sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — •continued support for the research networks should be tested in the forthcoming research bill, as should the possibilities of establishing a corresponding infrastructure for the applied arts and crafts. •the consequences of the introduction of tuition fees for the form and design educational programmes for students who are citizens of countries outside Economic Area should be investigated. for changes to the current legislation (Chapter 11) This chapter describes the current provisions of the Planning and Act, the Road , the Railways Act and the Environmental Code. In conjunction with the adoption of the Framtidsformer action plan, changes were made to the Planning and Act (1987:10), the Road (1971:948) and the Construction of Railways Act (1995:1649) with the introduction of the so-called “sections”. These sections enable publicsector procurers to make appropriate demands on aesthetic design at an early stage of the process. The Commission considers that the current provisions of the Environmental Code and the Planning and Act complement each other well. The Commission proposes that: •no changes be made to the relevant sections of the Road , the Railways Act and the Planning and Act, or to new provisions in the Environmental Code. •the Government should expand the appropriation for innovative construction to include all categories of housing construction. Funds should also be allocated for dissemination and implementation. Some of the investment subsidies for rental housing could appropriately be used for this purpose. •the Agency for a Designed Living Environment should be given a remit to do a cohesive follow-up of the changes to the relevant legislation that came into force in 1999 and that was subsequently altered when legislation in each sector was reviewed. Consequences of the proposals (Chapter 12) The economic consequence of establishing the Agency for a Designed Living Environment is cost neutral in the long term. The restructuring itself, however, can lead to costs for work at the Government Offices and involved authorities. The proposal to transfer the collections to a state-funded museum will require making a financial adjustment and reviewing the needs of the involved activities with regard to their premises. The Commission’s other proposals has no or only minor financial consequences in the form of increased costs. The new position of national architect proposed for is an unfunded reform which affects the surplus that repays to the state. The proposed fund for supporting development measures in architecture, form and design should be built up gradually and the financial consequences of the proposal need to be studied more closely. The Commission proposes that state agencies develop programmes for architecture, form and design, which can involve a new cost for those agencies that have not previously worked with such programmes. Implemented programmes can lead to cost savings. In general the proposals involve no direct effect on municipal self-government through legislation. No significant initial effects on the national level of employment are predicted. The Commission’s starting point is an inclusive and democratic society with equal access to good living environments. This comprises consequences in the form of the equal distribution to all inhabitants of social welfare benefits, access to health care, schooling, services, public spaces and digital services. A consequence of reinforcing this field would be to increase employment by means of more exports and stronger corporate development. In the long term the Commission’s proposals will contribute to increased health, equality, equitable distribution and democracy in the broad sense and will have positive consequences for the possibilities of achieving the integration policy objectives. 1Utredningens uppdrag och arbete Den gällande politiken för arkitektur, form och design antogs 1998 genom handlingsprogrammet Framtidsformer. beslutade regeringen att politiken för området ska ses över. Utredningen livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (Ku 2014:02) har enligt direktivet (dir. 2014:69) fått i uppdrag att göra en översyn av den nuvarande politiken för arkitektur, form och design och föreslå en ny politik på området. Syftet med uppdraget är att stärka arkitekturens, formens och designens värde och betydelse för individen, livsmiljön och den hållbara samhällsutvecklingen. Utredaren ska bland annat: •föreslå hur en ny politik för arkitektur, form och design kan utformas utifrån en bedömning av områdets framtida utmaningar och hur arkitektur, form och design kan få ett ökat genomslag inom berörda samhällsområden, •beskriva hur en politik för