sou · H3B311 · 2015-02-23 00:00:00 — SSM konstaterar även att de efterfrågade delarna som inte ingår i miljö- 6Naturvårdsverket (2014), Svar från på underrättelse om plan för etablering av slutdeponi för danskt låg- och mellanaktivt radioaktivt avfall. (NV-04556-14). 7www.naturvardsverket.se/Stod-i-miljoarbetet/Remisser-och-Yttranden/Remisser/Svar-pa- remisser/Svar-pa-remiss-om-danskt-slutforvar-av-lag--och-medelaktivt-avfall/ (hämtad ). 8Ministeriet for sundhed og forebyggelse (2014), Plan og miljøvurdering for etablering af slutdepot for dansk lavog mellemaktiv affald. 9Rambøll (2014), Plan og miljøvurdering for etablering af slutdepot for dansk lavog mellemaktiv affald, Miljørapport. 10Naturvårdsverket (2015), svar på dansk plan för etablering av slutdeponi för låg- och mellanradioaktivt avfall. (NV-04556-14). Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder rapporten kommer att tillhandahållas i senare skeden av samrådet.11 anser att ansvariga myndigheter i bör rådgöra med svenska SSM och finska Strålsäkerhetscentralen (STUK) eftersom dessa myndigheter har stor erfarenhet av frågor gällande slutförvar.12 I liksom i har prövningen av det planerade slutförvaret för använt kärnbränsle dragit ut . Det finska arbets- och näringsministeriet (ANM) önskade att Strålsäkerhetscentralen (STUK) skulle lämna sitt utlåtande senast . meddelade STUK att de behöver cirka mer är planerat för att bedöma säkerheten för ansökan om tillstånd att uppföra en anläggning för inkapsling och slutförvaring av använt kärnbränsle. Anledningen till förseningen är att materialet i ansökan som Posiva Oy13 lämnade till STUK inte var komplett. Posiva har i stället lämnat in delar av materialet . Dessutom har bedömningen av det material som lämnats in tagit än vad STUK beräknat. presenterade STUK nya säkerhetskrav som ytterligare ökade behovet av kompletteringar, även detta har påverkat tidsplanen.14 Den franska lagstiftningen på området och den franska processen där bl. a. frivillighetsprincipen haft en central roll beskrevs i rådets kunskapslägesrapport 2012.15 har 58 reaktorer som producerar av landets el. Landet anses ligga i framkant med att hitta en lösning på 11SSM (2015), Remiss – Dansk plan för etablering av slutdeponi för danskt låg- och mellanaktivt avfall. (SSM2014-5566). 12Kärnavfallsrådets yttrande Samråd om plan och miljörapport för danskt slutförvar. (Dnr M1992:A/2015/1). 13Ansvarar för att ta fram en säker slutförvarsmetod för det finska använda kärnbränslet. Ägs av Teollisuuden Voima Oyj (TVO) och . 14Läs mer om den finska processen i SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick och på (hämtad ). 15SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012. Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder hanteringen av använt kärnbränsle. Det är det statligt ägda ANDRA (Agence Nationale pour la Gestion des Déchets Radioactifs) som ansvarar för kärnavfallshanteringen. Kärnavfallsproducenterna delfinansierar arbetet genom att alla som producerar kärnavfall avsätter medel till den framtida avfallshanteringen, som också finansieras av statliga subventioner. Lokaliseringsprocessen för ett slutförvar för långlivat drift- och rivningsavfall pågår. Efter att ha bjudit in 3115 tänkbara orter bestämde sig den franska regeringen för två orter; Auxon med en befolkning på 230 och Pars-lès-Chavanges med en befolkning på 75. Båda två ligger i Aube där redan två operativa slutförvarsanläggningar för kortlivat avfall finns. Båda orterna drog dock tillbaka intresseanmälan efter massiva protester från invånarna mot anläggningarna. skulle ett förvar på för långlivat lågaktivt avfall ha satts i drift. Projektet är avbrutet. Hög- och medelaktivt avfall samt använt kärnbränsle I kunskapslägesrapporten rapporterades att ANDRA har byggt en forskningsanläggning i i Meuse/i nordöstra och föreslagit en plats där man anser det lämpligt att bygga en slutförvarsanläggning. Vidare redovisades att en offentlig debatt om den licensansökan för uppförande av en slutförvarsanläggning som krävs enligt fransk lagstiftning planerades. Enligt planen skulle konstruktionen av slutförvarsanläggningen för hög- och medelaktivt aktivt avfall i påbörjas . Projektet för geologiskt djupförvar för hög- och medelaktivt avfall kallas Centre industriel de stockage géologique (Cigéo). Den totala lagringsvolymen där beräknas till . Där ska det avfall som genereras av de 58 reaktorerna som beräknas vara i drift , nya reaktorer samt historiskt avfall förvaras. Slutförvaringen planeras ske i geologiska lerformationer . Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder Liksom alla stora infrastrukturprojekt ska också detta projekt genomgå offentlig debatt i enlighet med fransk lagstiftning och Århuskonventionen. Processen för ett godkännande av ett geologiskt djupförvar startar med inlämnandet av tillståndsansökan. Ansökan ska bl.a. innehålla en konsekvensanalys, en preliminär säkerhetsrapport, riskhanterings- och säkerhetsanalys. Dessutom måste ANDRA visa att anläggningen uppfyller kraven på reversibilitet.16 Fransk lag ställer krav på återtagbarhet. Det innebär att avfallet ska kunna återtas under de första hundra åren för det fall framtida generationer hittar bättre sätt att hantera det. Statens beslut om tillstånd tas efter samråd med L'Autorité de sûreté nucléaire (ASN) och endast om dessa villkor är uppfyllda.17 är den offentliga debatten genomförd. De två första offentliga mötena tvingades man stoppa på grund av alltför högljudda protester och de resteranade mötena ställdes in. Debattperioden förlängdes och utökades med webdiskussioner och en konferens . Olika informationsverktyg har utvecklats av ANDRA såsom webbplatser, presskonferenser, trycksaker, utställningar, öppna hus och skolbesök, deltagande i mässor, annonser, etc. Den internationella hemsidan finns tillgänglig på franska, spanska och engelska eftersom den internationella synligheten är viktigt för ANDRA och för de berörda parterna.18 Resultaten av debatten offentliggjordes i februari 2014.19 Syftet med debatten var att informera allmänheten om projektet, ge allmänheten möjlighet att yttra sig och att ge underlag till beslutsfattaren (staten) inför beslutet om att påbörja byggandet av anläggningen.20 Efter offentliggörandet hade ANDRA på sig att meddela hur man avsåg att gå vidare med projektet. meddelande ANDRA sina avsikter att gå vidare med projektet . Ett beslut som även baseras på resultaten från Begreppet betyder möjlighet att ta ett eller flera steg tillbaka i planerings- och utvecklingsprocessen vid varje steg i programmet (se även SOU 2012:7, s. 84). 17http://professionnels.asn.fr/Installations-nucleaires/Dechets-radioactifs-et- demantelement/Projet-de-centre-de-stockage-Cigeo/Calendrier-et-la-procedure-d- autorisation (hämtad ). of the 14th Session of the Forum on Stakeholder Confidence (FSC), /RWM/FSC/M(2013)2, s. 10. 19www.andra.fr/andra-manche/index.php?id=actualite_3_3_1&art=5691 (hämtad ). 20ANDRA, Suites données par l'Andra au débat public sur le projet Cigéo. Se: /fr/calendrier-debat-public/suites-cigeo-debat-public (hämtad ). Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder studierna i det underjordiska laboratoriet i Meuse/. ANDRA aviserade att forskningen inom riskhanteringsområdet kommer att fortsätta i samarbete med avfallsproducenterna. Forskningen syftar till att uppnå en optimal hantering av radioaktivt avfall och reducera skadligheten och volymerna. 2015 påbörja anläggning på lokal nivå av elförsörjning, vägar och järnvägsspår samt vattenförsörjning 2020 påbörja konstruktionen av slutförvarsanläggningen 2025 start av den industriella pilotfasen 2029 förvaret tas i drift under förutsättning att tillstånd ges Enligt fransk lagstiftning betraktas inte använt kärnbränsle som avfall. Efter att det kylts i bassänger upparbetas det i La Hague. Det upparbetade förglasade använda kärnbränslet och medelaktivt långlivat avfall från upparbetningen mellanlagras nu vid upparbetningsanläggningen. 