sou · H3B341 · 2015-09-15 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå de författningsändringar som behövdes till följd av införandet av det enhetliga patentskyddet i EU och inrättandet av den enhetliga europeiska patentdomstolen. Utredaren skulle också lämna förslag till en ny patentlag och en ny förordning som skulle vara överskådliga och lättillgängliga. Den del av uppdraget som avsåg ett förbättrat europeiskt patentsystem skulle redovisas i ett delbetänkande. beslutade regeringen att genom tilläggsdirektiv ge utredaren i uppdrag att behandla bl.a. ytterligare några frågor med anknytning till det enhetliga patentsystemet. Till särskild utredare förordnades f.d. justitierådet . Som sakkunniga förordnades ämnesrådet , kanslirådet och kanslirådet . entledigades , och från och med förordnades nu- mera kanslirådet som sakkunnig. Som experter i utredningen förordnades advokaten , dåvarande hovrätts- lagmannen , patenträttsrådet , professor , juristchefen , industripatent- Genom beslut entledigades från uppdraget , och i hennes ställe förordnades från och med jur. kand. Från och med förordnades ämnesrådet som expert och förordnades rättssakkunnige som expert. Sekreterare åt utredningen har varit hovrättsassessorn . Utredningen, som har antagit namnet (Ju 2012:12), överlämnade delbetänkandet Patent- lagen och det enhetliga europeiska patentsystemet (SOU 2013:48). Utredningen överlämnar nu sitt slutbetänkande Ny patentlag (SOU 2015:41). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Förslag till patentlag ................................................................ 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (2014:434) om ändring i patentlagen (1967:837) ............................................ 1.3 Förslag till patentförordning................................................... 1.4Förslag till förordning om ändring i patentkungörelsen (1967:838) .............................................................................. En ny patentlag och en ny patentförordning ................ Den nuvarande patentlagstiftningen..................................... Den nya patentlagens utformning ........................................ Den nya patentförordningens utformning........................... 3.4Föreskrifter i lag, förordning eller Skillnader mellan domstolsavtalet och patentlagen............. Överväganden och förslag..................................................... Ombuds- och fullmaktsfrågor ..................................... Krav på att ge in fullmakt...................................................... Ombud för utländska patentsökande och patenthavare ..... 6.2Granskning av oberoende uppfinningar i en 6.3 Delning och utbrytning......................................................... 6.4Begäran om förtida offentliggörande av en Beslut i patentansökningsärenden ........................................ Preklusionsförelägganden i invändningsärenden?............... Några frågor om betalning och återbetalning av avgifter ... 6.8Handläggning av invändningsärenden efter det att patentet upphört att gälla...................................................... Ändring av patentansökningar och patent .................... Ändring av en patentansökan ............................................... 7.2Upprätthållande av patent i ändrad lydelse efter 7.3 Förutsättningarna för patentbegränsning ............................ Straffbestämmelserna i patentlagen ........................... Åtal för patentintrång............................................................ 8.2Följderna av att straffrätt inte omfattas av Brott mot patenthavarens uppgiftsskyldighet ..................... Register och diarier hos Patent- och 9.2Patentansökningsdiariet och diariet över ansökningar om europeiskt patent för vilka provisoriskt skydd Diariernas tillgänglighet för allmänheten ............................. Några särskilda frågor ............................................... Fastställelsetalan enligt patentlagen...................................... Återställande av förlorade rättigheter................................... Frågor om det enhetliga patentsystemet...................... Ska svensk rätt hindra dubbelpatentering?........................... Sekretess hos Justitiekanslern i överträdelseärenden........... Avstående av europeiska patent med enhetlig verkan ......... Begäran om enhetlig verkan som avslås efter patentansökningar som nyhetshinder för europeiska patent med enhetlig verkan ................................ Tvångslicens vid utebliven utövning i ...................... Följdändringar i andra författningar..................................... Förslaget till patentlag........................................................... Förslaget till lag om ändring i patentlagen........................... Utredningen har tidigare avgett delbetänkandet Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet (SOU 2013:48), där utredningen föreslog de författningsändringar som bedömdes nödvändiga till följd av införandet av det enhetliga patentsystemet i EU och inrätt- andet av den enhetliga europeiska patentdomstolen. I detta slutbetänkande presenteras utredningens förslag i de åter- stående delarna av uppdraget. Det avser främst en moderniserad patentlag, som ska ersätta den nu gällande patentlagen, samt en patentförordning som ska ersätta den nu gällande patentkungörelsen. Uppdraget har också innefattat några sakfrågor. Översynen av patentlagen har aktualiserat en del mindre frågor. Utredningen har utöver detta genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att behandla bl.a. ytterligare några frågor om det enhetliga patentsystemet. I enlighet med sitt uppdrag har utredningen redovisat författ- ningsförslagen angående det enhetliga patentsystemet inte bara i den nya patentlagen och patentförordningen utan även som änd- ringar i gällande rätt. Den nya patentlagen och den nya patentförordningen Utredningens förslag till ny patentlag innebär för det första en språklig modernisering av de nu gällande bestämmelserna. Den nya patentlagen ska enligt förslaget vara kapitelindelad med separat paragrafnumrering för varje kapitel. Paragraferna ska vara kortare än i den nuvarande patentlagen. Lagen ska också innehålla under- rubriker som ger information om innehållet i paragraferna och som knyter samman paragrafer som hör ihop till sitt innehåll. Den nya patentlagen har enligt förslaget ett inledande kapitel, där lagens tillämpningsområde och innehåll klargörs. Det innebär att det redan i lagens inledning kommer att framgå vilka olika vägar det finns till ett patent med verkan i . En del av bestämmelserna i lagen anpassas till motsvarande artiklar i den europeiska patentkonventionen (EPC). Det gäller på flera områden, men mest tydligt är det när det gäller villkoren för att få ett patent. Skälet för anpassningarna till EPC är att konven- tionen kommit att få stort inflytande på området. Svenska dom- stolar ska , inom ramen för den svenska lagstiftningen, beakta den praxis som finns hos den europeiska patentmyndig- heten (EPO) vid tillämpningen av EPC. Utredningen har bedömt att en anpassning av bestämmelsernas utformning både förenklar rättstillämpningen i och gynnar tillgängligheten till lagen för dess användare, som ofta arbetar på en internationell marknad. I övrigt behålls i stora delar systematiken i den nuvarande patent- lagen. Den nya patentförordningen ska enligt förslaget vara kapitel- indelad. Även förordningen ska ha separat paragrafnumrering för varje kapitel och innehålla underrubriker som upplyser om para- grafernas innehåll. Vissa bestämmelser har flyttats från lagen till förordningen. Andra bestämmelser har flyttats i motsatt riktning. Syftet har varit att regleringen ska överensstämma med nuvarande syn på för- hållandet mellan lag och förordning. Utredningen föreslår att bestämmelserna i patentlagen om vilka handlingar som omfattas av patenthavarens ensamrätt och vilka begränsningar det finns i ensamrätten ska harmoniseras med artik- larna 25–27 och 29 i domstolsavtalet. Harmoniseringen är i första hand språklig och strukturell. Sakligt sett är skillnaderna ganska små, och består huvudsakligen i att användning av biologiskt material i syfte att odla fram, upptäcka eller utveckla nya växtsorter samt viss användning av datorprogram undantas från patenthavarens ensamrätt. Utredningens analys av tillämpningen av patentlagens straffbestäm- melser leder till slutsatsen att den nuvarande åtalsprövningsregeln ger ett mycket begränsat utrymme för att väcka ett allmänt åtal för patentintrång. Det finns dock enligt utredningen inte några enty- diga skäl som talar för att antalet patenträttsliga åtal borde vara större än . Utredningen föreslår därför inte några ändringar i åtalsreglerna. Bland de förslag till sakliga ändringar som den allmänna översynen av patentlagen och patentkungörelsen har gett upphov till är det förslaget att ta bort grundhandlingsbegreppet som har störst bety- delse. gäller enligt patentlagen att en patentansökan inte får ändras så att den kommer att omfatta något som inte framgick av ansökan på ingivningsdagen. De närmare reglerna om ändring finns i patent- kungörelsen, där det framgår att ramen för de tillåtna ändringarna utgörs av det som har stöd i ansökans grundhandlingar. Med grund- handling avses i en ansökan om svenskt patent den beskrivning av uppfinningen med tillhörande ritningar och det eller