sou · H3B347 · 2015-05-18 00:00:00 — Tillsynsorganet får inte för egen del ha några befogenheter att vidta förvaltningsåtgärder (artikel 40.1). Representation av rättighetshavare samt medlemskap… rätt till information från ledningsorganet, såväl löpande som vid viktiga händelser eller efter begäran. Det har också rätt att få utföra eller låta utföra nödvändiga undersökningar (artikel 41). Enligt 18 § lagen om europabolag gäller att ordföranden i tillsynsorganet ska se till att sammanträden hålls när det behövs. Tillsynsorganet ska alltid sammankallas om en ledamot i tillsynsorganet begär det. Ledamöterna i tillsynsorganet utses och entledigas normalt av föreningsstämman (artikel 40.2), men det är möjligt för medlems- staterna att föreskriva att en minoritet av aktieägare eller andra personer eller myndigheter att välja en del av ledamöterna (artiklarna 40.2 och 47.4). I svensk rätt har det inte genomförts några sådana bestämmelser (jfr prop 2003/04:112). Närmare bestämmelser om tillämpning av vissa av aktiebolagslagens regler på lednings- respektive tillsynsorganet i dualistiskt organiserade europabolag finns i 16–21 §§ lagen om europabolag. Det innebär bl.a. att aktiebolagslagens bestämmelser om jäv om upplysningsplikt gäller för dessa organ. I det monistiska systemet är det förvaltningsorganet som utövar ledningen och förvaltningen av bolaget (artikel 43.1). Förvaltnings- organets ledamöter utses av föreningsstämman (artikel 42.3) och ska sammanträda minst för att diskutera bolagets ekonomiska ställning och dess förutsebara framtida utveckling (artikel 44.1). Närmare bestämmelser om tillämpning av vissa av förenings- lagens regler på förvaltningsorganet i monistiskt organiserade europabolag finns i 22 § lagen om europabolag. Det innebär bl.a. att aktiebolagslagens bestämmelser om jäv om upplysningsplikt gäller för detta organ. För såväl monistiskt som dualistiskt organiserade europabolag gäller att det är tillåtet att i nationell lagstiftning föreskriva att löpande förvaltningsåtgärder får vidtas av en verkställande direktör på samma villkor som i nationell rätt (artiklarna 39.1 och 43.1). Enligt lagen om europabolag gäller i huvudsak liknande förutsätt- ningar för utseende av verkställande direktör som gäller för föreningar enligt föreningslagen (se 24 §). I ett dualistiskt organiserat europa- bolag ska såväl tillsynsorganet som ledningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Bestämmelserna i förordningen om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information ska tillämpas även vid tillsynsorganets och ledningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning (se 25 §). I ett monistiskt organiserat europabolag ska Representation av rättighetshavare samt medlemskap… förvaltningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Bestämmelserna i förordningen om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information ska tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verk- ställande direktörens förvaltning (se 26 §). Förordningen innehåller generella regler om beslutsförhets- och majoritetskrav i föreningsorganen (artikel 50) samt krav på mötes- frekvens (artikel 44), som gäller för såväl dualistiskt som monistiskt organiserade europabolag. Av 17 § andra stycket och 22 § lagen om europabolag framgår, genom hänvisning till aktiebolagslagen, att tillsynsorganet och ledningsorganet i dualistiskt system respektive förvaltningsorganet i monistiskt system har en upplysningsplikt gentemot stämman i ett europabolag. Upplysningsplikten avser skyldighet att avge ett yttrande över årsredovisningen samt den verkställande direktörens (och i dualistiska kooperativ, ledningsorganets) förvaltning. Förvaltningen i handelsbolag sköts som huvudregel direkt av bolagsmännen. Några särskilda beslutande och verkställande organ finns inte omnämnda i lagen. För handelsbolag är lagens huvudregel individuell förvaltning. Varje bolagsman kan, såvida