sou · H3B3104 · 2015-12-08 00:00:00 — The scenarios show that if succeeds in raising the average level of employment among immigrants from countries in the most common immigrant regions outside Europe by an average of 10 percentage points in the period to 2060, foreign-born people will help to reduce the negative general government net lending balance, which is mainly a result of 's ageing population. the extended period of time studied by the Long-Term Survey of the Swedish Economy the scenarios show that both the weakly positive net effect of improved integration and the weakly negative effect without improved integration are relatively small compared with the effects that can be achieved by extending working life through a higher retirement age for all groups. An alternative scenario that estimates the effect of a higher average immigration level to 2060 indicates that public finances may then deteriorate in the earlier part of the period and improve in the latter part, but that the effects are limited over the entire period. The Survey assesses that some for tax increases with the right profile could be utilised, with limited negative effects on growth. But it is important to note that tax increases constitute a short-term solution. If the tax ratio must be gradually raised to finance steadily increasing demand it will relatively soon become impossible to find new taxes that do not have a clear negative effect on the functioning of the economy and thus on growth. In the opinion of the Survey it is inevitable that difficult priorities will have to be made, regardless of the growth in hours worked, but of course to a greater extent the worse the growth is. This may refer to the choice between welfare services and transfers, between social care services and education, between pensions and other social insurance, and between expenditure reductions and tax increases. At the same time it is important to remember that all indications are that material wealth in Swedish society will increase substantially in coming decades. An alternative to reprioritisation in publicly funded welfare services is to allow more welfare services to be privately funded. Such a reprioritisation may, however, widen social divides. syfte är att utgöra underlag för den ekonomiska politiken och bidra till debatten i ekonomisk-politiska frågor. En central uppgift är att analysera utmaningar och möjlig- heter för den svenska ekonomin på lång sikt genom att ge en samlad bedömning av den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. I betänkandet beskrivs den långsiktiga ekonomiska utvecklingen med hjälp av analyser från bl.a. bilagor till . Tidsperspektivet i analyserna varierar, men sträcker sig som längst , vilket också är utredningens huvudperspektiv. Ett antal frågeställningar som bedöms vara viktiga för den svenska ekonomins utveckling diskuteras. 1.1Långtidsutredningen analyserar förutsättningarna för tillväxt och välstånd har traditionellt varit inriktad på att beskriva möjligheterna att åstadkomma en god ekonomisk tillväxt. Ekonomisk tillväxt är grunden för ett bibehållet eller ökat materiellt välstånd men som mått på allmän livskvalitet har ekonomisk tillväxt stora begränsningar. I betänkandet används förändringstakten i bruttonationalprodukten (BNP) som mått på ekonomisk tillväxt. Något vedertaget mått på välstånd finns inte. I utredningen används begreppet välstånd när ett allmänt välbefinnande och livskvalitet avses, medan begreppet materiellt välstånd avser den del av välståndet som kan mätas med hjälp av BNP (se ruta).1 1 Begreppet välstånd har genom hela betänkandet denna betydelse medan ordet välfärd fungerar som samlingsnamn för de delvis eller helt skattefinansierade tjänster och de För att ett land ska ha en långsiktigt gynnsam ekonomisk utveckling krävs en kontinuerlig strukturomvandling där ekono- mins aktörer anpassar sig till nya förhållanden, vilket bl.a. leder till att föråldrade och ineffektiva verksamheter slås ut