sou · H3B358 · 2015-06-10 00:00:00 — Att mindre effektiva företag försvinner är en förutsätt- ning för att nya och effektiva företag ska kunna växa. Den här pro- cessen är central för marknadsekonomins funktionssätt och bidrar till produktivitetsutveckling och konkurrenskraft. Kommissionen är därför mycket restriktiv med att godkänna stöd till företag i svårigheter. Sådana företag kan därför bara få stöd om de uppfyller villkoren i kommissionens riktlinjer.223 Nedan redogör vi enbart för förutsättningarna för omstruktu- reringsstöd eftersom undsättningsstöden är ett sätt att överbrygga den tid som kan krävas för att ta fram en hållbar omstrukturerings- plan. De flesta omstruktureringsstöd måste anmälas till kommis- sionen inför respektive stödtillfälle. Under vissa förutsättningar är det dock möjligt att ha nationella stödordningar men då får stöden inte ges till större företag. betraktas typiskt sett som större företag. Inom ramen för omstruktureringsrikt- linjerna finns det dock generösare bestämmelser som gör det möjligt för många av de kommunala bostadsföretagen att betraktas som mindre företag trots det offentliga ägandet. Kriterierna som ska vara uppfyllda för att kommunalt ägda bostadsföretag ska be- traktas som mindre offentligägda bolag som kan omfattas av en sådan stödordning beskrivs nedan. För företag som utför tjänster av allmänt ekonomiskt intresse gäller särskilda regler. Den finansiella krisen har medfört att antalet omstruktureringsstöd i har ökat kraftigt. Många av dessa stöd har dock godkänts på en särskild rättslig grund med anledning av den finansiella krisen. Sådant stöd är inte möjligt inom bo- stadssektorn i även om grunderna för dessa stöd påminner om 1990-talets svenska bostadskris som då hotade det svenska finansiella systemet. Europeiska kommissionens riktlinjer för omstruktureringsstöd gäller för företag inom alla sektorer, med undantag för finans- institut samt kol- och stålproduktion. 223 Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter, EUT C 249, 31.7.2014, s. 1 (omstruktureringsriktlinjerna). När det gäller förhållandet till allmännyttiga tjänster finns det visst utrymme för generösare bedömningar vilket också beskrivs under en egen rubrik efter detta avsnitt. Detta kommer även till ut- tryck i riktlinjerna. 5.7.4.1Definitionen av ett företag i svårigheter Enligt kommissionens riktlinjer är ett företag i svårigheter om något av följande villkor är uppfyllda.224 Om ett aktiebolag har förlorat mer än hälften av det tecknade aktiekapitalet på grund av ackumulerade förluster. Om ett företag med ägare med obegränsat ansvar för företagets skulder förlorat över hälften av det bokförda egna kapitalet på grund av ackumulerade förluster. Om företaget är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran. Om ett större företag haft en skuldsätt- ningsgrad över 7,5 och dess rörelseresultat före skatter och av- skrivningar har legat under räntekostnaderna (dvs. att räntetäck- ningsgraden är negativ). Företag med akuta likviditetsbehov på grund av exceptionella och oförutsedda omständigheter kan beviljas omstruktureringsstöd även om det inte uppfyller kriterierna i definitionen.225 5.7.4.2Villkoren för att godkänna omstruktureringsstöd Eftersom marknadsutträde är en förutsättning för produktivitets- tillväxt är ett företags utträde från marknaden inte tillräcklig orsak till att stöd ska kunna godkännas. Återställandet av företagets lång- siktiga lönsamhet måste syfta till att antingen hindra sociala pro- blem eller åtgärda marknadsmisslyckanden. 224Omstruktureringsriktlinjerna punkt 20. 225Omstruktureringsriktlinjerna punkt 29. sentera ett trovärdigt scenario för utvecklingen utan stöd och visa hur omstruktureringsstödet skulle förbättra situationen.226 Formen för omstruktureringsstödet är oreglerad men måste vara anpassad till stödmottagarens problem. Exempelvis kan det vara lämpligt att tillföra mer eget kapital vid solvensproblem medan likviditetsrelaterade problem kan åtgärdas genom lån eller låne- garantier.227 Omstruktureringsstöd får inte bara kompensera för tidigare förluster utan måste knytas till och åtgärda orsakerna till dessa för- luster. Medlemsstaten ska därför ta fram en sammanhängande om- struktureringsplan som ska vara en förutsättning för stödets god- kännande. Omstruktureringsplanen ska göra det möjligt att inom rimlig tid återskapa företagets långfristiga lönsamhet på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för driften och ska läggas fram tillsammans med alla närmare upplysningar.228 Enligt omstruktureringsriktlinjerna kan omstruktureringsstöd ges under följande förutsättningar: 1.Omstruktureringsplanen ska göra det möjligt att återställa före- tagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksam- heten. 2.Kompenserande åtgärder måste vidtas för att säkerställa att de negativa effekterna på handelsvillkoren minimeras så att de posi- tiva effekter som uppnås överväger de negativa. 3.Stödbeloppet och stödnivån ska begränsas till vad som är abso- lut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hän- syn till de finansiella resurserna hos företaget, aktieägarna eller den företagsgrupp som företaget tillhör. 4.Företaget ska genomföra omstruktureringsplanen i dess helhet och fullgöra varje annan skyldighet som anges i kommissionens beslut om godkännandet av stödet. 226Omstruktureringsriktlinjerna punkt 53. 227Omstruktureringsriktlinjerna punkt 58. 228Mål T-68/03 Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE mot Europeiska kommissionen, 2007 II-2911, punkt 88. 5.Omstruktureringsstöd får bara ges en gång till ett företag . Omstrukturering kan omfatta effektivisering av stödmottagarens verksamhet genom omorganisation vilken normalt innebär att verksamhet som går med förlust säljs och att verksamheten inriktas på långsiktigt lönsam verksamhet. Åtgärderna kopplas ofta till kapitaltillskott eller skuldavskrivning från nya eller befintliga aktie- ägare eller kreditgivare.229 Omstruktureringsstödet måste bidra till omstruktureringsplanen och får inte syfta till att täcka gamla skulder. Omstrukturerings- planen ska löpa så som möjligt och de omständigheter som orsakat företagets svårigheter ska beskrivas. Omstrukturerings- åtgärderna ska i första hand vara interna åtgärder i företaget och inte bygga på en optimistisk utveckling av faktorer som pris och efterfrågan. Stödet måste åtgärda orsaken till förlusterna och olönsamma verksamheter måste överges.230 Det förväntade resul- tatet av omstruktureringen ska redovisas utifrån ett basscenario och ett pessimistiskt scenario. Nuläget och framtidsutsikterna för utbud och efterfrågan ska beskrivas för den berörda produktmark- naden och de viktigaste kostnadsdrivande faktorerna för branschen samt stödmottagarens starka och svaga sidor ska beskrivas. Stöd- mottagaren bör tillhandahålla en marknadsundersökning och en känslighetsanalys avseende stödmottagarens resultat inklusive de största riskfaktorerna.231 Långsiktig lönsamhet uppnås när ett före- tag kan uppvisa en skälig kapitalavkastning efter att ha täckt alla sina kostnader inklusive avskrivningar och finansieringskostnader. Företaget bör kunna konkurrera på marknaden av egen kraft.232 Stödmottagaren, dess aktieägare eller kreditgivare eller den kon- cern företaget tillhör måste lämna ett betydande bidrag. Bidrag från staten eller ett offentligt företag kan bara beaktas om det är fritt från stöd, så kan vara fallet om en fristående statlig bank eller hold- ingbolag fattar ett självständigt investeringsbeslut utifrån sina egna kommersiella intressen. Det egna bidraget är i regel tillräckligt om det uppgår till av omstruktureringskostnaderna. 229Omstruktureringsriktlinjerna punkt 45. 230Omstruktureringsriktlinjerna punkt 51. 231Omstruktureringsriktlinjerna punkt 50. 232Omstruktureringsriktlinjerna punkt 52. Kompenserande åtgärder ska vidtas som ska säkerställa att de negativa effekterna på konkurrensen minimeras. Sådana åtgärder kan omfatta försäljning av tillgångar, kapacitetsminskningar eller neddragen marknadsnärvaro utöver den avyttring och omstruktu- rering som omstruktureringsplanen förutsätter.233 Strukturella åt- gärder för att minska konkurrenssnedvridningen kan i vissa fall ersättas med beteendemässiga åtaganden eller marknadsöppnings- åtgärder. Om omstruktureringsåtgärderna genomförs i områden som upp- fyller kriterierna för att få regionalstöd kommer kraven på reduce- rad kapacitet och marknadsnärvaro att vara mindre än i andra regio- ner. Kravet på eget bidrag kan också vara mindre om det är svårt att få finansiering på marknadsmässiga villkor i området.234 Om omstruktureringsstöd beviljas till företag som utför tjänster av allmänt ekonomiskt intresse beaktas inte ersättningen för tjäns- ten vid beräkningen av det egna bidragets andel av omstrukturer- ingskostnaderna. Inte heller ställs det krav på att tillgångar som är nödvändiga för att utföra tjänsten avyttras. I sådana fall kan kom- missionen kräva alternativa åtgärder för att säkerställa rättvisa kon- kurrensvillkor. Slutligen kan stöd för omstrukturering tillåtas trots att villkoren i riktlinjerna inte kan mötas om det är nödvändigt för att säkerställa tjänsternas kontinuitet som är nöd- vändig för att anförtro en ny tjänsteleverantör att tillhandahålla tjänsten.235 Omstruktureringsstöd till små och medelstora företag samt ”mindre statsägda företag” (nedan offentligägda mindre företag) bör enligt riktlinjerna beviljas av kommissionen i form av stöd- ordningar.236 För stödordningar enligt omstruktureringsriktlinjerna gäller vissa lättnader i förhållande till vad som i andra sammanhang utgör små och medelstora företag. I ett företags omsättning och balansomslutning ska även s.k. anknutna företag och partnerföretag medräknas eftersom företags- begreppet avser de företag som tillhör samma ekonomiska enhet. Kategorierna definieras i en särskild rekommendation från kom- 233Omstruktureringsriktlinjerna punkt 78–80. 234Omstruktureringsriktlinjerna punkt 98. 235Omstruktureringsriktlinjerna punkt 101–103. 236Omstruktureringsriktlinjerna punkt 104. missionen.237 För kommuner med färre än 5 000 invånare finns vissa lättnader för partnerföretag som beskrivs i punkten 2 b i en bilaga till rekommendationen. När det gäller företag i ekonomiska svårigheter finns en särskild definition som kan tillämpas för stödordningar som avser omstruktureringsstöd där det offentliga ägandet inte ska beaktas. Av den anledningen har nedanstående definitioner betydelse för utredningens förslag trots att kommun- koncernens och kommunens sammanlagda omsättning och balans- omslutning även på svaga bostadsmarknader sannolikt väsentligt överskrider takbeloppen för nedan uppräknade kategorier. När det gäller värdena för omsättning och balansomslutning anses ett före- tag tillhöra kategorin om något av värdena understiger tröskel- värdet. Det totala maximala stödbeloppet till ett företag inom ramen för stödordningen får inte överstiga , inklusive even- tuella andra stöd. Vad som avses med statsägda (offentligägda) mindre företag är inte definierat men i tidigare utkast till rikt- linjerna angavs att syftet var att avgränsa den ekonomiska enheten till den aktuella verksamheten trots att det offentliga ägandet kan innebära att hela kommunkoncernen i andra sammanhang skulle ha betraktas som samma ekonomiska enhet. Målet med stödet behöver inte vara att komma tillrätta med lika samhällsomvälvande problem som är fallet beträffande stöd till större företag.238 Stödmottagare inom ramen för stödordningar behöver inte lämna in någon marknadsundersökning.239 ska lämna ett bidrag till omstruktureringskostnaderna om 237KOM(2003) 1422 slutlig, av den , om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag. 238Omstruktureringsriktlinjerna, punkt 107. 239Omstruktureringsriktlinjerna, punkt. medan små företag kan nöja sig med 25 pro- cent.240 Små företag behöver inte vidta åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. De bör dock inte få öka sin kapa- citet under omstruktureringsperioden.241 5.7.4.3Räddnings- och omstruktureringsstöd till företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse Kommissionen anser att det är möjligt att ge uppdrag i form av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse till företag som har varit i svårigheter och fått stöd enligt omstruktureringsriktlinjerna.242 I en situation där det inte är möjligt för andra aktörer att gå in på marknaden och ersättningen därför måste ges till en aktör som riskerar att gå i konkurs, kan medlemsstaten ge den aktören i uppdrag att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med beslutet, så att tjänsten säkras. I en sådan speciell situation som rör kapacitetsproblem ska dock de offentliga myn- digheterna överväga att begränsa varaktigheten för uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse till den tid som behövs för att andra potentiella marknadsaktörer ska få tillfälle att ta över tjänsten på marknadsvillkor.243 Det är dock inte möjligt att ge räddningsstöd i form av ersätt- ning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eftersom ersätt- ning bara kan ges för klart definierade skyldigheter som redan tidi- gare har tilldelats företaget. Ersättningen måste alltså vara framåt- syftande och får enligt kommissionen inte avse kostnaderna för gamla skulder.244 I kommissionens beslut om att godkänna statligt stöd för om- strukturering av ett offentligägt vattenföretag på accep- terade kommissionen att de kompensatoriska åtgärderna bestod i att det nuvarande monopolet i form av en koncession för stöd- mottagaren skulle konkurrensutsättas . Verksamheten ansågs redan begränsad till det allmännyttiga ändamålet och kunde följ- 240Omstruktureringsriktlinjerna, punkt 111. 241Omstruktureringsriktlinjerna, punkt. 242Kommissionens vägledning om SGEI, s. 28–29. 243Kommissionens vägledning om SGEI, s. 28–29. 244Kommissionens vägledning om SGEI, s. 28–29. aktligen inte krympas ytterligare. I samma beslut godtog kommis- sionen också avvikelser från kravet på privat medfinansiering. Med- finansieringen var enbart möjlig tack vare garantier från de offent- liga ägarna vilket i sig utgjorde statligt stöd. Med hänsyn till att verksamheten redan var avgränsad ansågs detta dock acceptabelt.245 I ett annat ärende rörande ”public service”-TV, RTP, godkände kommissionen ersättning i efterhand för att täcka upp- arbetade skulder med motiveringen att de skulder som skulle av- betalas med stödet hade upparbetats inom ramen för den del av verksamheten som utgjorde en tjänst av allmänt ekonomiskt in- tresse.246 Även om det inte uttryckligen klargörs i kommissionens beslut om stödet till de nederländska bostadsorganisationerna, wocos, framgår det indirekt att allmännyttiga bostadsorganisationer i fick stöd när de fick finansiella problem genom att medel togs från mer lönsamma organisationer i andra delar av . ‘Rationalisation aid’ is support to wocos experiencing financial difficulties in general and can be either a soft loan or a direct grant. The aid from the CFV is financed from a general levy on all the wocos and not from general taxation. In other words, the CFV basically redistributes funds from financially healthier wocos towards weaker ones if and to the extent the need arises on the side of the latter.247 5.7.5Särskilt om stöd enligt unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster Ovan har stöd som omfattas av kommissionens förordning och be- slut avseende ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse behandlats. Nedan beskrivs förutsättningarna för att kommissio- nen ska förklara stöd som inte uppfyller villkoren i beslutet eller förordningen som förenligt med EUF-fördraget. 245COM(2013) 4986 final, av den 31.7.2013, om SA.35205 Restructuring aid to Abbanoa Spa, punkt 56 och punkt 58. 246KOM(2006) 2952 slutlig, om NN31/2006 Financial support to restructure the accumula- ted debt of the Portuguese public service broadcaster RTP, punkt 137. 247KOM(2009) 9963 slutlig, av den 15.12.2009, om E 2/2005 and N 642/2009 The Nether- lands Existing and special project aid to housing corporations, punkt 9 b. Kommissionen har antagit rambestämmelser där den beskriver hur den kommer att göra en sådan bedömning.248 Rambestämmel- serna innehåller fler villkor för godkännande än vad som följer av beslutet och förordningen. När det gäller att fastställa att det verkligen är en tjänst av all- mänt ekonomiskt intresse anser kommissionen att medlemsstaten i dessa fall bör ha konsulterat målgruppen kring deras faktiska behov och även andra leverantörer för att säkerställa att marknaden inte redan tillgodoser behovet. Under förutsättning att en sådan kon- sultation har ägt rum och medlemsstatens agerande ligger i linje med utfallet är osannolikt att medlemsstatens beslut att betrakta tjänsten som en allmännyttig tjänst skulle vara uppenbart felaktigt. Kommissionen beskriver hur bestämmelserna om ett samråd ska tillämpas i en särskild vägledning för tillämpningen av statsstöds- reglerna beträffande stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt in- tresse.249 På så sätt kan myndigheterna fastställa om tjänsten i fråga tillhanda- hålls eller skulle kunna tillhandahållas av marknaden och öka öppen- heten i processen. Det bidrar också till att fastställa användarnas exakta behov och till att mer exakt utforma beslutet om tilldelning. Det här kravet gäller inte om det är uppenbart att ett nytt samråd inte kommer att ge något större mervärde som läggs till ett samråd som genomfördes. Vid ett offentligt samråd ska den offentliga myndig- heten få tillfälle att öka sin kunskap om användarnas behov och intres- sen och om utbudet på marknaden. Syftet är att myndigheten på ett lämpligt och proportionerligt sätt ska kunna fastställa tillhandahållan- det av allmännyttiga tjänster. Samrådet kan exempelvis omfatta frågor om användarnas behov vad gäller tillgänglighet, tjänstekvalitet, över- komlighet och om/i vilken utsträckning behoven inte tillgodoses av tjänster som redan tillhandahålls på marknaden, om det inte finns någon tjänsteleverantör. Om en tjänsteleverantör redan har tilldelats en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och myndigheten överväger en ny tilldelning till denna eller en annan leverantör, skulle samrådet kunna handla om i fall tillhandahållandet av tjänster från denna leve- rantör överensstämmer med de nuvarande eller framtida användarnas behov. Ett samråd kan också hållas i form av en offentlig utfrågning, om användarna är tillräckligt väl informerade om utfrågningen och kan uttrycka sina åsikter om allmänna behov.250 248Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster, EUT nr C 008, 11/01/2012 s. 0015–0022. 249Kommissionens vägledning om SGEI. 250Kommissionens vägledning om SGEI, s. Därefter krävs att utföraren tilldelas skyldigheter genom en bin- dande rättshandling. Av tilldelningsbeslutet ska följande framgå: 1.Innebörden av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster och skyldigheternas varaktighet. 2.Företaget och, i förekommande fall, det territorium som berörs. 3.Innebörden av exklusiva eller särskilda rättigheter som beviljats företaget. 4.En beskrivning av kompensationsmekanismen och parametrarna för att beräkna, övervaka och se över ersättningen. 5.