sou · H2B388 · 2015-01-01 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2014. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade (Dir.2012:68) att tillsätta en parlamentarisk kommitté för att utreda, analysera och bedöma hel- heten av och behoven inom luftförsvaret tiden . Mot bakgrund av detta beslut förordnade chefen för departementet, statsrådet , före detta kommunalrådet (M) som ordförande i kom- mittén. Som ledamöter i kommittén förordnades riksdagsledamoten (M), förbundsordförande (C), riksdagsledamoten (M), riksdagsledamoten (SD), riksdagsledamoten (S), riksdags- ledamoten (KD), före detta riksdagsledamoten (MP), riksdagsledamoten (S), riksdagsledamoten (S), före detta riksdags- ledamoten (V) samt före detta riksdagsledamoten (FP). I hennes ställe förordnades före detta riksdagsledamoten (V). I hans ställe förordnades den säkerhetspolitiske rådgivaren (SD). I hans ställe förordnades riksdagsledamoten (MP). Som sakkunniga åt kommittén förordnades kanslirådet och kanslirådet . I hans ställe förordnades departementssekreteraren . Som experter åt kommittén förordnades chefen för systemledning , förste forskaren , forskningsledaren , överstelöjtnanten , överstelöjtnanten , analytikern samt tillförordnade tekniska direk- tören . Som sekreterare åt kommittén anställdes forskningsledaren och an- ställdes forskningsledaren . Kommittén överlämnade delbetänkandet – Omvärldsbeskrivningar (SOU2013:86), . Samråd, i form av redovisning och dialog avseende utkast till slutbetänkande, har skett med Försvarsmakten, rielverk och . Kommittén, som antagit namnet , överlämnar härmed slutbetänkandet (SOU2014:88). har lämnat ett särskilt yttrade. Kommittén uppdrag är därmed slutfört. Kommitténs uppdrag och arbete .................................. Analys av uppgift ..................................................................... Definitioner och avgränsningar ................................... Metod i stort ................................................................. Betänkandets disposition och läsanvisning ............................ Luftmakt och framtida luftoperationer .......................... Luftmakt och luftoperationer ................................................. 2.2.3 Luftoperationers framväxt sedan ............. Omvärldsuppfattning – sensorsystem ........................ Stridsflygfunktionen, inkl. sensorer, Sensorfunktionen – stril............................................... Förmågeutvecklingen i norra ..................................... Inledning och sammanställning................................... 3.4.2 Regionalt innehav och utveckling ............................... Utveckling av teknisk förmåga.................................... Systemlivslängd och livstidsförlängning av flygplan .......... Teknisk och taktisk interoperabilitet ................................... Informationsteknologi och telekommunikation, 4.5.5 Smygteknik i förhållande till sensorutvecklingen..... 4.5.6 Obemannade och autonoma system ......................... 4.5.7 Sensorteknik – inklusive sensorfusion ...................... 4.5.8 Materialteknik – inklusive nanoteknik ...................... Kognition / Beslutsfattning ....................................... Utveckling avseende samarbeten i , 5.2Allmänna säkerhetspolitiska utgångspunkter med avseende på internationella samarbeten................................ 5.3Utvecklingen av säkerhets- och 5.3.1 EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) ........................................................................ 5.3.2 Det nordiska säkerhets- och försvarspolitiska Partnerskapet med Nato ............................................ 5.3.4 Regionala samarbeten i olika konstellationer ........... 5.4Utveckling av internationellt krishanteringssamarbete, snabbinsatsförband och deltagande i operationer............... 5.4.3 Internationella insatser under Natos ledning ........... 5.5Utveckling av fredstida militärt samarbete och militär förmågeutveckling, inklusive övnings- och 5.5.1 Gemensamma övningar och utbildningar 5.6Förmågan att kunna ge och ta emot militärt stöd i samverkan med andra länder, inklusive 5.7Internationell rätt och normbildning på områden med särskild relevans för luftförsvaret ......................................... Obemannade respektive autonoma/automatiska Försvarsindustri i , och globalt .............. 6.2Internationell försvarsindustri verksam inom 6.2.3 Förmåga att utveckla och producera avancerade 6.2.4 Förmåga att utveckla och producera avancerade robotsystem för luftförsvarsområdet........................ 