arkitektur, form och design utformats i några för relevanta länder och vilka lärdomar som kan dras för utformningen av en ny svensk politik för området, •analysera och föreslå insatser för att öka möjligheterna för berörda aktörer att utveckla samverkan och dialog, och •analysera de nationella målen för arkitektur-, form- och designpolitiken och vid behov föreslå nya mål. Utöver det ursprungliga uppdraget ska utredningen enligt tilläggsdirektiv (dir. 2015:24) också analysera och lämna förslag på hur Utredningens uppdrag och arbete arkitektur-, form- och designområdet i högre grad kan präglas av dialog och delaktighet samt bidra till en hållbar samhällsutveckling. Uppdraget ska redovisas i enlighet med ursprungsdirektivet. Kommittédirektivet återges i sin helhet i bilaga 1 och tilläggsdirektivet i bilaga 2. Utredningens arbete inleddes . Utredaren träffade aktörer på området och intressenter i utredningsarbetet , i samband med Almedalsveckan i . Delar av sekretariatet fanns på plats och var fullt bemannat . Utredningens expertgrupp representerar Kultur-, Närings-, Miljö- och energi-, Utbildnings-, Social- och Arbetsmarknadsdepartementen i . Totalt har utredningen haft tio möten med experterna. När det gäller andra utredningar och kommittéer har utredningen samrått med bland andra /15 (Ku 2014:01), Demokratiutredning (Ju 2014:112), Miljömålsberedningen (M 2010:04), (S 2014:07) och Sverigeförhandlingen (N 2014:04). Det har varit viktigt för utredningen att bedriva utredningsarbetet i dialog med olika aktörer på ett öppet sätt. Utredningen har därför haft tre olika referensgrupper och en kommunikation med omvärlden som har präglats av öppenhet och dialog. En förteckning över de personer som har utgjort referensgrupperna redovisas i bilaga 3. Referensgrupp 1 omfattar ledande personer som på olika sätt har lång erfarenhet av området, genom att de är verksamma inom kommuner, högskolor, intresseorganisationer och företag. Deltagarna i referensgruppen har haft sju möten med utredningen. Referensgrupp 2 representerar berörda myndigheter och branschorganisationer. Deltagarna i referensgruppen har träffat utredningen . Till referensgrupp 3 har vi bjudit in enskilda personer som vi bedömer har intressanta synpunkter på områdets utveckling och som på olika sätt deltar i debatten kring det område som Utredningens uppdrag och arbete Referensgruppen har träffat utredningen vid fem tillfällen. Utredningen har genomfört fyra nationella konferenser som har varit öppna och kostnadsfria för deltagarna. Konferenserna har genomförts i (), (), () och (). Totalt har fler än 500 personer deltagit i konferenserna, varav i 300 personer och 70 personer på var och en av de övriga orterna. i filmades och har lagts ut på utredningens webbplats, . Vi har också samlat berörda högskolor och representanter för forskning inom arkitektur, form och design. Utredningen har träffat ett stort antal andra intressenter på eget initiativ eller på intressenternas inbjudan och medverkat i ett tjugotal externa konferenser, seminarier och möten i hela landet. Olika organisationer och enskilda har kontaktat utredaren eller sekretariatet kring ämnen som rör utredningen och har i vissa fall lämnat förslag till åtgärder och insatser. Utredningen har yttrat sig till över promemorian Inordnande av Statens centrum för arkitektur och design i – en kraftsamling för konsten, arkitekturen och formen (Ku2015/01253K). Utredningen har lagt upp en webbplats, , där bland annat aktuella aktiviteter har redovisats i ett kalendarium. Utredningen har också ett aktivt instagramkonto, #gestaltadlivsmiljo som är möjligt för alla att följa. Förutom de inledande allmänna delarna med den särskilde utredarens förord och en sammanfattning på svenska respektive engelska, innehåller betänkandet en utvärdering av den gällande politiken på området (kapitel 2), resonemang kring språket och begreppen (kapitel 3), en presentation av perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningarna för området (kapitel 4), en redovisning av lärdomar från andra länder (kapitel 5), förslag till nya nationella mål för arkitektur-, form- och designpolitiken (kapitel 6), förslag till en ny myndighet (kapitel 7), beskrivning av det offentliga och Utredningens uppdrag och arbete förslag till insatser i en ny politik (kapitel 8), resonemang och förslag kring höjd kompetens inom offentlig upphandling (kapitel 9), förslag till insatser vad gäller kunskap, kompetens och samverkan (kapitel 10), en diskussion om behovet av förändringar av gällande lagstiftning (kapitel 11) och slutligen konsekvenser av förslagen (kapitel 12) samt bilagor. 