de patentkrav (den del av ansökan som definierar den patentsökta uppfinningen) på svenska, engelska, danska eller norska som fanns ingivna på ansökans ingivningsdag eller som först gavs in därefter. Eftersom ansökningar kan ges in på vilket språk som helst inne- bär den nuvarande regleringen att användningen av grundhand- lingsbegreppet för att ange ramen för patentansökan inte stämmer med lagbestämmelsen om att det är ansökan på ingivningsdagen som är avgörande. Enligt utredningens förslag ska grundhandlings- begreppet tas bort. I stället ska det, precis som vid tillämpningen av EPC, vara ansökan på ingivningsdagen som – oavsett vilket språk den är skriven på – ska vara avgörande för vilka ändringar som får göras i ansökan. Frågor som gäller det enhetliga patentsystemet Av de frågor som gäller det enhetliga patentsystemet har den viktig- aste varit att överväga möjligheterna att få verkan i för ett europeiskt patent för vilket EPO har avslagit en begäran om enhet- lig verkan. För att ett europeiskt patent som inte har enhetlig verkan ska få verkan i krävs att patenthavaren ger in översättningar i och betalar en avgift. Detta kallas att patentet valideras i . Valideringen ska ske från det att det europeiska patentet meddelades. Om patenthavaren i stället väljer att begära enhetlig verkan men begäran avslås av EPO kan de tre månaderna för validering ha gått innan beslutet meddelas. Även om EPO bara undantagsvis kommer att avslå en begäran om enhetlig verkan har det bedömts få orimliga konsekvenser om det sker. Det skulle nämligen kunna göra att patenthavaren inte har möjlighet att få verkan för ett i övrigt giltigt europeiskt patent. För att det enhetliga patentsystemet av den här anledningen inte ska uppfattas som riskabelt föreslår utredningen att tremånadersfristen för validering i en sådan situation ska löpa från det att avslagsbeslutet fått laga kraft. Även fristen för att betala den första årsavgiften i ska räknas från avslagsbeslutet. Övriga frågor som gäller det enhetliga patentsystemet har främst att göra med hur det ska säkerställas att uppgifter i det och i det register för enhetligt patentskydd som EPO kommer att föra ska bli så rättvisande och heltäckande som möjligt. Den redaktionella översynen och den språkliga moderniseringen gör den nya patentlagen mer lättillgänglig än sin föregångare, vilket är ägnat att främja rättssäkerheten. Enligt utredningens bedömning medför förslaget bara begränsade ekonomiska konsekvenser. De lagändringar som har beslutats med anledning av det enhetliga patentsystemet träder i kraft den dag regeringen bestäm- mer. Som det här författningsförslaget är uppbyggt förutsätter det att det enhetliga patentsystemet genomförs. Det kan alltså träda i kraft med detta eller . Även de aktuella författningsförslagen föreslås därför träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som har gjort en uppfinning kan efter ansökan få patent på uppfinningen i enligt denna lag. Flera personer kan göra en uppfinning tillsammans. Uppfinnarens rätt att söka patent på uppfinningen kan gå över till någon annan. Uppfinnarens namn ska dock anges i en patent- ansökan och i den patentskrift som ska finnas tillgänglig när ett patent meddelas. 2 § Genom patentet får patenthavaren en tidsbegränsad ensamrätt till uppfinningen, såsom den anges i patentkraven. Grundläggande bestämmelser om patentkrav finns i 3 kap. 1 § och 4 kap. 6 §. 3 § Denna lag innehåller bestämmelser om 2.europeiska patent som har validerats i , och 3. europeiska patent med enhetlig verkan. 4 § Med svenskt patent avses ett patent som meddelas i enligt denna lag till följd av en ansökan om svenskt patent, vilket innefattar en internationell patentansökan som fullföljts i och en ansökan om europeiskt patent som omvandlats till en ansökan om svenskt patent. 5 § Med internationell patentansökan avses en ansökan som görs enligt den i avslutade konventionen om patentsamarbete, konventionen om patentsamarbete (PCT), SÖ 1980:1. 6 § Med europeiskt patent avses ett patent som meddelas av det europeiska patentverket (EPO) enligt den i avslutade konventionen om meddelade av europeiska patent, den europeiska patentkonventionen (EPC), SÖ 1980:2. En ansökan om europeiskt patent görs enligt konventionen. 7 § Ett europeiskt patent kan ha enhetlig verkan i enlighet med och rådets förordning (EU) nr 1257/2012 av om genomförande av ett fördjupat sam- arbete för att skapa ett enhetligt patentskydd. 