrån motsvarande ekvation i ålderspensionssystemet (2.42) genom (i) att pensionskapitalet förräntas med räntan, , snarare än löneutvecklingen, , samt (ii) att arvsvinsten baseras på kohortens samlade pensionskapital och inte enbart överlevnadssannolikheterna. När individen t=s och åldern i=h går i pension beräknas en fast annuitet, , över den återstående livscykeln. Pensionskapitalet efter pensionering följer den dynamiska ekvationen , , , (2.52) där den utgående pensionen beräknas som premiepensionskapitalet , dividerat med ett delningstal, Delningstalet, som härleds i appendix A1.2, säkrar att nuvärdet av de förväntade pensionsutbetalningarna är lika stora som pensions- behållningen vid pensioneringstillfället. Det speglar därmed kohortens förväntade återstående livslängd vid pensioneringstid- punkten, den förväntade framtida ränteavkastning på pensions- kapitalet samt de arvsvinster som förväntas tillskrivas efter pensioneringstidpunkten. Det bör noteras att arvsvinsterna, och därmed även delningstalet, är beroende av hela kohortens premiepensionskapital (se appendix A1.3). Delningstalet till- sammans med ekvationerna (2.49) och (2.50) säkrar att kohortens pensionskapital är förbrukat när kohorten dör ut, Bilaga 1 till LU15 säkrar därmed också att premiepensionssystemet är intern hållbart på lång sikt. är en liten öppen ekonomi och det antas att de svenska hushållens och företagens agerande inte har någon påverkan på priserna på de globala marknaderna. Vidare antas det att inhemska och utländska tillgångar är perfekta substitut för placering av hushållens sparande. Detta innebär att avkastningen på kapital, r, är exogent givet för . Hushållens tillgångar i form av privat sparande och tillgångar i premiepensionssystemet placeras i första hand i som produktionskapital eller som placeringar i statsobligationer. Eventuella kvarvarande tillgångar placeras utomlands. De svenska nettotillgångarna i utlandet, , kan därmed beräknas som _t, ges av den totala produktionen i ekonomin minus konsumtionen och investeringarna. Appendix B: Revideringar av nationalräkenskaperna Beräkningarna i denna bilaga genomfördes . Antaganden och beräkningsförutsättningar bygger på data och information som fanns tillgängligt . Det innebär bl.a. att de utfall och prognoser för svensk ekonomi som publicerats inte har beaktats. I och med publiceringen av nationalräkenskaperna för gick () över till att rapportera enligt det nya regelverket ENS 2010. reviderades nationalräkenskaperna, bland annat till följd av nya helårsberäkningar . Sammantaget innebar dessa förändringar att den historiska BNP-nivån uppjusterades med i genomsnitt . Detta förklaras till stor del av att kostnader för forskning och utveckling (FoU) redovisas som investeringar enligt det nya regelverket. En direkt följd av denna förändring är att investeringarnas andel av BNP nu är högre . Även en ny klassificering av av kostnader för militär utrustning bidrar till uppjusteringen, men i betydligt mindre omfattning. Utöver omläggningen av nationalräkenskaperna genomförde SCB även en allmän översyn av nationalräkenskaperna, som bland annat inkluderar nya helårsberäkningar . Detta innebar att den historiska tillväxten i är något högre 2010–2013 jämfört med de beräkningar som redovisas i denna bilaga. Även BNP- tillväxten har reviderats i mindre utsträckning. Då antalet arbetade timmar i princip inte har förändrats ger föränd- ringarna i BNP-tillväxt upphov till förändringar i produktivitets- tillväxten. Bilaga 1 till LU15 Omläggningen av nationalräkenskaperna utifrån det nya regelverket har inneburit definitionsmässiga förändringar som gett upphov till nivåförändringar i flera makroekonomiska variabler. Det innebär att nivån på flera av de variabler som redovisas i denna bilaga inte är direkt jämförbar med nationalräkenskaperna enligt ENS 2010. Dessa förändringar påverkar i sig inte ekonomins funktionssätt. Revideringarna bedöms därmed inte ha någon betydande inverkan på beräkningarna i denna bilaga förutom i nivån för olika variabler. Det gäller framförallt investeringarna och BNP. Det betyder också att de tillväxttakter som redovisas i denna bilaga för åren 2014–2060 inte påverkas i någon större utsträckning av omläggningen av nationalräkenskaperna. Strukturomvandling på lång sikt I denna del beskrivs analys av struktur- omvandlingen i svensk ekonomi . Analysen tar sin utgångspunkt i scenario för den makro- ekonomiska utvecklingen som redovisas i del 1 i denna bilaga. Givet den aggregerade efterfrågebilden i makroscenariot beräknas här efterfrågan på varor och tjänster för näringslivets olika branscher. Efterfrågebilden och produktivitetsutvecklingen i olika branscher i näringslivet bestämmer sedan strukturomvandlingen, det vill säga hur förädlingsvärde och sysselsättning fördelas mellan branscherna i näringslivet. Produktionen i näringslivet analyseras uppdelat på 17 branscher. Framskrivningarna av produktiviteten baseras till viss del på den historiska trenden.92 I en del branscher varierar produktiviteten kraftigt över tiden och det kan vara svårt att skilja trend från tillfälliga faktorer. Osäkerheten i framskrivningarna är därför stor. Syftet är dock inte att ta fram en prognos för enskilda branscher utan att i ett scenario ge en sammanhängande bild över näringslivet , betingat på ett antal givna förutsättningar. Branschanalysen och analysen av strukturomvandlingen i näringslivet genomförs med hjälp av modell EMEC. I EMEC beräknas ett scenario för utvecklingen på branschnivå som är förenligt med den givna utvecklingen på makronivå. Modellen säkerställer att detta scenario är internt konsistent, det vill säga att relativpriser utvecklas så att utbudet av 91Författare till denna del av rapporten är och , verksamma vid . Författarna vill tacka kollegor och seminarie- deltagare på . Ett speciellt tack till , , , , , och för värdefulla kommentarer och synpunkter på tidigare utkast. 92Framskrivningarna tar sin utgångspunkt i data . Efter det har SCB dels ändrat redovisningsmetod, dels gjort en revidering av den historiska utvecklingen. Bilaga 1 till LU15 varor och tjänster överensstämmer med efterfrågan och att det råder allmän jämvikt. I kapitel 2 beskrivs huvuddragen i det makroekonomiska scenariot till 2040. Makroscenariot kompletteras med antaganden om produktivitetsutvecklingen i näringslivets branscher och antaganden om skatter och vissa importpriser. Detta basscenario beskrivs i kapitel 3. Med utgångspunkt i basscenariot kan sedan olika frågor analyseras genom att ändra någon eller några förutsättningar för modellanalysen. Här analyseras först frågan om effekterna av större efterfrågan på tjänster relativt varor. Den andra frågan rör vilka effekter högre elpriser har på den ekonomiska utvecklingen. Dessa alternativa scenarier diskuteras i kapitel 4 och 5. En kort sammanfattning återfinns i kapitel 6. antas ekonomin följa den utveckling som beskrivs av finansdepartemetets scenario (se del 1 i denna bilaga). Det innebär en genomsnittlig BNP-tillväxt på . Det är i nivå med den genomsnittliga BNP-tillväxten 1981–2013 men svagare än tillväxten . Tabell 2.1 visar utvecklingstakten i försörjningsbalansens komponenter 2014–2040, jämfört med perioden –2013. Genomsnittlig årlig procentuell förändring Data för perioden –2013 enligt nationalräkenskaperna (definierad enligt ENS 1995). Källor: SCB och . Antalet arbetade timmar i ekonomin som helhet antas växa med i genomsnitt 2014–2040. Det är en svagare till- Bilaga 1 till LU15 växt jämfört med vad den varit (0,), vilket beror på en svagare ökning av antalet personer i arbetsför ålder. Det är huvudförklaringen till den jämförelsevis svaga BNP- tillväxten. Tillväxttakten är trots det i genomsnitt högre än den underliggande (potentiella) tillväxttakten. Perioden –2040 startar i en lågkonjunktur och inleds med en återgång till ett balanserat konjunkturläge som innebär en relativt hög tillväxttakt under anpassningsfasen. Den genomsnittliga årliga tillväxten i arbetade timmar och BNP –2040 är därför någon tiondel högre än den trendmässiga utvecklingstakten efter anpassningsfasen. – ett basscenario till 2040 I det här kapitlet beskrivs basscenariot för den ekonomiska utvecklingen till 2040. Scenariot utgör framför allt en bas, eller referens, kring vilken effekterna och resultaten av alternativa antaganden kan beskrivas. Scenariot ska inte ses som en regelrätt prognos, eftersom det inte går att med någon rimlig precision göra prognoser på så lång sikt. Kapitlet inleds med en beskrivning av modellen EMEC, som används för att hålla ihop scenariot och för att beräkna alternativa scenarier. Därefter beskrivs data och förutsättningar för framskrivningarna. Antaganden om produk- tivitetstillväxten beskrivs