6.2.5Förmåga att utveckla och producera avancerade sensorer och ledningssystem för 6.2.6Förmåga att utveckla och producera avancerade fjärrstyrda obemannade farkoster för 6.3Förutsättningar för svenskt samarbete och strategisk partnerskap inom försvarsindustrin – med fokus på Analys av förmågealternativ ....................................... Omvärldsutveckling och scenarier........................................ Spel och analys ....................................................................... Luftstridskrafternas funktioner – intressanta 1A – enskilt under kris ................ 1C – med stormakt under krig.... 1D – med flera stater under 2A – med liten stat under 3A – med flera stater under 3B – med flera stater under Okonventionell angripare 4A – enskilt i 7.3.10 Okonventionell angripare 4B – med liten stat i fredstid ............................................................... Militärstrategisk inriktning och operativa idéer................... 8.3.1Militärstrategisk inriktning A – ska kunna agera enskilt vid väpnat angrepp, utan militärt stöd från andra ............................................................ Militärstrategisk inriktning B – agerar tillsammans med andra vid väpnat angrepp............... Militärstrategisk inriktning C – avvärjer hot mot fred och säkerhet, där kriser uppstår .......... 8.3.4 Militärstrategisk inriktning D – agerar integrerat med andra med expeditionär förmåga ..... Militärstrategisk inriktning E – har ett 8.4.1 Operativ idé – Områdesförsvar enskilt..................... 8.4.2 Operativ idé – Områdesförsvar med andra .............. 8.4.3 Operativ idé – Djupförsvar enskilt ........................... 8.4.4 Operativ idé – Djupförsvar med andra ..................... 8.4.5 Operativ idé – Skalförsvar enskilt ............................. 8.4.6 Operativ idé – Skalförsvar med andra ....................... 8.5.1 Val av militärstrategisk inriktning och operativ 8.5.2 Struktur 1 – Områdesförsvar enskilt ........................ 8.5.3 Struktur 2 – Områdesförsvar tillsammans med 8.5.4 Struktur 3 – Djupförsvar tillsammans med andra .... Realiserbarhetsprövning av luftförsvarstrukturer ............... Val av områden ...................................................................... Kommitténs överväganden och bedömanden...................... Mål för Luftförsvaret 2040 ........................................ Mål för luftförsvaret 2040 ..................................................... En säker och tillräcklig satsning på FoU.............................. Airborne Command and Control Airborn Surveillance and Control Baltic Regional Training Event The Convention on certain Conventional Weapons On the Peaceful Uses Dirty, Dull and Dangerous Digital Audio Broadcasting, Digital Video Försvarsmaktens Doktrin för LuftOperationer EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik Haagkoden mot spridningen av ballistiska missiler Integrated Command and Control Infra-Red Search and Track Intelligence, Surveillance and Reconnaissance Joint Ait-to Surface Standoff Missile Joint Direct Attack Munition Measurement And Signal INTelligence RPAS anti-kollosionssystem i civilt luftrum Multidimensional Integrated Stabilization Mission Myndigheten för Samhällsskydd och Beredskap Missilteknologikontrollregimen för att förhindra spridning av missiler, Nato Combined Joint Task Force Organisationen för Säkerhet och Samarbete i Rockets, Artillery and Mortars SWEdish Command and Control Information. Föreliggande slutbetänkande är en redovisning av genomfört arbete inom , vilket är det namn som kommittén har antagit. Kommittén lämnade ett delbetänkande , som i huvudsak beskrev analys av uppgift, metod och vad som varit en viktig utgångpunkt för det fortsatta arbetet; omvärlds- beskrivningarna. Enligt direktivet ska kommittén utreda, analysera och bedöma hel- heten av och behoven inom luftförsvaret tiden . analysera den framtida utvecklingen avseende teknik, taktik, förmågeutveckling m.m., bedöma framtida operativa behov och förmågekrav samt föreslå mål för luftförsvaret bortom 2040. Resultatet från utredningen ska kunna utgöra ett underlag för en långsiktig strategi för vilka förmågor som behöver inom området. Kommittén ska i sitt arbete utgå från en i huvudsak bi- behållen ekonomisk ambitionsnivå för luftförsvaret. Utredningen omfattar luftstridskrafter som bedriver luftoperatio- ner, vilket innefattar luftförsvarsoperationer. Med luftstridskrafter avses här flygstridskrafter och de luftvärnssystem som ingår i luft- operationerna. Det innebär att luftvärn för förbands egenskydd inte ingår i det studerade luftvärnet. Transportflyg omfattas inte av utredningen, enligt direktiv. Kommittén har valt att inte inbegripa helikopterförband i utred- ningen med hänsyn till att dessa system bedöms bidra till luft- operationerna endast i