och ersätts av nya, mer effektiva. Att främja en sådan omvandlings-process är samhällsekonomiskt effektivt och bidrar till en välstånds- höjande användning av resurserna. Det är inte möjligt att i förväg veta vilka verksamheter som kommer att finnas kvar och vilka som ska läggas ner, men politiska beslut kan försvåra eller underlätta omvandlingsprocessen. analyserar ekonomins funktionssätt med ett brett perspektiv. Ett huvudtema är dock hur den ekonomiska politiken bör utformas för att främja en långsiktig ekonomisk utveckling med högt välstånd. Frågor som tas upp är hur väl arbetsmarknaden fungerar, hur strukturomvandlingen kan påverka och påverkas av produktivitetsförändringar, liksom frågor om fördelningen av välståndet och möjligheterna att finansiera de offentliga välfärdssystemen. Ekonomisk tillväxt används ofta som indikator på sociala framsteg och för att jämföra länders framgångar i olika avseenden. Med ekonomisk tillväxt avses förändringen i marknadsvärdet på varor och tjänster som tillverkas eller tillhandahålls inom en ekonomi . Det vanligaste sammanfattande måttet på värdet av producerade varor och tjänster i en ekonomi är BNP och ekonomisk tillväxt mäts därför vanligtvis som förändringstakten i BNP. Utform- ningen av de konceptuella och statistiska grunder som under- bygger BNP-måttet och de underliggande nationalräken- skaperna har utvecklats och det finns en internationell standard som möjliggör jämförelser mellan länder.2 transfereringar som stat, landsting och kommun tillhandahåller vid t.ex. sjukdom, arbetslöshet och ålderdom. 2 Lequiller och Blades (2014). Begreppet välstånd brukar beteckna det värde en individ får av att tillfredsställa sina preferenser. Det kan exempelvis handla om konsumtion av varor och tjänster men begreppet omfattar även annat, exempelvis hälsa, sociala relationer och yttrandefrihet. För att välståndet ska kunna tjäna som ett mått på välbefinnande i samhället krävs emellertid att individers välstånd kan aggregeras till grupp- eller samhällsnivå, vilket medför såväl teoretiska som praktiska svårigheter och det finns heller inget allmänt vedertaget mått på välstånd. I avsaknad av ett tillfredsställande mått på det samlade välståndet i samhället används i stället ofta BNP per capita. Eftersom BNP är ett mått på det totala värdet av producerade varor och tjänster i en ekonomi innebär en högre BNP-nivå, allt annat lika, att individers möjligheter att tillfredsställa sina preferenser ökar. Användandet av BNP som välståndsmått kan dock leda till både överskattning och underskattning av välståndet. Exempelvis kan BNP-tillväxt skapas genom att arbetskraften arbetar mer, men om det sker på bekostnad av fritid, vilket också värdesätts av människor, kan nettoeffekten på välståndet vara negativ. Ytterligare ett skäl till överskattning av BNP är att många naturresurser och ekosystemtjänster inte prissätts på marknader. Produktion som leder till skador på miljön bokförs därför som en ökning av BNP, åtminstone kortsiktigt. Varor och tjänster som bidrar till människors välstånd men som inte ingår i nationalräkenskaperna, exempelvis för att de produceras i en informell sektor eller i hemmet, bidrar däremot till att BNP underskattar välståndet. Välståndet kan också underskattas i samband med att en allt större del av människors konsumtion består av digitala tjänster, som lämnar ett relativt litet bidrag till nationalräkenskaperna i förhållande till de värden de genererar för individen. Detta är dock inte unikt för digitala tjänster, utan gäller all nytta som faller utanför betalnings- strömmarna, exempelvis de flesta naturupplevelser. Vilka begrepp och mått som används i beskrivningen av ekonomins utveckling har betydelse för vilka beslut som fattas – 3 Fleurbaey (2009). en reform som stärker BNP-tillväxten kan ha negativa effekter på välståndet. Det är därför viktigt att vara medveten om dessa måtts förtjänster och begränsningar, om de ska stödja utvecklingen mot ett ökat välstånd på lång sikt. 