2.4Förbundsstaterna och och deras platsvalsprocesser och är båda förbundsstater som är uppbyggda av delstater (länder och kantoner). Delstaterna har visst självstyre men båda länderna har också regeringar på förbundsnivå.21 Det finns beslut om att avveckla kärnkraften, i och i . Slutförvaringen av det radioaktiva avfallet ska ske i djupa geologiska slutförvar i enlighet med . I båda länderna är processer i gång för att hitta lämpliga platser för slutförvaring av radioaktivt avfall. En lag om att finna en plats för att slutförvara högaktivt avfall och använt kärnbränsle antogs i och förberedelser för en platsvalsprocess pågår. 21 I och i Förbundsrådet. Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder I är en platsvalsprocess redan igång för att hitta platser för radioaktivt avfall och använt kärnbränsle. Det finns dessutom ett principbeslut om en godtagbar metod i . Här följer beskrivningar av läget i länderna som inte är heltäckande, läs mer på organisationernas webbplatser.22 Klassificering av radioaktivt avfall I skiljer man på värmealstrande avfall (högaktivt avfall och delvis medelaktivt avfall) och avfall med försumbar värmeutveckling (kortlivat låg- och medelaktivt avfall). planerar att slutförvara båda avfallskategorierna i djupa geologiska slutförvar. Liksom i anses använt kärnbränsle inte vara avfall innan det ligger i ett slutförvar. I denna text kommer dock den i vanligt förekommande uppdelningen att användas: dels högaktivt avfall och använt kärnbränsle, dels kortlivat låg- och medelaktivt avfall. De nio reaktorer som är i drift i kommer att stängas senast . Hanteringen av radioaktivt avfall regleras i grundlagen Basic (GG) och i Atomic Energy Act (AtG) , senast ändrad 2013.23 I står kärnkraftsföretagen för kostnaderna när det gäller att hantera allt radioaktivt avfall de skapar. Själva slutförvaringen av det radioaktiva avfallet och det använda kärnbränslet är dock ett federalt ansvar . Uppdelningen är att: 22Engelska namn används eftersom referenserna oftast hänvisar till de engelska versionerna av webbplatserna. 23Läs mer om lagar: /en/topics/nuclear-safety-radiological- protection/nuclear-safety/legal-provisions-technical-rules/constitution-and-laws/#c18651 (hämtad ). Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder Slutförvaring av allt radioaktivt avfall och använt kärnbränsle har staten det tekniska ansvaret för. Mellanlagring av radioaktivt avfall från kärntekniska anläggningar och det använda kärnbränslet har kärnkraftsindustrin både det tekniska och det finansiella ansvaret för.25 När det gäller slutförvaring finns en plats för låg- och medelaktivt avfall i Salzgitter.26 Staten ska även skapa ett slutförvar för högaktivt avfall och använt kärnbränsle. Därför antogs lagen om val av förvarsplats (The Site Selection / StandAG).27 2.5.2Delstater och federalt ansvar genom BMUB, BfE och BfS Förbundsstaten består av 16 delstater med betydande självstyre. Ansvaret för kärnsäkerhet och strålskydd är uppdelat mellan den nationella och delstaternas regeringar utifrån allmänna principer i den tyska grundlagen. ansvarar för lagstiftningen på förbundsnivå och delstatsregeringarna ansvarar för tillståndsgivning och tillsyn av kärnkraftverk och andra kärntekniska anläggningar i en öppen prövning- och samrådsprocess där flera aktörer är iblandade.28 ansvarar för kärnsäkerhet och strålskydd genom The Federal Ministry for the Environment, Nature Conservation, and Nuclear Safety, (BMUB).29 BMUB deltar vid tillståndsgivning och tillsyn av kärntekniska anläggningar och övervakar att delstaterna följer de federala lagarna.30 24Det är dock kärnkraftsindustrin som har det finansiella ansvaret SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick, s. 87 och på /en/repository-site-selection-process/financing/ (hämtad ). 25Läs mer i SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012, s. 64 ff., s. 87 och på: /en/transport/zwischenlager/einfuehrung.html (hämtad ). 