inte genom avtal bestämts att förvalt- ningsbefogenheten ska utövas av två eller flera i förening, på egen hand vidta förvaltningsåtgärd. Den individuella förvaltnings- befogenheten är dock inte obegränsad. Lagen ger varje bolagsman, som inte genom bolagsavtalet är skild från förvaltningsbefogenhet, rätt att inlägga förbud mot annan bolagsmans åtgärd. Bolagsmännen kan dock eliminera vetorätten genom att bolagsavtalet bestämma att vissa bolagsmän inte ska ha förvaltningsrätt eller åtminstone sakna vetorätt. I övrigt gäller beträffande handelsbolag att bolagsmännen har rätt att fritt avtala om förvaltningens anordning och förvalt- ningsbefogenheten. I handelsbolag kan, genom bestämmelser i bolagsavtalet också inrättas en styrelse och en VD, med de befogenheter som anges i avtalet. Representation av rättighetshavare samt medlemskap… Enligt förordningen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar ska en sådan gruppering ha åtminstone två organ; medlemmarna och företagsledningen (artikel 16). Medlemmarna kan i egenskap av organ för grupperingen fatta alla beslut som syftar till att förverkliga ändamålet med grupperingen. Medlemmarna utgör grupperingens högsta organ som kan ge direktiv till andra organ och befattnings- havare. Det andra obligatoriska organet enligt förordningen är företags- ledare (en eller flera), vilken eller vilka ska utses i avtalet om att bilda grupperingen eller genom beslut av medlemmarna (artikel 19.1). Förutsättningarna för att utse och entlediga företagsledarna samt dessas befogenheter ska bestämmas i avtalet om att bilda grupperingen eller genom enhälligt beslut av medlemmarna (artikel 19.3). På initiativ av en företagsledare eller på begäran av en medlem ska företagsledarna sammankalla medlemmarna så att dessa kan fatta beslut (artikel 17.4). Utöver medlemmarna och företagsledningen kan grupperings- avtalet också innehålla bestämmelser om andra organ. Om sådana andra organ finns, ska grupperingsavtalet ange vilka befogenheter de har (artikel 16.1 andra stycket). Det är endast företagsledaren eller, om de är flera, var och en av dem som företräder grupperingen mot tredje man (artikel 20). En företagsledare binder grupperingen när han handlar på dennas vägnar även om handlandet faller utanför föremålet för grupperingens verksamhet. Om grupperingen visar att tredje man kände till eller med hänsyn till omständigheterna inte kunde vara obekant med att handlingen föll utanför föremålet för grupperingens verksamhet, är dock grupperingen inte bunden av handlingen. Det räcker dock inte att ändamålet för grupperingens verksamhet har offentlig- gjorts. Alla inskränkningar i företagsledares rätt att företräda grupperingen som har gjorts i grupperingsavtalet eller beslutats av medlemmarna saknar verkan mot tredje man även om begräns- ningen har offentliggjorts. Det finns dock en möjlighet för grupperingen att inskränka företagsledarens behörighet att företräda grupperingen. I grupperings- avtalet kan det nämligen bestämmas att endast två eller flera företagsledare i förening kan binda grupperingen (artikel 20.2). Representation av rättighetshavare samt medlemskap… uppgift om en sådan bestämmelse ska registreras och offentliggöras enligt särskilda regler för att kunna göras gällande mot tredje man. Dessutom ska en sådan inskränkning tydligt anges på brev, beställ- ningssedlar och liknande handlingar. Av artikel 18 följer att varje medlem i en gruppering har rätt att få upplysningar av företagsledarna om grupperingens verksamhet samt att granska grupperingens böcker och affärshandlingar. I stiftelselagen finns bestämmelser om två olika förvaltningsformer för stiftelser: egen respektive anknuten förvaltning. Den eller de fysiska personer som vid egen förvaltning har lämnat förvaltnings- åtagandet bildar styrelse för stiftelsen. Uppgiften att sköta stiftelsens förvaltning tillkommer detta organ. Den juridiska person som vid anknuten förvaltning har lämnat