1.2Sverige har ett gott utgångsläge för att möta framtiden I riktas uppmärksamheten i huvudsak framåt, men i detta avsnitt tecknas även en bild av utgångsläget för som land. Syftet är inte att utvärdera den ekonomiska politik som har förts utan att ge en bild av utgångsläget. Utredningens övergripande bedömning är att utgångsläge är gott. Vid en internationell jämförelse ligger bra till på många samhällsområden som är viktiga . Ett sätt att jämföra levnadsstandard och ekonomins strukturella funktionssätt mellan länder är med hjälp av den s.k. välståndsligan. Välståndsligan jämför köpkrafts- justerade BNP per capita.4 låg 2014 på en åttondeplats i välståndsligan efter att ha klättrat uppåt . Vid slutet av nittiotalskrisen , låg som lägst på trettonde- plats bland . har dessutom i ett internationellt perspektiv en mycket jämn inkomstfördelning. Enligt bilaga 2 till ekonomiska vårproposition hade tillsammans med , och lägst inkomstskillnader bland EU:s medlemsländer 2012.5 uppgick statsskuld till av BNP. Därefter har det gjorts stora förändringar av det finanspolitiska ramverket.6 Statsskulden som andel av BNP har 4Köpkraftsjusterad BNP per capita är ett mycket grovt mått och skillnaderna mellan länder är ofta så små att det inte krävs särskilt stora förändringar för att placeringen ska påverkas. En högre placering behöver inte innebära ett högre välstånd i landet. Men om ett land trendmässigt förbättrar sin placering kan det indikera att man lyckas relativt väl med att anpassa ekonomin till strukturella förändringar. 2014/15:100. 6Det finanspolitiska ramverket är ett antal principer för finanspolitiken som även brukar benämnas budgetreglerna. Bland annat anger det finanspolitiska ramverket hur statsbudget ska se ut och hur besluten ska fattas i . minskat markant och uppgick av BNP. Enligt en underlagsrapport till Finanspolitiska rådets rapport finns det flera faktorer som anses ha bidragit till förbättringen av de svenska offentliga finanserna och det finns starka skäl att tro att det finanspolitiska ramverket utgjort ett viktigt bidrag.7 En viktig förklaring till att ramverket har fungerat väl är att det har haft ett brett politiskt stöd. I ett internationellt perspektiv framstår även det svenska företagsklimatet som gott. I index för kostnaderna att driva företag rankades på plats 8 av 189 länder rapport. Syftet med indexet är att försöka uppskatta och jämföra regelbördan för små och medelstor företag i olika länder.8 framstår i många avseenden som ett föregångsland på miljöområdet. Trots vårt kalla klimat hade 2012 de fjärde lägsta koldioxidutsläppen per capita i (se figur 1.1). En viktig förklaring till de låga koldioxidutsläppen i är att en stor del av elproduktionen utgörs av vatten-, kärn- och vindkraft, vilka är i det närmaste utsläppsfria. Även koldioxidskatt har spelat en viktig roll för de låga utsläppen. 7Molander och (2013). 8Världsbanken (2015a). 9De globala utsläppen påverkas också av utsläppsintensiteten i de varor som importeras till och exporteras från . Utöver klimatfrågans grundläggande globala karaktär pekar detta ytterligare på vikten av globala överenskommelser och global prissättning av koldioxid. Figur 1.1 Utsläpp av koldioxid i 2012 Källa: (2015). har kommit långt även när det gäller andra miljörelaterade problem. Såväl styrmedel som teknisk och organisatorisk utveckling har bidragit till att övriga luftburna utsläpp har minskat kraftigt. Vattendistribution och avfallshantering håller hög kvalitet, tillväxten i skogen har varit avsevärt större än avverkningen. kvarstår utmaningar på nästintill samtliga miljöområden, något som dessutom kan komma att förstärkas av klimatförändringarna. befolkning lever allt längre. Den förväntade livslängden i är för kvinnor och för män. I ett internationellt perspektiv innebär det tionde respektive elfte plats bland världens länder. som många lever är den ekonomiska standarden för personer relativt god både internationellt sett och jämfört med den svenska befolkningen