i avsnitt 3.3. I avsnitt 3.4 visas hur produktion (förädlingsvärde) och sysselsättning (antal arbetade timmar) förändras givet de antaganden som gjorts. Strukturomvandlingen i näringslivet sammanfattas i avsnitt 3.5 genom att fördelningen av förädlingsvärde och antal arbetade timmar i näringslivet mellan branscher visas. EMEC (Environmental Medium term EConomic model) är allmänjämviktsmodell som kontinuerligt utvecklats och använts i utredningssammanhang samt även publicerats och granskats i vetenskapliga tidskrifter.93 Modellen lämpar sig särskilt väl för att studera effekter på den ekonomiska tillväxten och på strukturomvandling av energi- och miljöpolitiska 93 Se /569.html för en aktuell publiceringslista. Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Bilaga 1 till LU15 styrmedel, till exempel koldioxidskatt eller handel med utsläpps- rätter. EMEC är en statisk modell vilket innebär att anpassningsför- loppet mellan jämviktslägena inte modelleras. Hur stora de lång- siktiga förändringarna blir vid en given prisförändring beror på aktörernas känslighet för prisförändringar. Kraftiga pris- eller skatteförändringar kan naturligtvis skapa betydande anpassnings- svårigheter vilka på kort sikt kan ge lägre tillväxt och högre arbets- löshet. Dessa omställningseffekter fångas inte upp av modellen utan resultaten speglar ekonomin på , det vill säga när arbetskraften och företagen helt har anpassat sig till de nya prisförhållandena. Den ekonomiska tillväxten som genereras i EMEC styrs dels av tillgången på produktionsfaktorer såsom arbetskraft och kapital, dels av teknisk utveckling (energi-, arbets- och kapitalproduk- tivitetsförändringar). Eftersom EMEC är en allmänjämviktsmodell kan den fånga upp de återverkningar som sker mellan olika branscher vid till exempel en skatteförändring och inte bara den direkta påverkan i de berörda branscherna.94 EMEC inkluderar 33 näringslivsbranscher och en offentlig sektor. Företagen och hushållen efterfrågar 41 varor och tjänster som insatsvaror samt för investeringar och privat konsumtion. Varor och tjänster används som insats även i den offentliga tjänsteproduktionen. Arbetskraft och realkapital är insatsfaktorer som krävs i näringslivet och den offentliga sektorn. Modellens resultat relateras till ett ”basscenario” som avspeglar de antaganden som görs om omvärldsutveckling samt utvecklingen för produktivitet, arbetsutbud och energieffektivisering. I alterna- tiva scenarier förändras en eller flera av modellens parametrar, till exempel en skattesats. Modellens respons på en sådan förändring innehåller information om utvecklingen för ekonomin som helhet och för olika branscher. Exempel på mått som kan redovisas för olika scenarier är produktion, arbetade timmar, energianvändning och utsläpp. 94 Exempelvis kan en höjd skatt på energi minska efterfrågan på de energiintensiva branschernas produkter, både från andra branscher och från hushållen, och styra om efterfrågan till andra branschers produkter. kan också de icke-energiintensiva branscherna utsättas för en minskad efterfrågan på insatsvaror från de energiintensiva branscherna. Bilaga 1 till LU15 Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 I figur 3.1 illustreras tillvägagångssättet för modellanalysen. Punkt A anger situationen vid startåret och B anger situationen vid slutåret i basscenariot. Punkt B’ anger den situation som uppstår om något styrmedel införs eller förändras. Det är skillnaden mellan B och B’ som är modellens resultat. Resultatet kan sedan beskrivas i termer av förändringar i modellens endogena variabler som till exempel produktion och arbetade timmar i olika branscher och ekonomin som helhet, hushållens konsumtion av olika varor eller relativprisförändringar mellan varor, tjänster och insatsfaktorer. Figur 3.1 Analys i EMEC I modellen används detaljerade data från nationalräkenskaperna, bland annat så kallade insatsmatriser som visar användningen av olika insatsvaror i branschernas produktion. Likaså används produktionsmatriser som visar varje branschs produktion av olika varor och tjänster. Data över sysselsättningen (antal arbetade timmar) i branschen och kapitalstocken används också i modellen. Arbetskraften är uppdelad på två utbildningsnivåer: med och utan eftergymnasial utbildning. Även detaljerade data för hushållens konsumtion används, fördelad på olika varor och