förvaltningsåtagandet är stiftelsens förvaltare. Stiftelselagen innehåller inte något hinder mot att stiftaren förbehåller sig rätten att bestämma vilka personer som ska ingå i styrelsen. Stiftarens eller stiftarna får dock inte ensamma utgöra stiftelsens styrelse (2 kap. 10 § stiftelselagen) eller vara en stiftelses förvaltare (2 kap. 19 §). Stiftelselagen innehåller också bestämmelser om jäv för såväl styrelseledamöter som förvaltare (2 kap. 14 § och 21 §). Styrelsen vid egen förvaltning och förvaltaren vid anknuten förvaltning ska svara för att föreskrifterna i stiftelseförordnandet följs, att förmögenheten är placerad på ett godtagbart sätt, att stiftelsen fullgör sin bokförings- och årsredovisningsskyldighet eller skyldighet att föra räkenskaper, samt att stiftelseförordnandet och övriga handlingar avseende stiftelsen förvaras på ett ordat och betryggande sätt. Vidare har styrelsen respektive förvaltaren att företräda stiftelsen gentemot utomstående. Det är tillåtet att stiftelseförordnandet föreskriver att någon annan än styrelsen ska utse eller entlediga styrelsens ledamöter eller ordförande i styrelsen (2 kap. 3 § andra stycket), eller att någon annan än styrelsen eller förvaltaren ska utse eller entlediga revisorerna eller bestämma arvode åt styrelsens ledamöter, förvaltaren eller revisorerna. Representation av rättighetshavare samt medlemskap… Eftersom styrelsen respektive förvaltaren är skyldig att se till att förvaltningen organiseras på det sätt som stiftaren har föreskrivit finns det dock inget som hindrar att det i stiftelseförordnandet anges att något annat organ än styrelsen eller förvaltar ska fatta beslut i frågor om t.ex. användningen av den löpande avkastningen. Men det ska ske under styrelsens eller förvaltarens kontroll av att reglerna för stiftelsens verksamhet följs (jfr. 1993/94:9 s. 119 f.). Stiftaren kan ha lagt uppgiften att utse en eller flera ledamöter av styrelsen på någon utanför stiftelsen. Om sådana föreskrifter inte finns, utser och entledigar styrelsen själv nya ledamöter (2 kap. 9 §). Om stiftelseförordnandet inte innehåller andra föreskrifter är styrelsens ledamöter berättigade till skäligt arvode (2 kap. 15 §). Om styrelsen består av flera personer åligger det styrelsens ordförande att se till att sammanträden hålls när så behövs och i övrigt att sammankalla styrelsen om någon styrelseledamot begär det (2 kap. 11 §). Stiftelselagen innehåller inte några bestämmelser om verk- ställande direktör. Om en stiftelse håller sig med verkställande direktör, grundar denne sin behörighet inte på lag utan på avtal (se prop. 1993/94:9 s. 134). Bestämmelser om redovisning av uppgifter om ersättning till ledande befattningshavare m.m. I den associationsrättsliga lagstiftningen saknas i huvudsak bestäm- melser om skyldighet för ledande befattningshavare i föreningar, bolag m.m. att redogöra för eventuella intressekonflikter eller uppgifter om ersättning och andra belopp som erhållits från bolaget, föreningen osv. För aktiebolag gäller att en styrelse- ledamot och en verkställande direktör ska, när de tillträder sitt uppdrag, till bolaget anmäla sitt innehav av aktier i bolaget och i andra bolag inom samma koncern, om det inte har skett dess- förinnan (se 8 kap. 45 § aktiebolagslagen). För publika aktiebolag gäller att bolagsstämmans ordförande, innan styrelseval förrättas, ska lämna uppgift till stämman om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag (se 8 kap. 48 § aktiebolagslagen). Representation av rättighetshavare samt medlemskap… I 8 kap. 23 a § första stycket aktiebolagslagen finns bestäm- melser om att bolagstämman ska besluta om arvode och annan ersättning för styrelseuppdrag till var och en av styrelseleda- möterna. Beträffande lön och annan ersättning till verkställande direktör och andra personer i bolagets ledning finns i 8 kap. 51– 53 §§ aktiebolagslagen vissa bestämmelser om att styrelsen i