som helhet. Enligt är de vård- och omsorgstjänster som tillhandahålls genom det allmänna välfärdssystemet en starkt bidragande faktor.10 10 (2013). Pensionssystemen i västvärlden har i allmänhet varit alltför generösa för att vara finansiellt uthålliga när medellivslängden ökat. Många länder har skjutit problemet framför sig, men var relativt tidigt ute med att reformera pensionssystemet. Konsultfirman genomför årliga bedömningar av världens pensionssystem på basis av finansiell uthållighet, täckningsgrad och hur robust systemet är.11 rapport hamnar på fjärde plats vid en jämförelse av 25 länders pensionssystem (se figur 1.2). Utformningen av pensionssystemet och övriga stöd till äldre kan dock leda till att andelen pensionärer med låg relativ ekonomisk standard ökar om inte pensionsåldern stiger med medellivslängden, se kapitel 5 för en mer ingående diskussion. Figur 1.2 Mercer Global Pensionindex Källa: Index-2015-Report-Web.pdf. Det svenska utbildningssystemet fungerar i många avseenden väl. Den genomsnittliga utbildningsnivån är hög och utbildnings- deltagandet är högt vid en internationell jämförelse. 11 Mercer Global Pension Index produceras gemensamt av Mercer och . nivån på färdigheter hos den vuxna befolkningen står sig bra. Enligt av vuxnas färdigheter tillhör de främsta länderna i och den absoluta toppen när det gäller problemlösning på dator.12 Den genomsnittliga färdighetsnivån i läsning har dock försämrats . Dessutom verkar resultatförsämringarna i PISA-undersökningen ha gett avtryck i resultaten för motsvarande åldersgrupper i PIAAC.13 Detta tyder på att de försämrade skolresultaten kan ha långsiktiga effekter på humankapitalbildningen. har i flera avseenden en av västvärldens bäst fungerande arbetsmarknader. Såväl arbetskraftsdeltagandet (81,) som sysselsättningsgraden (74,) var 2013 högst bland EU- länderna och i toppen bland (se figur 1.3). hade också den lägsta andelen långtidsarbetslösa inom EU. En stor och välutbildad arbetskraft har varit en viktig förutsättning för att göra den svenska ekonomin konkurrenskraftig. Allt fungerar dock inte väl på den svenska arbetsmarknaden. Arbetslösheten har varit över OECD-genomsnittet och skillnaden mellan inrikes och utrikes föddas ställning på arbetsmarknaden är bland de största i EU. Som framgått finns ett antal faktorer som talar för att även kommer att kunna hävda sig väl i den internationella konkurrensen. Utmaningen är att även framöver bevara styrkor och att använda dem på ett sätt som möjliggör ett långsiktigt högt välstånd för medborgarna. 12PIAAC (Programme for the International Assessment of Adult Competencies) genomfördes . PIAAC är en OECD-initierad studie vars syfte är att beskriva och jämföra grundläggande i läsning, räkning och problemlösning med dator hos den vuxna befolkningen (16–) i 23 länder. och deltog endast i de delar som avser läsning och räkning. 13PISA (Programme for International Student ) är en kunskapsmätning som genomförs av . I jämförs kunskapsnivån hos 15- åringar i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. I den senast redovisade mätningen (2012) deltog 65 länder. (I deltar , , som egna enheter). Figur 1.3 Sysselsättningsgrad 2013 i befolkningen 15-64 år Euro-19 EU-28 UK Nedeländerna Källa: Unemployment, employment, labour force and population of working age (15-64), Employment. 1.3Trender som påverkar den långsiktiga ekonomiska utvecklingen ska utgöra underlag vid utformningen av den ekonomiska politiken på lång sikt. Det är därför relevant att bedöma vilka trender som kan förväntas prägla utvecklingen . Utredningen har valt att särskilt lyfta fram fyra utvecklingstrender som förväntas ha betydelse för hur ekonomin och samhället utvecklas, nämligen den tekniska utvecklingen, den fortsatta internationaliseringen, den demografiska förändringen samt klimatåtaganden och klimatförändringar. I de följande avsnitten beskrivs dessa fyra utvecklingstrender översiktligt, en mer ingående beskrivning finns i kapitel 2. Därefter diskuteras hur trenderna påverkar dels varandra och dels den samlade efterfrågan i ekonomin. 