26Konrads järnmalmsgruva håller på att byggas om. 27www.gesetze-im-internet.de/standag/index.html och /en/endlager/standortauswahl/standortauswahl_in_/standag (hämtade ). 28SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012, s. 64 ff. 29Das Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz, und Reaktorsicherheit (BMUB). 30SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012, s. 64 ff. Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder Under BMUB arbetar två oberoende myndigheter; den nyinrättade the Federal Office for the Regulation of (BfE)31 och the Federal Office for Radiation Protection (BfS)32. Federal Office for the Regulation of , BfE Myndigheten the Federal Office for the Regulation of (BfE) började sin verksamhet . Lagen om inrättandet av denna federala myndighet antogs i samband med att lagen om platsval antogs . BfE ska reglera platsvalsprocessen och de stödjer även BMUB i dess övriga verksamhet när det gäller slutförvaring av radioaktivt avfall.33 Federal Office for Radiation Protection, BfS Den tyska strålskyddsmyndigheten the Federal Office for Radiation Protection är dels expertorganisation och tillsynsmyndighet, dels projektutvecklare och ansvarig för att skapa och driva anläggningar för slutförvaring av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle. BfS medverkar i processen för licensiering av bland annat mellanlager (centrala och decentraliserade) och transporter av använt kärnbränsle. De ansvarar för två förvar och två förvarsprojekt. BfS förvar och förvarsprojekt är planen i att alla typer av radioaktivt avfall ska förvaras i djupa geologiska slutförvar. senare del förvarades låg- och medelaktivt avfall i de f.d. saltgruvorna Morsleben och . De är inte säkra som slutförvar och måste åtgärdas. I stället håller järnmalmsgruva på att byggas om till slutförvar för låg- och medelaktivt avfall.34 31Bundesamt für kerntechnische Entsorgung (BfE). 32Bundesamt für Strahlenschutz (BfS). 33www.bfe.bund.de/en/repository-site-selection-process/tasks-of-the-federal-office/ (hämtad ). 34Läs mer om BfS:s förvar och förvarsprojekt på: /en/endlager (hämtad ). Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder Förvar för låg- och medelaktivt avfall Den f.d. saltgruvan är i dåligt skick och kan kollapsa. ”” kom 2013 för att påskynda hämtningen av det radioaktiva avfallet och avvecklandet av förvaret. Den f.d. saltgruvan är under avveckling och håller på att återfyllas. Den f.d. järnmalmsgruvan håller på att omvandlas till ett slutförvar för kortlivat låg- och medelaktivt avfall.35 Ett tillstånd för verksamheten enligt modern kärnenergilagstiftning beviljades 2008. Projektet hade dock startat och ansökan lämnades in 1982. Planen som då fanns för att omvandla gruvan till slutförvar måste nu anpassas till den senaste tekniken och till den ändrade lagstiftningen, vilket gör att det kommer att ta än planerat. Enligt informationen i kunskapslägesrapporten förväntades slutförvaret att kunna tas i drift 201436, men det har blivit försenat och finns inget angivet slutdatum. Saltgruvan ansågs länge vara den plats där det högaktiva avfallet och det använda kärnbränslet skulle slutförvaras, vilket också nämns i kunskapslägesrapporten . Gruvan är varken ett licensierat slutförvar eller ett mellanlager och inget radioaktivt avfall har någonsin lagrats där När lagen om val av förvarsplats började gälla avstannade arbetet vid Gorleben. Platsen är dock inte utesluten från urvalsförfarandet utan kvar som en möjlig kandidat.37 2.5.3Mellanlager, kärnkraftsindustrins ansvar Det finns ett flertal olika mellanlager för kortlivat låg- och medelaktivt avfall. De behöriga myndigheterna i delstaten där lagringsanläggningen finns ansvarar för licensiering och tillsyn för dessa.38,39 35Troligtvis kommer avfallet från att flyttas hit. 36SOU 2012 :7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012, s. 89. 37www.bfs.de/en/endlager/einfuehrung.html och /language=de/6721/aktuelle-situation (hämtade ). 