8 § I lagen finns bestämmelser om –patenterbara uppfinningar (2 kap.), –ensamrätten (3 kap.), –patentansökan och meddelande av patent (4 kap.), –offentlighet i patentansökningsärenden (5 kap.), –prioritet (6 kap.), –invändnings- och begränsningsförfarandena (7 kap.), –patentets upphörande och överföring (8 kap.), –internationella patentansökningar (9 kap.), –europeiska patent (10 kap.), –licens (11 kap.), –pantsättning (12 kap.), –straffansvar, vitesförbud, skadestånd m.m. (13 kap.), –informationsföreläggande och intrångsundersökning (14 kap.), –årsavgifter (15 kap.), –överklagande, rättegången m.m. (16 kap.), och –handläggning av mål i den enhetliga europeiska patent- domstolen (17 kap.). I 18 kap. finns övriga bestämmelser. Därutöver finns ikraft- trädande- och övergångsbestämmelser. 9 § Särskilda bestämmelser om rätten till uppfinningar som har gjorts inom ramen för en anställning finns i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. 10 § Särskilda bestämmelser om uppfinningar av betydelse för försvar finns i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar. 2 kap. Patenterbara uppfinningar 1 § Patent kan beviljas på uppfinningar inom alla teknikområden. Som en uppfinning anses inte det som enbart är 1.en upptäckt, vetenskaplig teori eller matematisk metod, 2.en konstnärlig skapelse, 3.en plan, regel eller metod för intellektuell verksamhet, för spel eller för affärsverksamhet eller ett datorprogram, eller 4.en presentation av information. 2 § Patent beviljas inte på växtsorter eller djurraser. Patent kan dock beviljas på en uppfinning som avser växter eller djur, om upp- finningens genomförbarhet inte är tekniskt begränsad till en viss växtsort eller djurras. Vad som avses med växtsort framgår av 1 kap. 3 § växtförädlarrättslagen (1997:306). 3 § Patent kan beviljas på en produkt som består av eller innehåller biologiskt material eller på ett förfarande genom vilket biologiskt material framställs, bearbetas eller används. Ett biologiskt material som isoleras från sin naturliga miljö eller framställs genom ett tekniskt förfarande kan vara föremål för en uppfinning även om det redan förekommer i naturen. Biologiskt material omfattar material som innehåller genetisk information och som kan reproducera sig självt eller kan reproduceras i ett biologiskt system. Biologiska och mikrobiologiska förfaranden 4 § Patent beviljas inte på ett väsentligen biologiskt förfarande för framställning av växter eller djur. Med detta avses ett förfarande som i sin helhet består i naturliga företeelser, som korsning eller urval. Patent kan dock beviljas på ett mikrobiologiskt förfarande eller ett annat tekniskt förfarande eller på en produkt som fram- ställs genom ett sådant förfarande. Med mikrobiologiskt förfarande avses ett förfarande som utförs på mikrobiologiskt material eller genom vilket sådant material används eller framställs. 5 § Patent beviljas inte på människokroppen i dess olika bildnings- och utvecklingsstadier och inte heller på enbart upptäckten av en av dess beståndsdelar, inbegripet en gensekvens eller en delsekvens av en gen. Patent kan dock beviljas på en isolerad beståndsdel av människo- kroppen eller en på annat sätt genom ett tekniskt förfarande fram- ställd beståndsdel, inbegripet en gensekvens eller en delsekvens av en gen, även om denna beståndsdels struktur är identisk med struk- turen hos en naturlig beståndsdel. Kirurgisk och terapeutisk behandling samt diagnostisering 6 § Patent beviljas inte på ett sådant förfarande för kirurgisk eller terapeutisk behandling eller för diagnostisering som ska utövas på människor eller djur. Patent kan dock beviljas på produkter, bland annat ämnen och blandningar av ämnen, för användning vid ett för- farande av detta slag. Utnyttjanden som strider mot allmän ordning eller goda seder 7 § Patent beviljas inte på en uppfinning vars yrkesmässiga utnytt- jande skulle strida mot allmän ordning eller goda seder. Ett utnyttjande ska inte anses strida mot allmän ordning eller goda seder endast på den grunden att det är förbjudet i lag eller annan författning. Vid tillämpningen av första stycket ska bland annat följande anses strida mot allmän ordning eller goda seder: 1.förfaranden för kloning av mänskliga varelser, 2.förfaranden för ändring i den genetiska identiteten hos mänsk- liga könsceller, 3.användning av mänskliga embryon för industriella eller kom- mersiella ändamål, 4.sådana förfaranden för ändring i den genetiska identiteten hos djur som kan förorsaka dem lidande och som inte medför några påtagliga medicinska fördelar för människor eller djur. Det som sägs i tredje stycket 4 om ett förfarande för ändring i den genetiska identiteten hos djur tillämpas också på djur som framställs genom ett sådant förfarande. 8 § Patent beviljas bara på en uppfinning som är ny, har upp- finningshöjd och kan tillämpas industriellt. 9 § En uppfinning är ny om den, såsom den anges i patentkraven, inte tillhör känd teknik. 