aktie- marknadsbolag, dvs. aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad i , ska upprätta förslag till riktlinjer för bestämmande sådana ersättningar. Riktlinjerna ska avse tiden från nästa årsstämma. Till förslaget ska fogas information om tidigare beslutade ersättningar som inte har förfallit till betalning. Beträffande kretsen av personer som omfattas av riktlinjerna avses med ”andra personer i bolagets ledning” personer som ingår i ledningsgrupper eller liknande organ och chefer som är direkt underställda den verkställande direktören. Det kan exempelvis vara fråga om ekonomidirektör, finansdirektör, affärsområdeschef och personalchef. Vice verkställande direktör omfattas inte, om inte som ofta torde vara fallet han eller hon ingår i bolagets ledning. Är bolaget ett moderbolag är det naturligt att uppgifterna omfattar i vart fall av moderbolaget anställda personer som ingår i koncern- ledningen (prop. 2005/06:186 s. 66). Stämman ska besluta om rikt- linjerna (7 kap. 61 §) och bolagets revisorer ska granska att riktlinjerna följs (8 kap. 54 §). I årsredovisningslagen finns bestämmelser om s.k. tilläggsupp- lysningar, vilka som huvudregel ska lämnas i noter till de resultat- och balansräkningar som ingår i årsredovisningen. Enligt 5 kap. 22 § årsredovisningslagen gäller att större företag och publika aktiebolag ska ange i resultaträkningen, eller not till den, det sammanlagda beloppet av räkenskapsårets löner och andra ersätt- ningar till styrelseledamöter, verkställande direktören och mot- svarande befattningshavare och andra anställda. För publika aktie- bolag gällare att uppgifterna ska lämnas för var och en av styrelse- ledamöterna och för den verkställande direktören (5 kap. 20 § årsredovisningslagen). I 5 kap. 22 § årsredovisningslagen finns bestämmelser om att större företag och publika aktiebolag ska lämna uppgift om det sammanlagda beloppet av kostnader och förpliktelser som avser pensioner eller liknande förmåner till styrelse- ledamöter, verkställande direktören eller motsvarande befattnings- havare. I ett publikt aktiebolag ska uppgifterna omfatta även Representation av rättighetshavare samt medlemskap… pensioner och liknande förmåner till andra personer i bolagets ledning. För styrelseledamöter och den verkställande direktören gäller att uppgifterna ska lämnas för var och en. Enligt 5 kap. 25 § årsredovisningslagen gäller att större företag och publika aktie- bolag, som har träffat avtal om avgångsvederlag eller liknande förmåner till styrelseledamöter, verkställande direktören eller andra personer i företagets ledning, ska lämna uppgift om avtalen och om de väsentligaste villkoren i avtalen. De nu nämnda bestämmelserna i årsredovisningslagen gäller även för ledamöter eller suppleanter i tillsyns- lednings- eller förvaltningsorganet i europakooperativ och europabolag (se 5 kap. 27 § årsredovisningslagen). De nu nämnda reglerna har ansetts förenliga med en av Kommissionen antagen rekommendation21 om en lämplig ordning för ersättningar till företagsledningen i börsnoterade bolag (se prop. 2005/06:186 s. 57). Bestämmelser om förvaltningsberättelse i årsredovisning Enligt 6 kap. 1 § bokföringslagen gäller att bl.a. aktiebolag, ekonomiska föreningar, handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är delägare och vissa stiftelser samt större företag och moderbolag i koncerner ska avsluta bokföringen för varje räken- skapsår med en årsredovisning. Årsredovisningen ska innehålla en förvaltningsberättelse. Förvaltningsberättelsen ska innehålla en rättvisande översikt över utvecklingen av föreningens verksamhet, ställning och resultat och också lämna upplysningar om andra förhållanden som är viktiga för bedömningen av föreningens ställning och resultat, t.ex. händelser som är av väsentlig betydelse för föreningen och som har inträffat under räkenskapsåret eller efter dettas slut. För stora företag ska förvaltningsberättelsen också innehålla sådana upplysningar som behövs för