2Politiken för arkitektur, form och design sedan Framtidsformer Utredningen ska analysera och beskriva hur arkitektur-, form- och designområdet har utvecklats och vilka resultat de offentliga insatserna på området har gett sedan det nuvarande handlingsprogrammet Framtidsformer trädde i kraft . 2.2Mål och innehåll i handlingsprogrammet Framtidsformer I propositionen Kulturpolitik (1996/97:3) bedömde regeringen att ett handlingsprogram och mål för arkitektur och formgivning skulle tas fram. delade regeringens bedömning när det gällde mål och åtgärder och efter behandling av propositionen tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppgift att bland annat utarbeta förslag till ett handlingsprogram (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). I arbetsgruppen ingick representanter för Kultur-, Utrikes-, Kommunikations-, Finans-, Utbildnings-, Inrikes-, Närings- och handelssamt Miljödepartementen. beslutade om Framtidsformer, ett handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). ställde sig positiv till att området arkitektur, formgivning och design skulle behandlas som en del av kulturpolitiken och beslutade att efter vissa formella ändringar anta föreslagna förändringar i väglagen (1971:948), (1987:10) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. Politiken för arkitektur, form och design sedan Framtidsformer Sex nationella mål för statens engagemang i arkitektur, formgivning och design formulerades i Framtidsformer: •Arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling. •Kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. •Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer ska tas till vara och förstärkas. •Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas. •Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande ska på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. •Svensk arkitektur, formgivning och design ska utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. I propositionen beskrivs ett brett område med stora möjligheter. Arkitektur, form och design beskrivs som en del av kulturen och omfattar stadsbyggnadskonst, landskapsarkitektur, byggnadskonst, inredning och utformning av föremål. Bebyggelse, byggnader och föremål utformas för att användas. Kvalitativ arkitektur, form och design ska möta våra behov och vägleda brukaren i användningen av miljön eller produkten. Enligt propositionen har god arkitektur, form och design lång livslängd, bygger på en hög social medvetenhet och genomförs med ”insikt om människors behov av en god livsmiljö och vilja att vara med och påverka den”. Sammanvägningen av ”funktion, brukbarhet, hushållning med naturresurser, god gestaltning, för ändamålet anpassad teknik och kostnadseffektivitet” resulterar i god arkitektur, formgivning och design. Estetik kopplas till den fysiska gestaltningen, den estetiska utformningen påvisar objektets egenskaper, om hur det är konstruerat och hur det fungerar. I propositionen beskrivs vidare hur hög kvalitet i den estetiska utformningen ökar livslängden och bruksvärdet. För hållbarheten i den byggda miljön är drift- och underhållsaspekterna viktiga. Ny bebyggelse ska förhålla sig till den befintliga och samspelet mellan Politiken för arkitektur, form och design sedan Framtidsformer det nya och det gamla i omgivningen understryks. Att bevara och förvalta det byggda kulturarvet är därför av vikt men utesluter inte nyskapande. Vackra och välfungerade produkter har enligt propositionen en beständighet och bidrar på så sätt till en bättre resurshushållning. Näringslivet kan stärkas genom en ökad användning av form och design. Företag med en välutvecklad designanvändning har lättare att klara sig i den internationella konkurrensen. Design kan användas för användarorientering och metodutveckling som gör det möjligt att anpassa miljöer och produkter till olika gruppers behov. Härigenom öppnas möjligheter för en bättre produktutvecklingsprocess, för att identifiera potentiella marknader och stärka företagens profil. Formgivare och designer ska därför redan i sin utbildning få kunskaper i ekonomi och marknadsföring. Den offentliga sektorn ska vara förebildlig och visa goda exempel. I propositionen pekas på att myndigheter som bygger och förvaltar ska ha program för hur de arkitektoniska och gestaltningsmässiga aspekterna kan främjas. En offentlig debatt om hur arkitektur, form och design påverkar människornas vardagsliv kan inverka positivt i kvalitetsarbetet. Dialogen ska involvera stat, kommun, landsting, utbildningsväsende, folkbildning, näringsliv, medier och enskilda. Förebildligheten innebär i propositionen att utövare och andra aktörer inom området måste ha kunskap om kvalitet och intresse för att åstadkomma den. För att de estetiska värdena ska få större genomslag i samhället måste även andra yrkesområden få kännedom om arkitektur, form och design. Samverkan mellan olika utbildningar bör