liten omfattning. Eftersom studietidpunkten ligger så långt fram i tiden är det inte rimligt att försöka sig på prognoser om den säkerhetspolitiska utvecklingen och det därav följande behovet av luftstridskrafter. Kommittén har dock bedömt det vara nödvändigt att studera alternativa omvärldsutvecklingar som ställer olika krav på luft- stridskrafterna för att se vad konsekvenserna av olika inriktningar innebär. Kommittén har använt en förmågebaserad arbetsmetod, under den senare delen av arbetet, för att ta fram mål för luftstrids- krafterna. Det innebär i korthet att planera under osäkerhet och tillämpa ett modulbaserat arbetssätt. Kommitténs förmågebaserade planering innebär att ta fram de (viktigaste) förmågekrav som vi ser kan ställas på framtida luftstridskrafterna. De därav följande kraven på luftstridskrafternas funktioner; flyg, bas, stril (ledning och sensor) och luftvärn samt gränsytor mot övriga Försvarsmakten och det civila samhället sammanställs. Sedan kan olika förmåge- alternativ tas fram. Ett förmågealternativ är en intressant kombination av luftstridskrafternas funktioner. Dessa är delvis abstrakta, men möjliga att översiktligt värdera. Utifrån militärstrategiska koncept och operativa idéer skapar vi sedan luftförsvarsstrukturer som ryms inom den ekonomiska ramen, en ekonomiskt bibehållen ambitionsnivå. En luftförsvars- struktur är en beskrivning av luftstridskrafterna som gör det möj- ligt att uppskatta såväl ekonomisk uppoffring, som hur strukturen bedöms lösa de uppgifter som kan ställas. Slutligen redovisar vi resultatet av strukturarbetet, vilket till- sammans med övrigt underlag används för att beskriva mål för luftförsvaret bortom 2040. Kommittén har med utgångspunkt från genomfört arbete, inklusive analys och värderingar av förmågealternativ och strukturer, valt ut ett antal särskilda områden där kommittén vill markera en upp- fattning och eller göra bedömningar. Det är 15 områden som kom- mittén bedömer vara väsentliga för de svenska luftstridskarafternas och luftförsvarets framtid. Dessa områden, som inte är angivna i någon prioritetsordning, Cyberförsvar och offensiv cyberförmåga Försvar mot ballistiska robotar och kryssningsrobotar Automatisering och människan i luftförsvarssystemet Forskning och Utveckling (FoU) Mål för luftförsvaret 2040 Under strukturarbetet har kommittén konstaterat att en luftför- svarstruktur som på ett rimligt sätt kan uppfylla de krav på operativ förmåga som kan ställas inom ramen för försvar mot ett väpnat an- grepp, under de förhållanden som kommittén studerat, enligt kom- mitténs mening inte kan uppfyllas inom bibehållen ekonomisk ambitionsnivå. En sådan luftförsvarsstruktur ligger väsentligt över en bibehållen ekonomisk ambitionsnivå. Kommittén bedömer att det bör finnas en grundläggande luft- försvarsförmåga av detta slag, oavsett val av militärstrategisk inrikt- ning och operativ idé enligt vad som studerats inom ramen för be- tänkandet, ifall ett väpnat angrepp ska kunna mötas på ett rimligt sätt. En mindre, men enligt kommitténs mening, avvägd och ekono- miskt realiserbar luftförsvarsstruktur bedöms kunna lösa uppgifter främst inom ramen för territoriell integritet, om än med vissa be- gränsningar. Uppgifterna handlar då bland annat om att upptäcka och avvisa flygfarkoster som kränker svenskt luftrum. En sådan struktur bör utgöra grund, och målsättning för luftstridskrafterna, för att kunna öka försvarsförmågan, om så beslutas. Man bör då vara medveten om att full effekt av sådana beslut kan ut- vecklas först efter 10–. En sådan struktur är dessutom flexibel inför olika samverkansformer för det militära försvaret. Även i den mindre strukturen bedöms luftstridskrafterna kunna delta i internationell krishantering, med lämpliga förband, i upp- gifter där de svenska förbanden kan bidra till den sammanlagda efterfrågande effekten. Under spel och analys har konstaterats att Försvarsmakten, inklusive luftstridskrafterna, är beroende av ett robust och funge- rande samhälle, även under kris och krig. Luftstridskrafterna och luftförsvaret verkar inte åtskilt från samhället i övrigt, vare sig under fred, kris eller krig. Eftersom det råder osäkerhet vilken ekonomisk ram som råder 2040, anser kommittén att det är värdefullt att för sina upp- dragsgivare beskriva vilken väg mot en, i kommitténs mening, avvägd struktur som dagens luftstridskrafter bör ta. Operativa och ekonomiska avvägningar kring försvarsmaktens uppgifter och re- surser torde ske efter hand hela vägen fram till studietidpunkten . Kommittén har studerat ett antal områden inom luftförsvaret som interagerar på ett komplicerat sätt. Kommittén har därför valt att ur kapitel 9 Överväganden, lyfta fram ett antal