förståelsen av företagets utveckling, ställning eller resultat och som är relevanta för den aktuella verksamheten (se 6 kap. 1 § årsredovisningslagen). I aktiebolag, ekonomiska föreningar och andra företag, som före- träds av en styrelse, ska årsredovisningen skrivas under av samtliga 21 Kommissionens rekommendation av om att främja en lämplig ordning för ersättningen till ledande befattningshavare i börsnoterade bolag, 2004/913/EG. Representation av rättighetshavare samt medlemskap… Om en verkställande direktör är utsedd, ska även denne skriva under årsredovisningen. I handelsbolag ska års- redovisningen skrivas under av samtliga obegränsat ansvariga delägare. I stiftelser med anknuten förvaltning ska årsredovisningen skrivas under av förvaltaren eller, om ett handelsbolag är stiftelsens förvaltare, av samtliga bolagsmän som företräder bolaget (2 kap. 7 § års- redovisningslagen). Förvaltningsberättelsen ska, tillsammans med övriga årsredovis- ningen, läggas fram av styrelsen vid ordinarie årlig stämma i ekono- miska föreningar (7 kap. 4 § föreningslagen). Liknande skyldigheter gäller för ledningsorganet i dualistiskt organiserade europakooperativ samt förvaltningsorganet i monistiskt organiserade europakooperativ (21 § andra stycket respektive 26 § lagen om europakooperativ), styrelsen i aktiebolag (7 kap. 10 § aktiebolagslagen), ledningsorganet i dualistiskt organiserade europabolag samt förvaltningsorganet i monistiskt organiserade europabolag (16 § respektive 22 § lagen om europabolag). För dualistiskt organiserade europakooperativ och europabolag gäller att tillsynsorganet ska till varje stämma som ska pröva frågan om fastställelse av kooperativet respektive bolagets resultat- och balansräkningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning (se 22 § lagen om europakooperativ samt 17 § lagen om europabolag). Förslag: I lagen uppställs ett krav på att kollektiva förvaltnings- organisationer ska ha en övervakningsfunktion som kontinuerligt övervakar de åtgärder som personer som leder organisationens verksamhet vidtar och hur de uppfyller sina skyldigheter. Inom det organ som har övervakningsfunktionen ska det i före- kommande fall finnas en skälig och balanserad representation av olika medlemskategorier i den kollektiva förvaltningsorganisa- tionen. I lagen införs bestämmelser om att om den kollektiva förvalt- ningsorganisationen är en förening, ett aktiebolag, en stiftelse eller ett monistiskt organiserat europakooperativ eller europabolag, ska övervakningsfunktionen utövas av den juridiska personens styrelse Representation av rättighetshavare samt medlemskap… I dualistiskt organiserade europakooperativ och europabolag utövas övervakningsfunktionen av tillsynsorganet. I lagen införs också bestämmelser om att det organ som utövar övervakningsfunktionen ska rapportera om utövandet av sina befogenheter till medlemsstämman. Övervakningsfunk- tionen ska sammanträda regelbundet och åtminstone utöva de befogenheter som medlemsstämman har delegerat till organet och övervaka de personer som utgör organisationens verksam- hetsledning. Varje person som ingår i övervakningsfunktionen ska lämna en årlig individuell redogörelse till medlemsstämman om intresse- konflikter. I lagen införs bestämmelser om att de personer som leder verksamheten i kollektiva förvaltningsorganisationer gör det på ett sunt, ansvarsfullt och lämpligt sätt, med sunda förvaltnings- och redovisningsmetoder och mekanismer för intern kontroll. I lagen införs bestämmelser om att kollektiva förvaltnings- organisationer ska tillämpa förfaranden för att undvika intressekonflikter. Bestämmelserna innebär bl.a. att var och en av personerna som leder verksamheten ska lämna en årliga individuell redogörelse till stämman om intressekonflikter. I lagen uppställs ett krav på att kollektiva förvaltnings- organisationer som är föreningar, aktiebolag, stiftelser, eller monistiskt organiserade europakooperativ eller