på olika hushålls- typer (efter inkomst och bostadsort). Alla dessa data beskriver Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 Bilaga 1 till LU15 utgångsläget ett enskilt år, det vill säga basåret som är utgångs- punkten för en framskrivning till 2040.95 I basscenariot bestäms tillväxttakten i arbetsproduktiviteten (förädlingsvärde per arbetad timme) mellan basåret och 2040 utanför modellen.96 Antagandet om den framtida produktiviteten i varje bransch baseras i hög grad på den historiska trenden. För att beräkna de historiska trenderna används tidsseriedata från national- räkenskaperna; här används data från 1993 till 2013.97 Framskriv- ningarna avser genomsnittlig utveckling , beräknat som geometriska medelvärden. Dessa är avsedda att spegla den sammantagna utvecklingen. Inga bedömningar om tidsprofilen för utvecklingen har gjorts, och de jämna banorna i figurerna ska inte tolkas som att den faktiska utvecklingen förväntas bli jämn. Skattesatserna för energi- och koldioxidskatt bestäms utanför modellen och fångar redan beslutade förändringar . Likaså sätts importpriset på olja och kol samt utsläppsrättspriset på koldioxid så att det motsvarar förväntade framtida priser (se tabell 3.1). De inhemska energipriserna i modellen bestäms (kalibreras) så att de motsvarar senaste långsiktsprognos. Råolja ()1 Utsläppsrätter (EU ETS)2 1 Dollar per fat. per ton CO2. Källa: (). Bedömningen av den framtida produktivitetstillväxten i de olika branscherna tar sin utgångspunkt i den genomsnittliga tillväxten 1994–2013, som är en första uppskattning av trendtillväxten. De slutliga bedömningarna tillåts dock avvika från de historiska 95Modellens basår är 2010. De siffror som presenteras här för perioden –2040 är beräknade genom att justera för den faktiska utvecklingen –2013. 96Produktionen i varje bransch beskrivs i modellen av en produktionsfunktion. Teknologi- parametrarna i produktionsfunktionen kalibreras mot en önskad nivå på produktiviteten. 97Alla data i denna studie avser uppgifter publicerade , det vill säga före införandet av regelverket ENS-2010 i de svenska nationalräkenskaperna. Bilaga 1 till LU15 Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario till 2040 genomsnitten av flera skäl. Det beror bland annat på att hänsyn har tagits till tillfälliga faktorer som har påverkat produktivitets- utvecklingen, exempelvis effekter av konjunkturnedgången 2008– 2009 och betydelsen av större investeringar som inte ännu fått genomslag. Produktivitetstillväxten för ekonomin som helhet antas också bli lägre framöver än den var . Tillväxten på branschnivå är förenlig med den antagna tillväxten för hela näringslivet, som antas bli i genomsnitt –2040. Denna utveckling motsvarar genomsnittet –2013. Eftersom det är lite lägre än den genomsnittliga produktivitetstillväxten 1994–2013 så antas de flesta branscher ha något lägre produktivitetstillväxt än . Den sammanvägda produktivitetstillväxten påverkas även av förändringar i näringslivets sammansättning av sysselsättning (arbetade timmar) i olika branscher.98 Antalet arbetade timmar per bransch beror på hur efterfrågan på branschens produkter för- ändras, vilket i sin tur beror på den allmänna ekonomiska utvecklingen. Bland annat ska produktionen vara förenlig med antaganden om export och import samt efterfrågan på insatsvaror i produktionen. Olika produktivitetsantaganden har därför testats i EMEC, vilket garanterar överensstämmande mellan modellens variabler (intern konsistens). Produktivitetsantagandena ska med andra ord vara förenliga med villkoren för allmän jämvikt där det exogent givna makroscenariot är en bindande restriktion. Genom ett iterativt förfarande har de slutliga produktivitetsantagandena som är förenliga med alla övriga antaganden och villkoren för allmän jämvikt i ekonomin beräknats. Företagens val av geografisk placering för produktionen beror bland annat på transportkostnader för både den färdiga produkten och insatsvarorna, samt tillgången på insatsfaktorerna arbete och kapital. Analysen av vilka faktorer som avgör branschstrukturen i ett enskilt land kan delas upp på produkter som handlas över landgränser, och de som inte gör det. 98 Hänsyn tas dock inte till förändringar i relativpriser, eftersom framskrivningen görs med ett fast basår. Det skiljer sig från den historiska utvecklingen som är beräknad med kedjeprisindex.