därför intensifieras. Kunskapsutvecklingen är inte enbart nationell utan påverkas också av vad som sker utomlands. Svensk arkitektur, form och design ska kunna påverkas av internationella impulser för att vidareutvecklas. Regeringen lämnade 2003 en skrivelse (skr. 2002/03:129) till om hur arbetet med arkitektur, form och design hade bedrivits –talet. I skrivelsen redovisades en bedömning av insatserna och inriktningen på det fortsatta arbetet. Politiken för arkitektur, form och design sedan Framtidsformer Regeringen konstaterade att en positiv utveckling hade ägt rum inom området efter införandet av de nationella arkitektur- och formpolitiska målen 1998 samt efter riksdagsbeslutet om handlingsprogrammet Framtidsformer. Framtidsformer ledde till en stor mängd insatser där en viktig punkt handlade om det offentliga som förebildligt i att beställa och förvalta kvalitativ arkitektur och design. Detta kom främst till uttryck inom statliga myndigheter och kommuner som genomförde insatser inom området. Nedan beskrivs några av de insatser som genomfördes efter det att Framtidsformer hade antagits. fick i uppdrag att initiera ett samarbete och erfarenhetsutbyte mellan de fastighetsförvaltande myndigheterna , , , och . Uppdraget ledde till att Samverkansforum för statliga byggherrar och förvaltare bildades . Samverkansforum är inriktat på att statligt byggande och förvaltning ska vara ett statligt föredöme när det gäller effektivisering av resurser och kompetensutveckling. ingår , , , , , , , och i Samverkansforum. Samarbetet bygger på erfarenhetsåterföring och rör allt från teknikutveckling och upphandling till arkitektur och hållbar utveckling. I Framtidsformer framhålls statliga myndigheters förebildlighet i att införa kvalitetsprogram. fick regeringens uppdrag att i en lägesrapport redovisa hur arbetet med arkitektoniska kvalitetsfrågor bedrevs. Det resulterade i skriften Vackrare väg – arkitektoniska kvalitetsfrågor i väghållningen.1 Efter Framtidsformer fick en rad myndigheter, bland annat , , och regeringens uppdrag att ta fram kvalitetsprogram, med ett positivt resultat. inrättade tjänsten chefsarkitekt och hade redan tidigare, 1998, instiftat ett arkitekturpris. Hos skrevs gestaltning och estetik in i en handbok om planeringsprocessen. pekade på arkitekturens vikt för ”imageskapande hos kunder” och tog därför fram ett kvalitets- 1 publikation 1997:88. Politiken för arkitektur, form och design sedan Framtidsformer program för sin verksamhet. Inom ramen för detta program tillsatte ett råd för arkitektur och form. I Framtidsformer togs vidare initiativ till att skapa kvalitetsprogram för egna lokaler. Som ett resultat av det publicerades policyn Information för politiker i för inredning av offentliga rum . grundades föreningen för byggkvalitet (BQR), med syfte att få bygg- och fastighetsbranschen att satsa på hög kvalitet i byggda miljöer, till exempel bostäder, vägar, skolor, kontor och andra offentliga byggnader. BQR var ett resultat av regeringens uppdrag till , , , och att verka för ett mer systematiskt kvalitetsarbete på byggområdet och i förvaltningen av byggnadsverk. gick BQR och Byggsektorns Innovationscentrum ihop och bildade IQ Samhällsbyggnad som ska vara nod och katalysator för forskning, innovation och kvalitetsutveckling inom samhällsbyggande. Ett annat exempel på initiativ för kvalitetsarbete inom byggområdet är regeringens tillsättning av (dir. 2002:24) Kommissionens uppdrag var att föreslå åtgärder som främjar konkurrensen och motverkar konkurrensbegränsande beteenden samt användning av svart arbetskraft och kartellbildning inom bygg- och anläggningssektorn. Resultatet av kommissionens arbete redovisades 2002 i betänkandet Skärpning gubbar! Om konkurrensen, kvaliteten, kostnaderna och kompetensen i byggsektorn (SOU 2002:115). I en uppföljning av betänkandet som Statskontoret publicerade 2009, gubbar? En uppföljning av betänkande, (2009:6), är det dock tydligt att många av problemen inom byggindustrin kvarstår. I uppföljningen beskrivs att förslag inte har lett till någon varaktig eller genomgripande förändring av sektorns arbetssätt eller attityder. Statskontoret konstaterar också att antalet byggfel inte ser ut att ha minskat. I Framtidsformer pekas på vikten av att ta hand om det befintliga och att vårda kulturhistoriska värden. , i samarbete med dåvarande , och Politiken för arkitektur, form och design sedan Framtidsformer , gavs i uppdrag att ta fram en handledning, Hur bra hus blir till och förvaltas.2 Här beskrivs hur en byggherre ska agera för att uppnå hög arkitektonisk kvalitet vid ombyggnad, nybyggnad och förvaltning. Bokens målgrupp är såväl den statliga sektorn som den del av näringslivet som arbetar med fastighetsförvaltning och byggande. hade inrättat