europabolag har en verkställande direktör som sköter den löpande förvaltningen. Den verkställande direktören får inte vara ledamot av styrelsen eller motsvarande organ. Bedömning: Den övervakningsfunktion som regleras i artikel 9 i direktivet kan i regel utövas av ett befintligt organ i den associationsform i vilken den kollektiva förvaltningsorganisa- tionen har valt att bedriva sin verksamhet enligt nationell rätt. Direktivet uppställer inte något krav på att kollektiva förvalt- ningsorganisationer med monistisk organisationsstruktur ska inrätta ett särskilt övervakningsorgan som är skilt från styrelsen. Representation av rättighetshavare samt medlemskap… Skälen för förslaget och bedömningen Direktivet om kollektiv förvaltning I direktivets artiklar 9 och 10 finns bestämmelser om övervaknings- funktion och skyldigheter för personer som leder verksamheten i den kollektiva förvaltningsorganisationen. Enligt artikel 9.1 ska medlemsstaterna se till att varje kollektiv förvaltningsorganisation har en övervakningsfunktion som kontinuerligt övervakar hur personer som leder organisationens verksamhet fungerar och hur de uppfyller sina plikter. Artikel 9.2 anger att det inom det organ som har denna övervakningsfunktion ska finnas en skälig och balanserad representation av de olika medlemskategorierna i den kollektiva förvaltningsorganisationen. Artikel 9.3 föreskriver att varje person som utövar övervaknings- funktionen ska till medlemsstämman lämna en årlig individuell redogörelse om intressekonflikter, innehållande den information som avses i artikel 10.2 andra stycket. I artikel 9.4 anges att det organ som utövar övervakningsfunktionen ska sammanträda regel- bundet och ha minst följande befogenheter: a) utöva de befogen- heter som medlemsstämman har delegerat till organet, bland annat i enlighet med artikel 8.4 och 8.6, och b) övervaka de personer som avses i artikel 10 vad gäller verksamhet och skyldigheter, inklusive verkställandet av besluten från medlemsstämman och framför allt de allmänna principer som anges i artikel 8.5 a–d. Artikel 10.5 före- skriver att övervakningsorganet minst en gång ska rapportera om utövandet av sina befogenheter till medlemsstämman. Av skäl 24 framgår att medlemmarna bör kunna delta i den kontinuerliga övervakningen av de kollektiva förvaltningsorganisa- tionernas ledning. För detta bör dessa organisationer ha en över- vakningsfunktion som är anpassad till den organisatoriska strukturen och som ger medlemmarna möjlighet att vara representerade i det organ som utövar denna funktion. Beroende på hur den organisa- toriska strukturen ser ut för en kollektiv förvaltningsorganisation kan övervakningsfunktionen utövas av ett separat organ, t.ex. ett över- vakningsorgan, eller av vissa av eller alla de direktörer i styrelsen som inte ansvarar för den dagliga ledningen av organisationen. Kravet på en rättvis och balanserad medlemsrepresentation bör inte hindra den kollektiva förvaltningsorganisationen från att utnämnda tredje parter till utövandet av övervakningsfunktionen, inbegripet Representation av rättighetshavare samt medlemskap… personer med relevanta yrkesmässiga sakkunskaper och rättighets- havare som inte uppfyller medlemskapskraven eller som inte är representerade direkt av organisationen, utan av en enhet som är medlem i den kollektiva förvaltningsorganisationen. Av skäl 25 framgår vidare att personer som utövar övervak- ningsfunktionen bör lämna årliga redogörelser över eventuella konflikter mellan sina intressen och de intressen som tillkommer rättighetshavare som är representerade av den kollektiva förvalt- ningsorganisationen. I artikel 10 anges att medlemsstaterna ska se till att varje kollektiv förvaltningsorganisation vidtar alla nödvändiga åtgärder för att de personer som leder dess verksamhet gör det på ett sunt, ansvarsfullt och lämpligt sätt, med sunda förvaltnings- och redovis- ningsmetoder och mekanismer för intern kontroll.