1.3.1Teknisk utveckling utgör drivkraft för omvandling En viktig drivkraft för ekonomins omvandling är den tekniska utvecklingen. Nya arbeten tillkommer och andra försvinner i takt med att nya varor och tjänster ersätter gamla. som den tekniska utvecklingen kan skapa produktivitetsvinster i många sektorer kan den leda till stora utmaningar. Den tekniska utvecklingen förväntas även fortsättningsvis utöva ett starkt förändringstryck på öppna, digitaliserade och forskningsintensiva ekonomi. har varit en relativt framgångsrik nation när det gäller både informations- och kom- munikationsteknik (IKT) och bioteknik, vilket skapar möjligheter att även ta del av teknikutvecklingens framtida produktivitets- vinster. ställer teknikutvecklingen krav på omställning och flexibilitet, vilket kan komma att innebära utmaningar för både det svenska utbildningssystemet och den traditionella svenska arbetsmarknadsmodellen. Globalisering och internationalisering är begrepp som har många dimensioner. I en samhällsekonomisk kontext handlar det bl.a. om internationell handel, internationalisering av företagande och ägande, internationella flöden av människor, kapital och kunskap, internationella regelverk och global spridning av konsumtions- mönster. Internationaliseringen har en lång historia, under vilken perioder av ökad interaktion mellan ekonomier har avlösts av perioder präglade av större isolering. Det finns nu tecken som tyder på att den redan omfattande internationaliseringen successivt fortsätter att öka. Världshandeln har utvecklats snabbare än produktionen, inte minst eftersom nya snabbväxande ekonomier under kraftigt ökat sin handel. Också teknikutvecklingen bidrar till den ökande internationaliseringen, inte minst genom att sprida idéer, vilket talar för att trenden mot en allt mer integrerad världsekonomi förstärks. I samma riktning går den liberalisering av världshandeln som följer av de frihandels- avtal som har slutits och håller på att förhandlas. Andra viktiga faktorer som har gynnat en ökad världshandel under är kraftigt minskade transport-och kommunikations- kostnader. En ökande internationalisering är alltså en tydlig trend. Det finns dock vissa tecken på att den ekonomiska globaliseringen har mattats av något efter finanskrisen. I synnerhet bank- och finansmarknaderna har visat tecken på avglobalisering och en återgång till nationella marknader – där internationellt verkande banker har ökat sin lånegivning på hemmamarknaden – som riskreducerande lagstiftning går i en liknande riktning.14 De faktiska gränsöverskridande ekonomiska flödena förefaller emellertid vara på väg att återhämta sig (se figur 2.2). 1.3.3Demografiska förändringar ställer krav på anpassning Förändringar i befolkningens sammansättning har stor betydelse för såväl framtida tillväxt och produktivitetsutveckling som möjligheterna att finansiera de offentliga välfärdssystemen. Under de kommande decennierna förväntas en stor folkökning i . beräknas befolkning uppgå till 12,9 miljoner, en ökning från dagens nivå med mer än 3 miljoner. Tillväxttakten förväntas vara som störst , främst till följd av en fortsatt hög invandring. En tydlig demografisk förändring under de kommande decennierna i är den växande andelen äldre i befolkningen. Förskjutningen mot en större andel äldre är dock ännu tydligare i andra delar av världen.15 De demografiska förändringarna kommer att ha betydelse för arbetskraftens utveckling och därigenom kommer också förut- sättningarna för den ekonomiska utvecklingen att påverkas. Att allt fler i de mest yrkesaktiva och äldre åldrarna är födda utomlands kommer att ha betydelse för bl.a. arbetskraftsdeltagandet. Även den internationella demografiska utvecklingen kan påverka den svenska arbetskraften och arbetsmarknaden. I stora delar av världen minskar andelen av befolkningen , vilket innebär att konkurrensen om arbetskraft och kompetens förstärks på en allt mer internationaliserad arbetsmarknad. Den positiva trenden att vi lever allt längre leder till en högre försörjningsbörda för dem som arbetar. Dessutom kommer befolkning i allt större utsträckning att koncentreras till storstadsregionerna medan försörjningsbördan bedöms öka mest i de perifera delarna av landet. Detta i kombination med 14Jfr exempelvis van Bergeijk (2010) och van Rijckeghem och Weder di (2014). 