förslag till utveckling av luftstridskrafterna som underlättar att successivt nå en förbättrad luftförsvarsförmåga. Förslagen anges i två prioriteringsnivåer. Prioritet 1 är, enligt kom- mitténs bedömning, de åtgärder som, när ekonomin så medger, bör prioriteras i första hand. Det är av stor betydelse för luftförsvaret av samhället, Försvars- makten och luftstridskrafternas egna förband att tidig förvarning kan ske. Det ökar samhällets och Försvarsmaktens förmåga till skydd och att komma till verkan. Luftstridskrafterna har en viktig roll tillsammans med Försvarsmakten i övrigt. En korrekt omvärldsuppfattning är avgörande för att få full effekt med det framtida luftförsvarets verkanssystem. Flera av de luftfarkoster som är under utveckling har konstru- erats på ett sätt som innebär att det ställer mycket stora krav på framtidens sensorsystem som ska kunna upptäcka dem. Därför be- dömer kommittén att framtidens utmaning sannolikt ligger i att det blir mer komplext att skapa en komplett luftlägesbild, då smyg- tekniken utvecklas vidare. Ett hotanpassat skydd av flygbaserna Flygande system är, som historien har visat , mest sår- bara på marken. De måste starta och landa från känd flygbas/flyg- plats. Hotet från långräckviddiga precessionsvapen gör att denna sårbarhet ökar. Skyddet av flygbaserna måste därför förstärkas, både mot luft- och markhot. En förmåga mot luftmål på större avstånd än Luftvärn kan ge ett uthålligt skydd mot ett lufthot och kan verka flexibelt över ytan och mot mål på olika avstånd. Behovet av skydd mot lufthot finns förutom inom luftstridskrafterna, i Försvarsmak- ten i övrigt och i samhället som helhet. Luftvärnet behöver säkra förmågan att bekämpa luftmål på be- tydligt längre avstånd än . Ett operativt relevant stridsflygsystem Ett stridsflygsystems taktiska och operativa värde är en konsekvens av säkerhetspolitiska vägval, strategiska och operativa koncept samt inte minst av tekniska och systemmässiga förutsättningar. Det är därför viktigt att kontinuerligt följa hotutvecklingen inom detta område och att fortlöpande göra bedömningar om befintliga strids- flygsystem är operativt relevanta. Betydelsen av cyberrymden som en arena för att påverka en mot- ståndare är påtaglig och kommer bli viktigare i takt med att samhället blir mer beroende av datorer och kommunikationer mel- lan dessa och människor som användare i olika avseenden. Kunskap och förmåga inom detta område är viktigt för att kunna möta högt ställda krav. En balans mellan flygplattformar och vapen Behovet av långräckviddiga vapensystem, exempelvis jaktrobotar, ökar drastiskt i en krigssituation. Det måste finnas en balans mellan antalet vapen, vapenverkan och antalet stridsflygplan utgående från operativ inriktning. Försvar mot ballistiska robotar och kryssningsrobotar Behovet av skydd mot konventionella ballistiska robotar och kryss- ningsrobotar finns, förutom inom luftstridskrafterna, i Försvars- makten i övrigt och i samhället som helhet. Dessa utgör , men i allt högre utsträckning , ett så pass allvarligt hot att det måste beaktas. kommer att behöva samverka med andra stater för att skapa ett rimligt skydd mot detta hot. Ett för- svar mot konventionella ballistiska robotar och avancerade kryss- ningsrobotar kan bara ske genom samarbete med andra nationer. Detta utifrån såväl kostnadsskäl som utifrån behovet att gruppera sensorer och verkansdelar över stora ytor. Ett säkert och robust ledningssystem Robusta lednings- och sambandssystem utgör en viktig grund för den sammanlagda funktionen inom luftstridskrafterna. Att säker- ställa ett robust, och inom Försvarsmakten väl balanserat gemen- samt ledningssystem, är inte bara en fråga för luftförsvaret utan är en betydelsefull komponent i det civila samhället. Tillgång på kvalificerad personal och ett robust personalsystem Tillgången på kvalificerad personal blir av stor vikt i syfte att få ut så hög effekt som möjligt av ingående förband i det framtida luft- försvaret. Härvidlag blir frågor som rekrytering, utbildning samt träning/övning av framtida medarbetare inom luftförsvaret avgö- rande. En personalstruktur måste kunna motstå antagonistiska och icke-antagonistiska påfrestningar, varför en sådan struktur bör ha en tillräcklig redundans. Ett luftvärn med kort räckvidd för bekämpning av små mål Hotet mot objekt som förläggningar och flygbaser i form av rake- ter, artillerigranater, robotar och små stridstekniska obemannade farkoster bedöms öka vilket medför ett utökat behov av sensorer och eldenheter för upptäckt och bekämpning av sådana små mål. Passiva sensorer som komplement till aktiva sensorer Passiva sensorer kommer vara ett viktigt komplement till de aktiva sensorerna och bör i