Helgopriset för att premiera det bästa arkitektoniska tillägget till kulturhistoriskt värdefulla byggnader. –2001 tillfördes särskilda medel om totalt för att tillsammans med länsstyrelserna i , och genomföra projektet och kulturmiljö. Arbetet har därefter integrerats i ordinarie verksamhet. Förebildligheten var också i fokus på lokal nivå där landets kommuner skulle verka för ”en estetisk tilltalande stads- och landskapsmiljö” och uppmanades att skapa lokala kvalitetsprogram för arkitektur. Även länsstyrelserna fick i regleringsbreven för budgetåren 2000 och 2001 i uppdrag att medverka till en utveckling där arkitektoniska kvaliteter prioriteras. Internationalisering var en viktig punkt i Framtidsformer. genomförde projektet inom IASPIS, Bildkonstnärsfondens internationella program. Med en budget på sammanlagt genomfördes seminarier och föreläsningar, workshops, publikationer, utställningar och möten för att utveckla konsthantverkarnas internationella kontakter. Ett flertal tillgänglighetssatsningar har genomförts sedan Framtidsformer. Dåvarande Neurologiskt (), genomförde med medel från Allmänna arvsfonden ett treårigt utbildningsprojekt med start , Ytterligare ett projekt, Design för , inleddes med i bidrag från Allmänna arvsfonden. Bakom projektet stod Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID), dåvarande Handisam och Handikappförbunden (HSO). 2 , (red), , 2000. Politiken för arkitektur, form och design sedan Framtidsformer Design för näringslivets utveckling I Framtidsformer konstateras att det svenska näringslivet i större utsträckning bör använda formgivning och design för att stärka sin konkurrenskraft. Föreningen och lämnade 2002 ett förslag på ett nationellt designprogram, ger omtanken form. Bakom programmet stod också , , , , , Kungl. () och gruppen Framtid för svensk industri. beviljade regeringen ett bidrag om till delfinansiering av ett nationellt program som fick namnet Design som utvecklingskraft för näringsliv och offentlig verksamhet. Det nationella programmet pågick med en sammanlagd budget på . I utvärderingen konstaterades att satsningen hade varit framgångsrik för näringslivsutvecklingen samt att den hade resulterat i jobbskapande och verkat positivt på de medverkande företagens omsättning.3 Kunskapsuppbyggnad hos områdets berörda aktörer är en grundläggande förutsättning för utveckling enligt Framtidsformer. För att öka kunskapsspridningen om god arkitektur, formgivning och design organiserades 2001 Arkitekturåret och fick medel för att stärka den offentliga debatten. Under ledning av fick 44 myndigheter i uppdrag att genomföra aktiviteter . Dessutom inbjöds landets alla kommuner, landsting och länsstyrelser, samt ytterligare cirka 125 andra myndigheter, bolag och stiftelser att medverka. I samband med Arkitekturåret tog fram en informationsskrift som baserades på Framtidsformers innehåll och syftade till att skapa en bredare kännedom om handlingsprogrammet.4 hade stor betydelse för att sprida kunskapen om Framtidsformer. 3Design som utvecklingskraft I & II, 2006, professor . 4Framtidsformer: handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design, 2001, . Politiken för arkitektur, form och design sedan Framtidsformer Propositionen vidareutvecklades i skriften med argumentation för vikten av arkitektur, form och design. understryker i skriften att kunskaper om arkitektur, form och design är en demokratifråga. Estetiska dimensioner finns i allt vi skapar oavsett om vi är medvetna om det eller inte. Här pekas på skönhet som ett hållbarhetsverktyg och ett grundläggande värde som talar till våra sinnen. Omsorgsfullt utformade föremål och byggnader har en längre hållbarhet. Skriften illustreras av ett bildmaterial där majoriteten av objekten är samtida med programmet. Bilderna visar kvalitativ arkitektur, form och design som är funktionell, anpassad till brukarna och vägleder dem i hur miljön eller produkten ska användas. efter Arkitekturåret genomfördes kampanjen , som en del av den treåriga satsningen Design som utvecklingskraft för näringsliv och offentlig verksamhet. Sammanlagt 150 myndigheter, stiftelser och bolag fick i uppdrag av regeringen att medverka i Designåret med målet att så många som möjligt skulle utveckla sin användning av, intresse för och kunskap om design. Svensk Form hade uppdraget att genomföra kampanjen. Det går att konstatera att båda temaåren genomfördes med en omfattande kommunikationsinsats och var ambitiösa kraftsamlingar för sina områden. Insatser som initierades under Arkitekturåret och Designåret ledde till ett stort antal utvecklingsprojekt som i flera fall fick lång verkningskraft. Rådet för arkitektur, form och design Regeringen beslutade att tillsätta Rådet för arkitektur, form och design (dir. 2004:24).