38www.bfs.de/en/transport/zwischenlager/dezentrale_zwischenlager/einfuehrung.html (hämtad ). Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder Kärnkraftsindustrin ansvarar för mellanlagring av sitt radioaktiva avfall och använt kärnbränsle. Industrins organisation for ()40 ansvarar för två centrala mellanlager, ett i Ahaus och ett i Gorleben41. Kärnkraftsoperatörerna ansvarar också för decentraliserade mellanlager som finns i anslutning till kärnkraftverken. Radioaktivt avfall från sjukvård, industri och forskning mellanlagras vid forskningsinstitutioner och i federala uppsamlingsdepåer som finns i delstaterna.42 2.5.4Platsvalsprocess för slutförvar av högaktivt avfall och använt kärnbränsle rekommenderade att använda geologiska saltformationer för slutförvaring av radioaktivt avfall och 1973 inleddes planer för ett nationellt slutförvar. 1976 ändrades Atomic Energy Act och den federala regeringen blev ansvarig för slutförvaring. är ansvarig genom strålskyddsmyndigheten (BfS) för att bygga och driva slutförvar för högaktivt avfall och använt kärnbränsle. BfS har arbetat för att processen att hitta en plats för ett slutförvar för använt kärnbränsle ska vara öppen på flera sätt. Flera olika grupper ska delta i beslutet för att få ett väl förankrat beslut. Flera platser ska undersökas för att hitta den säkraste. Flera typer av förvarskoncept ska undersökas utifrån den senaste tekniken. Andra material som kan vara lämpliga för ett slutförvar än salt är lerskiffer och kristallint berg. 39SOU 2012:7 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012, s. 67 f. 40Gesellschaft für Nuklear-Service mbH (GNS). Parter i GNS är bolagen: E.ON kärnkraft (), RWE (), EnBW dotterbolag kärnavfall företag (18,) och (5,). Läs mer om GNS: /language=en/24394 (hämtad ). 41Mellanlagret hör inte ihop BfS slutförvarsprojekt i Gorleben. 42För översikt av mellanlager för låg- och medelaktivt avfall (avfall med försumbar värmeutveckling) se: /en/transport/zwischenlager/zwl_vern_waerme.html (hämtad ). Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder Lagen om platsval (2013) – Site selection law kom och delstaterna överens om lagen om val av förvarsplats.43 Målet är att fastställa en plats i federal lag med ”bästa möjliga säkerhet” för ett slutförvar för högaktivt avfall och använt kärnbränsle. Beslutet om plats ska tas med nationellt samförstånd i samhället mellan förbundet, delstaterna och medborgarna. Platsvalsprocessen ska ske i etapper och med stegvisa beslut: Identifiering av regioner för platsvalet och utforskning av dem på ytan, utveckling av kriterier för krav på platserna, platsundersökningar både på ytan och under jord, urval och beslut för utforskning på ytan, djupgående undersökning, av bland annat geologi, avslutande jämförelse av platser och förslag på plats, samt beslut om plats. Beslutet om plats för slutförvar följs därefter av tillståndsförfarande för uppförande, drift och avveckling av förvaret.44 Nedan kommer en beskrivning av aktörerna och deras arbetsuppgifter 43Standortauswahlgesetz (StandAG). Läs mer om platsvalsprocessen: /language=de/17142/standortauswahl-verfahren och /en/endlager/standortauswahl (hämtade ). 44www.bundestag.de/bundestag/ausschuesse18/a16/standortauswahl och /en/endlager/standortauswahl/standortauswahl_in_/standag/oeffent lichkeit och /en/repository-site-selection-process/the-process/ (hämtade ). Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder I enlighet med lagen om val av förvarsplats har The Commission for high level waste disposal45 (kommissionen), arbetat . Kommissionen bereder hur processen för platsvalet ska gå till och planerar att överlämna sin slutrapport med rekommendationer till och parlamentet före juli 2016.46 Kommissionens deltagande består av företrädare för olika vetenskapliga- och samhällsgrupper samt medlemmar av länsstyrelserna och den tyska Förbundsdagen. Själva platsvalsprocessen kan börja när kommissionen har slutfört sitt arbete och det har fastställts i lag vilka kriterier som krävs för att kunna fatta ett beslut om plats.47 (BfS) är projektutvecklare. De leder sökandet efter platser och kommer sedan att bygga förvaret. BfE är tillsynsmyndighet och leder urvalsprocessen. sköter den tekniska övervakningen av både BfS och BFE. Innan kommissionen har avslutat sitt arbete fokuserar BfE på platsvalsprocessens finansiering. Därefter kommer de att ansvara för processen om hur valet av plats går till och de ska godkänna BfS geologiska undersökningar av en lämplig plats när processen är i gång.48 Parlamentet beslutar om alla viktiga steg i processen enligt lagen. Lagen kräver att allmänheten deltar och syftet är att få en bred acceptans för de aktuella besluten. 45Kommission Lagerung hoch radioaktiver Abfallstoffe. 46www.gesetze-im-internet.de/standag/3.html (hämtad ). 47www.endlagerung.de/language=de/18217/kommission-lagerung-hoch-radioaktiver- abfallstoffe-endlagerkommission (hämtad ). 48www.bfe.bund.de/en/standortauswahlverfahren/aufgaben-des-bundesamtes/ och /en/repository-site-selection-process/the-process/ (hämtade ). Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder Klassificering av radioaktivt avfall I delas det radioaktiva avfallet in i tre kategorier:49 •förglasat avfall från upparbetning av använt kärnbränsle 3.Kortlivat låg- och medelaktivt avfall I är fem reaktorer i drift, och planen är att de ska avvecklas , och inte ersättas av nya.50 Hanteringen av radioaktivt avfall regleras i lagen The Nuclear Energy Act (Kernenergiegesetz) och i förordningen the Nuclear Energy Ordinance (Kernenergieverordnung) . De började gälla 2005, och ersatte då Atomic Act från 1959.51 I beslutades att producenterna måste garantera att det radioaktiva avfallet kunde hanteras på ett säkert sätt för att de skulle få tillstånd att driva ett kärnkraftverk. Därmed blev det producenternas ansvar att ta hand om det radioaktiva avfall de skapade.52 Uppdelningen är följande: Kärnkraftsindustrin (reaktorinnehavarna) är ansvariga för att hantera använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från kärntekniska anläggningar. Staten är ansvarig för det radioaktiva avfallet från sjukvård, industri och forskning. 49Läs mer på: /en/topic/waste-management/ och /en/types.htm (hämtade ). 50www.bfe.admin.ch/themen/00526/00527/index.html?lang=en (hämtad ). 51www.nagra.ch/en/legalframework.htm (hämtad ). 52www.ensi.ch/en/waste-disposal/deep-geological-repository/regulatory-requirements/the- history-of-waste-management/ (hämtad ). Översiktlig lägesbeskrivning av slutförvarsplaner i andra länder Eftersom både kärnkraftsindustrin och staten är ansvariga för att hantera avfall bildade de tillsammans the National Cooperative for the Disposal of Radioactive (Nagra)1972.54 Nagra har ansvaret för att skapa och uppföra djupa geologiska slutförvar för alla kategorier av radioaktivt avfall som uppstår i både från kärnkraftverken och från användningen av radioaktiva ämnen inom sjukvård, industri och forskning. Nagra undersöker lämpliga platser för geologiska slutförvar och en platsvalsprocess är i gång. Efter att plats är vald kommer Nagra att lämna in ansökningar för de tillstånd som krävs och efter ett eventuellt tillstånd kommer de att uppföra och driva slutförvarsanläggningarna.55 Exempel på övriga uppgifter är att de inventerar allt radioaktivt avfall och att de ansvarar för forskningslaboratoriet Grimsel.56 2.6.3Det federala ansvaret DETEC, SFOE och Förbundsstaten består av 26 kantoner. , Transport, Energy and Communications (DETEC)57 ger licenser för kärnkraftverk, forskningsreaktorer och slutförvar för deponering av kärnavfall tillsammans med och parlamentet. The Swiss Federal Office of Energy (SFOE)58 förbereder dessa beslut om licenseringar och är en organisation underordnad DETEC. SFOE licensierar även transporter av kärnbränsle och radioaktivt avfall, samt ser till att de rättsliga bestämmelserna om avveckling av kärntekniska anläggningar följs.