15United Nations (2013) och SCB (2015a). att en allt större andel av befolkningen har utländsk bakgrund kommer att ställa krav på anpassning av ekonomin och välfärds- systemen. Anpassningskraven kommer att utgöra betydande utmaningar för den svenska ekonomin. 1.3.4Både klimatförändringar och klimatåtaganden ändrar förutsättningarna Liksom övriga utvecklingstrender påverkar klimatrelaterade åtaganden och förväntade klimatförändringar ekonomin genom samband som påverkar både produktivitet och efterfrågan. Klimatförändringar kopplade till utsläpp av växthusgaser väntas ge en lång rad effekter, varav många potentiellt allvarliga. I vilken utsträckning den globala ekonomin och enskilda nationer drabbas beror dock på många faktorer. Hit hör den internationella och den nationella klimatpolitikens utveckling och hur effektivt länder lyckas genomföra åtgärder som leder till minskade utsläpp. Utvecklingen samverkar också i hög grad med de andra trender som diskuteras i detta kapitel. Ett exempel är att klimatför- ändringarna påverkas av såväl den tekniska utvecklingen som den demografiska utvecklingen och internationaliseringen, som utvecklingen på alla dessa områden delvis kommer att bero på hur klimatet förändras. Jordens klimatreglerande system är mycket komplexa, vilket innebär stora osäkerheter om vilka effekter på väder, havsnivå, färskvattentillgång, biologisk mångfald, osv. som varje given temperaturökning innebär. Effekten på välstånd och ekonomisk utveckling beror dessutom på hur väl världens samhällen och ekonomier lyckas anpassa sig till förändringarna. Anpassning kommer i större eller mindre utsträckning att krävas i ekonomins samtliga sektorer. Energisystem kommer att utsättas för på- frestningar; förutsättningarna för jordbruk, skogsbruk och fiske förändras; bebyggelse, infrastruktur för transport, vatten- försörjning och avfallshantering kommer i större utsträckning att utsättas för översvämning, ras och erosion; människors och djurs hälsa kommer att påverkas av extrema väderhändelser och förändrad smittspridning. De direkta effekterna bedöms visserligen bli mindre i norra och än i många andra delar av världen, bl.a. södra , men de bedöms ändå bli betydande.16 De indirekta effekterna på ekonomin kan dessutom bli mycket omfattande, dels genom relativprisförändringar som påverkar import och export, dels genom effekter på det finansiella systemet (inklusive försäkringsbranschen). Det kan också komma att ske en ökad migration från områden där de direkta effekterna allvarligt försvårar människors tillvaro.17 De fyra ovan nämnda utvecklingstrenderna är sammanlänkade på en rad mer eller mindre komplexa sätt, både med varandra och med andra skeenden i ekonomin. En del av den demografiska trenden kan t.ex. ses som ett uttryck för en ökande internationalisering, som den allt högre medellivslängden i hög grad påverkats av den tekniska utvecklingen. Förändringar i efterfrågemönstret kan ha betydande effekter på en ekonomis struktur och funktionssätt och utgör en viktig drivkraft för strukturomvandling. Efterfrågan på olika varor och tjänster ändras , något som i hög grad påverkas av de fyra utvecklingstrenderna. På aggregerad nivå kan efterfråge- förändringar orsakas av exempelvis ändrade preferenser hos konsumenter, teknisk utveckling eller ändrad demografisk sammansättning. Under har efterfrågan på tjänster ökat i avancerade ekonomier. I ökade hushållens tjänste- konsumtion från till av hushållens totala konsumtionsutgifter mellan 1980 och 2013.18 Efterfrågan på tjänster påverkas av inkomstförändringar.