större omfattning än integreras med dessa. En säker och tillräcklig satsning på FoU Slutligen vill kommittén lyfta fram behovet av att FoU tillsammans med studieverksamhet och FoT (Forskning och teknikutveckling) bedrivis inom relevanta områden och i tillräcklig omfattning. För att vara en kompetent upphandlare av avancerade försvars- system samt ha hög internationell kompetens inom vissa nischer och därigenom vara en intressant samarbetspartner krävs att medel, i större omfattning än , avdelas för FoU. Speciellt viktigt är satsningar inom så kallade integritetskritiska områden. Det vill säga områden där det kan vara svårt att få ta del av resultat från internationell forskning och teknikutveckling på grund av sekretess eller andra begränsningar i olika internationella avtal. En ökad satsning på demonstratorer kan förstärka kedjan från icke objektsbunden forskning till de produkter som hanteras i för- svarets materielanskaffning. En översyn av FoU-verksamheten av- seende struktur och ekonomisk ambition bör enligt kommittén genomföras. This final report is an account of the work carried out by the , which is the name adopted by the Committee. submitted an interim report in that mainly analysed the task, methods and international development scenarios. This analysis provided an important starting point for the continued work. Under its terms of reference, the Committee is to study, analyse and evaluate the entirety of and the needs within the Swedish air defence after 2040. analyse future developments regarding technology, tactics, capability development, etc.; evaluate future operational needs and capability requirements; and propose objectives for air defence beyond 2040. The studys findings are intended to provide a basis for a long-term strategy concerning the capabilities will need in this area. In its work, the Committee is to assume an essentially unchanged level of financial ambition for air defence. The study covers air power. This refers to air forces and anti- aircraft systems included in air operations. This means that air defence intended for a units own protection is not included in the examined air defence. Under the terms of reference, transport aircraft are not included in the study. has decided not to include helicopter units in the study since these systems are considered to make a limited contribution to air operations. As the time under examination is far in the future, it is not reasonable to attempt a forecast of security policy developments and the consequent need of air power. However, the Committee has deemed it necessary to investigate alternative international developments that may place different demands on air power in order to assess the consequences of different choices. has used capabilities-based planning to produce objectives for air power and air defence. In brief, this means planning under conditions of uncertainty and applying a modular block approach. Our approach to capabilities-based planning means identifying the most important capability requirements that we foresee could be made of future Swedish air power and air defence. The resulting requirements for air power functions – air systems, airbases, air command and surveillance (command and control and sensors), and anti-aircraft systems, as well as interfaces with the rest of the Swedish Armed Forces and civil society – are listed. Various capability-set options can then be identified. A capability-set option is an interesting combination of air power functions. These are initially somewhat abstract, but possible to evaluate overall. Based on military strategy concepts and concepts of operations, we then create different structures of air defence units that fit within the financial framework. Such air defence structures describe air power in a way that makes it possible to estimate both the economic cost involved and how the structure can be expected to cope with any demands that may arise. Finally, we present the results of this structural work, which in conjunction with other data are used to describe objectives for air defence beyond 2040. Based on work carried out, including analyses and evaluations of capability-set options and structures, the Committee has selected a number of special areas in which it wants to call attention to an idea and/or make assessments. There are 15 areas which the Committee considers essential for the future of Swedish air power and air defence. These areas, in no specific order of priority, are: Cyber defence and offensive cyber capability Defence against ballistic missiles and cruise missiles Automation and humans in the air defence system System of systems approach Objectives for air defence 2040