10 § Att uppfinningen ska vara ny hindrar inte att patent beviljas på ett ämne eller en blandning av ämnen som tillhör känd teknik 1.för användning vid ett förfarande som avses i 6 §, om använd- ningen av ämnet eller blandningen av ämnen vid något sådant för- farande inte tillhör känd teknik, eller 2.för en specifik användning vid ett förfarande som avses i 6 §, om en sådan användning inte tillhör känd teknik. 11 § En uppfinning, såsom den anges i patentkraven, har upp- finningshöjd om den, med hänsyn till känd teknik, inte ligger nära till hands för en fackman. 12 § Med känd teknik avses allt som före dagen för en patent- ansökan har blivit allmänt tillgängligt, vare sig detta skett genom skrift, föredrag, utnyttjande eller på annat sätt. 13 § Innehållet i en patentansökan som har gjorts i före ansökningsdagen för den ansökan som ska prövas anses vid bedöm- ningen av nyhetsvillkoret tillhöra känd teknik om den tidigare ansökan blir allmänt tillgänglig enligt 5 kap. 1 §. En sådan tidigare ansökan ska däremot inte beaktas vid bedömningen av om upp- finningen har uppfinningshöjd. Bestämmelser om att en internationell patentansökan eller en ansökan om europeiskt patent i vissa fall har samma verkan som en ansökan om svenskt patent finns i 9 kap. 4 och 16 §§ samt 10 kap. 3 §. Offentliggöranden som inte hindrar patent 14 § Patent får beviljas även om uppfinningen innan patentansökan gjordes blivit allmänt tillgänglig 1.till följd av uppenbart missbruk i förhållande till sökanden eller någon som sökanden fått sin rätt från, eller 2.genom att sökanden eller någon som sökanden fått sin rätt från har förevisat uppfinningen vid en sådan officiell eller officiellt erkänd internationell utställning som avses i den i avslutade konventionen om internationella ut- ställningar (SÖ 1996:30). 15 § En uppfinning är industriellt tillämpbar om den, såsom den anges i patentkraven, kan tillverkas eller användas inom något slag av industri. 1 § Patentets skyddsomfång bestäms av patentkraven. Vid tolkning av patentkraven får ledning hämtas från beskrivningen. 2 § Den ensamrätt som ett patent ger för ett biologiskt material, som på grund av uppfinningen har bestämda egenskaper, omfattar allt biologiskt material i identisk eller differentierad form med dessa egenskaper som erhålls ur det biologiska materialet genom repro- duktion eller mångfaldigande. Den ensamrätt som ett patent ger för ett förfarande som gör det möjligt att framställa ett biologiskt material, som på grund av upp- finningen har bestämda egenskaper, omfattar, förutom det biolo- giska material med dessa egenskaper som direkt framställs genom detta förfarande, allt annat biologiskt material i identisk eller diffe- rentierad form med samma egenskaper som genom reproduktion eller mångfaldigande erhålls från det först framställda biologiska materialet. Den ensamrätt som ett patent ger för en produkt som inne- håller eller består av genetisk information omfattar, med undan- tag för sådant som enligt 2 kap. 5 § första stycket inte kan utgöra en patenterbar uppfinning, allt material i vilket produkten inför- livas och i vilket den genetiska informationen innefattas och utövar sin funktion. Utnyttjanden som omfattas av ensamrätten 3 § Ett patent ger patenthavaren rätt att hindra tredje man från att utan patenthavarens samtycke 1.tillverka, bjuda ut, föra ut på marknaden eller använda den patentskyddade produkten eller föra in eller inneha produkten för något av dessa ändamål, 2.använda ett patentskyddat förfarande eller, om tredje man känner till eller borde ha känt till att förfarandet inte får användas utan patenthavarens samtycke, bjuda ut det för användning i , och 3.bjuda ut, föra ut på marknaden eller använda en produkt som har tillverkats enligt ett patentskyddat förfarande eller föra in eller inneha produkten för något av dessa ändamål. 4 § Ett patent ger patenthavaren rätt att hindra tredje man från att utan patenthavarens samtycke erbjuda eller tillhandahålla andra än den som har rätt att utnyttja den patentskyddade uppfinningen sådana medel för att utöva den i som hänför sig till något väsentligt i uppfinningen, om tredje man känner till eller borde ha känt till att medlen är lämpade och avsedda att användas vid ut- övande av uppfinningen. Är medlen varor som allmänt förekommer i handeln, gäller detta endast om tredje man verkar för att den som medlen tillhanda- hållits ska utföra en handling som är förbjuden enligt 3 §. Den som utför sådana handlingar som avses i 5 § 1, 2, 4 eller 5 ska inte anses ha rätt att utnyttja uppfinningen i den mening som avses i andra stycket. Utnyttjanden som inte omfattas av ensamrätten 5 § De rättigheter som ett patent ger ska inte omfatta något av följande: