sou · H3B372 · 2015-08-04 00:00:00 — 12 § En sanktionsavgift får inte beslutas, om den anspråket riktas mot inte har getts tillfälle att yttra sig från det förutsätt- ningarna enligt 6 § att besluta om avgift har inträffat. 13 § En beslutad sanktionsavgift faller bort om beslutet om avgif- ten inte har verkställts från det att beslutet vunnit laga kraft. 14 § En sanktionsavgift ska återbetalas, om betalningsansvaret har upphävts genom beslut som vunnit laga kraft. Ränta på sanktionsavgift som återbetalas enligt första stycket lämnas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden från den dag av- giften betalades till och med den dag avgifter återbetalas. 15 § Regeringen får meddela närmare föreskrifter om den ordning i vilken sanktionsavgifter ska betalas. 16 § Den myndighet regeringen bestämmer får besluta de före- lägganden som behövs för att föreskrift i denna lag eller en före- skrift, ett villkor eller en bestämmelse som har meddelats med stöd av lagen ska följas. Ett beslut om föreläggande ska förenas med vite. Föreläggandet ska delges adressaten. Ett sådant föreläggande ska även riktas mot staten. Återkallelse, förbud och meddelande av varning 17 § Tillstånd enligt någon av bestämmelserna i 3 kap. 1–8 §§ eller certifiering enligt 5 kap. 1 § får återkallas slutligt eller , om tillståndshavaren eller den certifierade har åsidosatt en före- skrift i denna lag eller en föreskrift, ett villkor eller en bestämmelse som har meddelats med stöd av lagen eller om det finns andra sär- skilda skäl till återkallelse. Under samma förutsättningar får reger- ingen eller den myndighet regeringen bestämmer besluta att den som för ut krigsmateriel ur landet eller lämnar tekniskt bistånd utanför landet slutligt eller inte får utnyttja ett generellt tillstånd. En återkallelse får inte avse tillstånd till avtal enligt någon av 3 kap. 5–7 §§ som redan ingåtts. En återkallelse eller ett beslut att inte få utnyttja ett generellt till- stånd gäller med omedelbar verkan, om inte något annat beslutas. Om åsidosättandet enligt första stycket är av mindre allvarlig art kan, i stället för att tillståndet eller certifieringen återkallas eller förbud mot användande av generellt tillstånd utfärdas, en varning meddelas. Om ny mindre allvarlig överträdelse sker från det att varningen meddelades kan tillståndet eller certifieringen återkallas eller förbud mot användande av generellt till- stånd utfärdas. 18 § Enligt de förutsättningar som anges i 5 kap. 4 § ska en utvär- dering ske av den certifierade. Om det efter en sådan utvärdering fortfarande finns tvivel om den certifierade, dennes avsikter eller göranden, får den myndighet regeringen bestämmer besluta att ut- försel av krigsmateriel ur landet eller lämnande av tekniskt bistånd utanför landet till ett annat land inom EES enligt ett generellt tillstånd tills vidare inte får ske till en viss certifierad mottagare. Om ett sådant beslut har meddelats, ska övriga länder inom EES och Europeiska kommissionen underrättas om beslutet och om skälen för detta. Beslutet ska upphävas när det inte längre behövs. 19 § Krigsmateriel eller tekniskt bistånd som varit föremål för brott enligt 2 eller 3 § eller dess värde samt utbyte av sådant brott ska för- förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt. Förutsättning för åtals väckande i vissa fall 20 § Allmänt åtal för brott mot 3 kap. 1 eller 2 § får väckas endast efter medgivande av den myndighet regeringen bestämmer. 1.Denna lag träder i kraft , då lagen (1992:1300) om krigsmateriel ska upphöra att gälla. 2.Tillstånd och certifiering som har meddelats enligt den äldre lagen ska anses meddelade med stöd av motsvarande bestämmelser i denna lag, såvida inte annat föreskrivs i annan övergångsbestämmelse. 3.Bestämmelserna i 2 kap. 2 och 3 §§ tillämpas endast på ansök- ningar som gjorts efter ikraftträdandet. 4.Bestämmelsen i 4 kap. 1 § tillämpas även på ansökningar som gjorts före ikraftträdandet. 5.Bestämmelsen i 4 kap. 2 § tillämpas även på tillstånd som ut- färdats före ikraftträdandet. 6.Beträffande tillstånd att tillverka krigsmateriel som har med- delats svenskt aktiebolag eller handelsbolag före får den myndighet regeringen bestämmer bestämma att tidigare meddelade villkor avseende ägandet ändras. Beträffande tillstånd som har meddelats svenskt aktiebolag före nämnda datum får den myndighet regeringen bestämmer vidare bestämma att tillståndet ska förenas med villkor om att nya styrelseledamöter och supplean- ter för dem samt verkställande direktör i bolaget ska vara svenska medborgare och bosatta i . Om sådana villkor åsidosätts får tillståndet återkallas. 7.Bestämmelserna i 3 kap. 7 § ska tillämpas på avtal av det slag som avses i 3 kap. 5 § eller 6 §, även om avtalet på grund av äldre bestämmelser inte krävt tillstånd. lag om ändring av vapenlagen (1996:67) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § vapenlagen (1996:67) ska ha följande lydelse. Tillstånd krävs för att a.inneha skjutvapen eller ammunition, b.driva handel med skjutvapen, c.yrkesmässigt ta emot skjutvapen för reparation eller översyn, d.föra in skjutvapen eller ammunition till . Tillstånd krävs inte för den som har fyllt om vapnet har en begränsad effekt i förhållande till andra jämförliga skjutvapen (effektbegränsade vapen) och vapnet är 1.ett kolsyre-, luft- eller fjädervapen eller ett vapen med ett annat liknande utskjutningsmedel och är avsett för målskjutning, eller Tillstånd krävs inte heller om innehavaren har lånat vapnet en- ligt bestämmelserna i 3 kap. 1 a eller 7 §. Tillstånd krävs inte heller för verksamhet som omfattas av tillstånd enligt 3 eller 4 lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Tillstånd krävs inte heller för verksamhet som omfattas av till- stånd enligt 3 kap. 1 §, 3 kap. 2 § eller 4 kap. 2 § lagen (2016:000) om kontroll av krigsmateriel och av tekniskt bistånd. Denna lag träder i kraft . Lagen är tillämplig endast be- träffande följande varor:1. krigsmateriel som avses i lagen (2016:000) om kontroll av krigsmateriel och av tekniskt bi- stånd, och produkter som avses i lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla an- vändningsområden och av tek- niskt bistånd, … lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 3 § första stycket 1 lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen ska ha följande lydelse. 3 § Lagen är tillämplig endast be- träffande följande varor: 1. krigsmateriel som avses i lagen (1992:1300) om krigsmate- riel, och produkter som avses i lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla an- vändningsområden och av tek- niskt bistånd, … Denna lag träder i kraft . lag om ändring av lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd Härigenom föreskrivs att 1 § och 3 § lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tek- niskt bistånd ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag gäller kontroll av produkter med dubbla använd- ningsområden och kontroll av tekniskt bistånd. Lagen innehåller kompletterande bestämmelser till rådets för- ordning (EG) nr 428/2009 av om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden. Bestämmelser finns också i Bestämmelser finns också i lagen (1992:1300) om krigs- lagen (2016:000) om kontroll av materiel och lagen (1984:3) om krigsmateriel och av tekniskt bi- stånd och lagen (1984:3) om 3 § Med militära produkter en- ligt artikel 4.2 och 4.3 i rådets förordning (EG) nr 428/2009 avses i denna lag de produkter som enligt 1 § lagen (1992:1300) om krigsmateriel utgör krigs- materiel. Med tekniskt bistånd avses i denna lag allt tekniskt stöd som har samband med reparation, utveckling, tillverkning, montering, test- ning, underhåll eller någon annan teknisk tjänst och som kan anta sådana former som utbildning, överföring av kunskaper och färdig- heter eller konsulttjänster. Denna lag träder i kraft . 16. uppsåtligt brott enligt8 kap. 2 och 3 §§ lagen (2016:000) om kontroll av krigsmateriel och av tekniskt bistånd, som avser kärnladdningar, radiologiska, bio- logiska och kemiska stridsmedel, apparater och andra anordningar för spridning av radiologiska, biologiska eller kemiska strids- medel samt speciella delar och substanser till sådant material,… lag om ändring av lagen (2003:148) om straff för terroristbrott Härigenom föreskrivs att 3 § första stycket 16 lagen (2003:148) om straff för terroristbrott ska ha följande lydelse. Följande gärningar utgör terroristbrott under de förutsättningar som anges i 2 § i denna lag: 16. uppsåtligt brott enligt 25 och 26 §§ lagen (1992:1300) om krigsmateriel, som avser kärn- laddningar, radiologiska, biolo- giska och kemiska stridsmedel, apparater och andra anordningar för spridning av radiologiska, biologiska eller kemiska strids- medel samt speciella delar och substanser till sådant material, Denna lag träder i kraft . lag om ändring av luftfartslagen (2010:500) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 3 § luftfartslagen (2010:500) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får av hänsyn till flygsäkerheten, luftfartsskyddet eller om det följer av en internationell överenskommelse som har tillträtt med- dela föreskrifter om eller i ett enskilt fall besluta om förbud mot transport med luftfartyg av visst gods eller om villkor för sådan Bestämmelser som rör utför- Bestämmelser som rör utför- sel av krigsmateriel finns i lagen sel av krigsmateriel finns i lagen (1992:1300) om krigsmateriel. (2016:000) om kontroll av krigs- materiel och av tekniskt bistånd. Bestämmelser om transport med luftfartyg av farligt gods finns i lagen (2006:263) om transport av farligt gods. Denna lag träder i kraft . 2Utredningsuppdraget och dess genomförande hemställde att regeringen skulle åter- komma med förslag till ny krigsmateriellagstiftning, i syfte att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokra- tiska stater.1 beställning innefattade inte krav på en parlamentarisk utredning.2 Under regeringens beredning av utred- ningsdirektiv kom samförståndsavtal med om militärt samarbete3 att bli föremål för massmedial upp- märksamhet. Regeringen beslutade om utrednings- direktiv (direktiv 2012:50). Regeringen beslutade då att sammankalla en parlamentarisk kommitté bestående av representanter från samt- liga partier i riksdag. Kommitténs uppdrag är att göra en översyn av exportkontrollen av krigsmateriel och att lämna förslag på hur kontrollsystemet bör utformas . Direktivet innehåller följande frågeställningar: Utreda den framtida svenska exportkontrollen av krigsmateriel och ramarna kring den. Det huvudsakliga syftet med utredning- en är att lämna förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Föreslå de överväganden som bör göras för att fastställa om en stat är en icke-demokrati. I detta ligger att identifiera kriterier för när en stat är att betrakta som icke-demokratisk. Inom ramen för uppgiften ska kommittén vidare utreda på vilket sätt en skärpning 1Betänkande 2010/11:UU3 och rskr. 2010/11:261. 2Aa s. 56. Utredningsuppdraget och dess genomförande av exportkontrollen ska göras samt hur den ska omsättas i regel- verket. De föreslagna åtgärderna ska beakta förändringar i mot- tagarlandet, inte minst i samband med affärer som sträcker sig över . Utreda hur stor påverkan ett införande av en skärpt exportkon- troll gentemot icke-demokratier kan väntas ha på den svenska exporten av krigsmateriel och tekniskt bistånd i jämförelse med nuvarande exportkontrollordning samt vilka ekonomiska konse- kvenser förslaget har, dels för industrin, dels för ekonomin i stort. Utreda, analysera och ta ställning till i vilken mån den föreslagna skärpningen av exportkontrollen gentemot icke-demokratier kan förväntas påverka möjligheter till samarbete med andra länder när det gäller materielförsörjning, men även i övrigt påverka svensk materielförsörjning. Analysera huruvida den föreslagna skärpningen av exportkon- trollen gentemot icke-demokratiska stater kan förväntas påverka möjligheter att delta i internationella insatser för fred och säkerhet. Pröva vad som bör betraktas som följdleveranser – varvid utredningens övergripande syfte ska beaktas – samt ana- lysera konsekvenserna därav. Undersöka och kartlägga andra samarbetsländers exportkontroll- system och då särskilt deras exportkontroll gentemot icke-demo- kratiska stater. Utreda möjligheten att öka öppenheten och transparensen inom den svenska exportkontrollen, inklusive rörande Exportkontroll- rådet. Utreda lämpligheten av att införa sanktionsavgifter i krigs- materiellagen och i lagen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd samt lämna förslag till de författningsändringar som anses nödvändiga. Analysera och bedöma om krigsmateriellagstiftningen ska för- ändras i klarläggande syfte samt, i förekommande fall, lämna för- slag till författningsändringar. Utredningsuppdraget och dess genomförande Redovisa hur den gemensamma ståndpunkten, de svenska rikt- linjerna för krigsmaterielexport och politik för global utveckling omvandlats i praxis och om denna förändrats över tiden. Om utredningsarbetets genomförande föreskriver direktivet att kommittén ska rådgöra med berörda myndigheter och verksam- hetsutövare, med organisationer i det civila samhället och med andra relevanta aktörer. Kommittén ska vid prövningen av sank- tionsavgiftsfrågan särskilt beakta Straffrättsanvändnings-utredning- ens betänkande (SOU 2013:38). Enligt direktivet skulle uppdraget i sin helhet redovisas . Genom regeringsbeslut fick kommittén förlängd tid för redovisning av uppdrag till (tilläggsdirektiv 2014:148). Genom regeringsbeslut fick kommittén ytterligare förlängd tid för redovis- ning av uppdrag till (tilläggsdirektiv 2015:32). Kommittén har i sin läsning av direktivet identifierat att uppdraget består av två huvudsakliga delar. Dels ett uppdrag att lämna förslag till en skärpt exportkontroll mot icke-demokratiska stater (med därtill hörande delfrågor), dels ett uppdrag att utreda möjligheten att införa effektivare och mer tillgängliga sanktioner i krigsmate- riellagen och i lagen om kontroll av produkter med dubbla använd- ningsområden och av tekniskt bistånd, med därtill hörande del- frågor. Kommittén har valt att redovisa de två delarna var för sig. I det delbetänkande4 som presenterades lämnade kommittén sitt förslag avseende sanktionsfrågan. I detta slutbetän- kande redovisar kommittén sitt förslag avseende en skärpt export- kontroll gentemot icke-demokratiska stater med därtill hörande delfrågor. 4 SOU 2014:83. Utredningsuppdraget och dess genomförande 2.1.2Frågeställningar utanför direktivets uppdrag Förslag på frågeställningar att utreda Kommittén har under utredningsarbetet stött på ett antal fråge- ställningar som ligger utanför utredningsuppdraget, men vilka det finns skäl att utreda. I delbetänkandet har framhållits behovet av att klarlägga hur kunskapsnivån hos de individer som sysslar med ex- portkontroll kan säkerställas samt vidare behovet av att klarlägga vilka aktörer som hanterar kontrollerade produkter.5 Därutöver föreslår kommittén att regeringen i särskild ordning utreder: Framtagandet av konsoliderade riktlinjer. Riktlinjernas anpassning till det ökade behovet av internationella materielsamarbeten. Vilken inverkan ett samförståndsavtal om militärt samarbete (Memorandum of Understanding, MoU) bör ha på tillstånds- prövningen. Andra frågeställningar som kommittén uppmärksammat Kommittén har under arbetet uppmärksammat följande frågeställ- ningar som det kan finnas skäl för regeringen att närmare belysa: Huruvida svenska statens import av krigsmateriel ska omfattas av motsvarande kontroll som exporten. I vad mån hanteringen av jakt och sportskyttevapen – för såväl privat bruk som avseende den export som sker av vapenhandlare – bör hanteras inom ramen för exportkontrollen av krigsmate- riel, beaktat att denna typ av skjutvapen inte har bäring på säkerhets-, försvars- eller utrikespolitiken. Behovet av svenska statens exportstödjande verksamhet till den inhemska försvarsindustrin, bl.a. avseende krediter. I vad mån förekomsten av/risken för korruption bör vägas in i tillståndsbedömning i vidare mån än som sker. 5 SOU 2014:38, avsnitt 8.5. Utredningsuppdraget och dess genomförande I vad mån försvarsindustrin genom avgifter ska finansiera ex- portkontrollen – beaktat att tillstånd enligt krigsmateriellagen endast beviljas om det ligger i intresse – eller om detta lämpligen i stället sker genom direkta budgetanslag. Huruvida den globala företeelsen global offset inverka på ut- landsamverkan avseende krigsmateriel. Vilken inverkan förändringar av kan tänkas ha på regelverket avseende krigsmateriel. I vad mån begreppet ”krigsmateriel” bör ersättas av begreppet ”försvarsmateriel”. 2.2Den politiska bakgrunden till uppdraget Nuvarande krigsmateriellag trädde i kraft . Sedan ikraftträdandet har lagen varit föremål för flera ändringar. Den se- naste ändringen trädde i kraft – samma månad som regeringen beslutade om direktiven för den nu aktuella utredningen. Lagen och dess tillämpning har varit föremål för en återkomman- de politisk debatt med yrkanden från vissa grupper om olika sorters begränsningar av exporten.6 Bl.a. har framförts krav på ett total- förbud för export av krigsmateriel över huvud och en total avveck- ling av exporten, ett totalförbud för export till samt ett totalförbud för export till vissa namngivna stater. Vidare har fram- förts krav på att de så kallade villkorliga hindren i riktlinjerna ska göras ovillkorliga samt att man vid tillståndsprövningen inte ska göra någon åtskillnad mellan krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) utan att alla produkter behandlas som om de vore ”KS-klassade”. Det har vidare framförts krav på att det införs ett demokratikriterium i riktlinjerna och att följdleveranserna be- gränsas samt att krigsmaterielexporten står i överensstämmelse med politik för global utveckling. Krav har även framförts på att krigsmaterielexporten inte ska understödjas av exportkrediter eller andra former av statligt exportstöd och att öppenheten och trans- parensen ska öka rörande beslut om krigsmaterielexport. Merparten av de krav som framförts har aldrig vunnit riksdagsmajoritetens 6 Se bl.a. betänkanden rörande krigsmaterielexporten . Utredningsuppdraget och dess genomförande De förändringar av exportkontrollregelverket som skett över tiden har inneburit att exportkontrollen skärpts (jfr kapitel 3). Det kan vidare noteras att några av de uppräknade kraven behandlas av kommittén. Den nuvarande krigsmateriellagen togs fram under slutet av . var det överskuggande scena- riot att svensk krigsmateriel som exporterades skulle komma att användas vid konflikter eller stridigheter mellan stater. Sådana kon- flikter eller stridigheter kunde också innebära konfrontation mellan NATO:s och intressesfärer. Utifrån det perspek- tivet var det naturligt att vid prövningen av krigsmaterielexporten i första hand ta hänsyn till den förda neutralitetspolitiken och då sär- skilt beakta hur stor risken var för att en stat skulle komma i konflikt med andra stater. Den inrikespolitiska situationen hos den stat som köpte krigsmateriel var därvid av underordnad betydelse. Efter och upphörande har säkerhetspolitiska läge förändrats i grunden. Även globali- seringen i sig har medfört att säkerhetspolitiska intressen också förändrats. Merparten av dagens väpnade konflikter sker inte mellan stater, utan i stället rör det sig om konflikter inom en stats gränser. Det kan t.ex. vara fråga om olika grupper som strider för sina rättigheter, om interna uppror mot en diktator eller om etniskt eller religiöst färgade motsättningar inom staten. Svensk utrikespolitik har länge varit inriktad på att driva frågor om mänskliga rättigheter, demokrati och anti-korruption. Riks- dagen har uttalat att allt utrikespolitiskt agerande ska vara sam- stämmigt. Export av svensk krigsmateriel till regimer som inte delar syn i nämnda avseenden och/eller där den exporte- rade krigsmaterielen kan komma att användas mot den egna befolk- ningen ska därför ske med försiktighet. Utifrån tesen att risken för interna stridigheter minskar om staten är demokratisk och respekterar de mänskliga rättigheterna är det rimligt att utvärdera staten i nämnda avseenden i samband med pröv- ningen av om export av krigsmateriel till staten i fråga ska tillåtas eller inte. uppmaning till regeringen att tillsätta en utredning med syftet att se över exportkontrollen ”i syfte att skärpa exportkon- trollen gentemot icke-demokratiska stater”7 ska ses i ljuset av detta. 7 Betänkande 2010/11:UU3. Utredningsuppdraget och dess genomförande Redan av direktivets rubrik framgår att begrepp exportkontroll är centralt i utredningen. Det är därför påkallat att närmare definiera vad ordet innebär i detta sammanhang. Ordet exportkontroll återfinns inte i Svenska Akademins ord- lista eller ordbok. Ordet är i stället ett så kallat sammansatt ord, be- stående av uppslagsorden (morfem) export respektive kontroll. Uppslagsordens betydelse ger det sammansatta ordet en innebörd och ordet exportkontroll kan därför sägas vara av ”självförklarande natur”. Enligt betyder ordet export ”utförsel” och ordet kontrollera ”övervaka”; ”granska”; ”behärska”.8 Utifrån uppslagsordens innebörd får det sammansatta ordet ex- portkontroll förstås betyda övervakning av utförsel. På krigsmateriellagstiftningens område har ordet exportkontroll emellertid en betydligt vidare innebörd än enbart övervakning av den faktiska utförseln, dvs. då produkter och kunskap förs ut ur riket. Med exportkontroll inom detta område avses nämligen alla de prövningar och övervakningsåtgärder som vidtas under produk- ternas hela livscykel – från tillverkning, via gränspassage, till efter- kontroll hos mottagaren – såväl inom riket som utanför dess grän- ser. Ordet exportkontroll i nu aktuell mening beskriver således en organisation bestående av en uppsättning institutioner. Ordet kan också sägas beskriva en politisk ambition att förhindra att produk- terna hamnar i orätta händer eller används på ett oacceptabelt sätt.9 Den nuvarande svenska exportkontrollen av krigsmateriel har, som framgår av betänkandet, växt fram succesivt sedan . Kommittén har löpande i betänkandet gjort hänvisningar till ställ- ningstaganden (uttalanden, beslut etc.) som riksdag och/eller något av utskott gjort. I förtydligande syfte ska anges att riks- dagens respektive utskottens ställningstaganden i det enskilda fallet inte ska läsas som att samtliga riksdagsledamöter nödvändigtvis 8Svenska Akademins ordlista, upplaga 13. 9Jfr SOU 2005:9, s. 103. Utredningsuppdraget och dess genomförande stått bakom ställningstagandet. Dock har en majoritet gjort det, varför detta utgör respektive utskottets formella ställ- ningstagande i det enskilda fallet. Det kan således i det enskilda fallet ha förekommit en avvikande uppfattning som biträtts av en minoritet av ledamöter och vars uppfattning därför inte är att likställa med det ställningstagande som respektive utskottet gjort. Sådana avvikande uppfattningar anges inte i den löpande texten eller på annat sätt i betänkandet. 2.5Hur har kommittén arbetat Kommittén har hållit 44 protokollförda möten samt därutöver sammanträtt i samband med de resor som kommittén i sin helhet företagits. Kommittén har inte haft utsedda experter eller sakkun- niga och den inledande fasen i arbetet ägnades därför åt att bygga upp kommitténs samlade kunskap på området. Vid kommitténs sammanträden under denna fas har representanter från berörda myndigheter10, universitet11, civilsamhället12, organisationer13, för- svarsindustri m.fl. deltagit för att förmedla kunskap till kommit- téns ledamöter.