Åtgärder för att undvika och återkräva eventuell överkompen- sation. Uppdragets varaktighet ska kunna motiveras på objektiva grunder. Medlemsstaten ska också visa att det inte finns någon överträdelse av transparensdirektivet (insynsdirektivet), att tilldelningen är för- enlig med om offentlig upphandling och att tilldelningen inte innebär någon diskriminering av någon av de tänkta utförarna. I rambestämmelserna uppmuntras medlemsstaterna att använda nettokostnadsmetoden. Enligt nettokostnadsmetoden beräknas kost- naden för att utföra tjänsten som skillnaden mellan nettokostnaden för tjänsteleverantören för att fullgöra skyldigheten och nettokost- naden eller vinsten för samma tjänsteleverantör utan denna skyldig- het. Nettokostnadsmetoden är en del av regleringen av post- och telekommunikationsområdet där den tillämpas beträf- fande nettokostnaden för tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster. Ersättningsmetoden ska innehålla effektivitetsincitament och rambestämmelserna tillåter inte att ersättningen avser samtliga kostnader, till skillnad från kommissionens beslut som vi redogjort för ovan. Medlemsstaten måste också publicera resultatet av det offentliga samrådet, uppdragets omfattning, utförarens identitet och den årliga ersättningen för uppdraget på internet eller motsvarande. Ytter- ligare krav kan aktualiseras för särskilt snedvridande stöd Medlemsstaterna ska därefter rapportera om tillämp- ningen av rambestämmelserna per kategori av stödmottagare. Stöd till tjänsteleverantörer i svårigheter ska bedömas enligt riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. 5.7.5.1Villkoren för kommissionens godkännande av stöd till wocos Kommissionens bedömning av det nederländska bostadsstödet genom s.k. wocos är troligen den statsstödsbedömning som har störst likheter med en eventuell prövning av en svensk stödordning i form av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för att säkerställa bostäder av god kvalitet åt alla.251 Det noteras att beslutet för när- varande prövas av Tribunalen. har prövat en proce- durfrågor rörande talerätt och därefter återförvisat målet till ny materiell prövning hos Tribunalen.252 Det nederländska systemet som kommissionen bedömde be- skrevs enligt följande. Wocos are not-for-profit organisations. Their basic mission is to acquire, build and let out dwellings mainly for disadvantaged citizens and socially less advantaged groups. They are engaged in other activities such as construction and renting out apartments of higher value, construction of apartments for sale, construct and let out of public purpose such as cultural and health centres, construct and let out commercial premises, construct and maintain parks and other local infrastructure. They are also involved in supporting social services such as family coaching, financial advice to households and integration of immigrants.253 Wocos ansågs gynnade genom statliga garantier, omdistribuering av tillgångar mellan olika verksamheter, lägre priser vid köp av mark från kommuner och en rätt att låna från den nederländska kommunbanken, BNG. a)State guarantees for their borrowings from the (Waarborgfonds Sociale Woningbouw, hereinafter “WSW”). The wocos’ borrowings are guaranteed by the WSW 251KOM(2009) 9963 slutlig, av den 15.12.2009, om E 2/2005 and N642/2009 The Nether- lands Existing and special project aid to housing corporations. 252Dom Stichting Woonlinie m.fl. mot kommissionen, C-133/12 P, EU:C:2014:105. 253KOM(2009) 9963 slutlig, av den 15.12.2009, om E 2/2005 and N642/2009 The Nether- lands Existing and special project aid to housing corporations, punkt 5. which pools the resources and power of all wocos, while ultimately the WSW's obligations are guaranteed by the State. Wocos are estimated to benefit from million on a yearly basis in the form of lower financing costs. b)Support from the (Centraal Fonds Volkshuisvesting, hereinafter “CFV”). This form of support is on the one hand ‘regular project aid’ and on the other hand so-called ‘rationalisation aid’. Regular project aid is available to those wocos who experience difficulties in financing a particular project and takes the form of a direct grant. ‘Rationalisation aid’ is effect support to wocos experiencing financial difficulties in general and can be either a soft loan or a direct grant.