sou · H3B387 · 2015-10-09 00:00:00 — •Det ska inte gå att uppskatta ett enskilt företags redovisades värde med närmare än en viss vald procent från det sanna värdet. •Uppfylls inte dessa regler måste statistiken sekretessmarkeras. Kartläggning av elanvändningen i 9.3Jämförelse mellan utredningens statistikkällor 9.3.1Jämförelse av total elanvändning mellan Ei:s och SCB:s statistik rapporterade SCB en total elanvändning inom på inklusive överföringsförluster i elnätet.3 redovisar en total skatteintäkt på . Total elanvändning i Ei:s data är . statistik redovisar skattepliktig el och kommer därför att skilja sig mot SCB:s och Ei:s statistik. Differensen mellan SCB:s och Ei:s statistik är . Det finns dock förklaringar och skillnaden går att härleda. Till att börja med ska förluster i elnätet adderas till Ei:s elanvändning, eftersom det inte finns med i deras statistik. Enligt SCB är det 2013. Kvar är då att förklara. En förklaring till den kvarvarande differensen är hur data samlas in. SCB samlar in förbrukad el medan Ei samlar in el som levererats till en uttagspunkt. Flera större industrier, fram för allt inom massa- och pappersindustrin, produ- cerar egen el som de använder i sina interna processer.4 Denna el redovisas inte i Ei:s data, eftersom den inte har levererats i en ut- tagspunkt. Sammantaget är mängden egenproducerad el hos indu- strin 2013. Inte heller el producerad och förbrukad inom ett icke kon- cessionspliktigt nät redovisas i Ei:s material.5 I detta ryms delar av den el som produceras på sådant sätt att den inte är skattepliktig. Beräkningar baserade på den metod som användes i ”Nettodebi- teringsutredningen” (SOU 2013:46) ger att cirka en TWh vindkraft var undantagen från beskattning 2013. Till det kommer solel och annan egenproducerad el som produceras av producenter som inte levererar el yrkesmässigt. Sammantaget är utredningens bedömning att el produceras och förbrukas i icke koncessionspliktiga nät och därmed inte syns i Ei:s statistik. I Ei:s statistik saknas även elanvändningen för sekretessbelagda SNI-koder. Det är SNI-koder som avser tillverkning av vapen och 3SCB (2014b). 4Skogsindustrierna redovisar att , eller av skogsindustrins elanvändning är interngenererad med biobränslen. 5Se avsnitt 6.5.2 för diskussion om icke koncessionspliktiga nät. Kartläggning av elanvändningen i ammunition, tillverkning av militära stridsfordon och militärt för- svar. En skattning av elförbrukningen för dessa SNI-koder ger en total förbrukning på . Om vi adderar ihop Ei:s redovisade elanvändning inklusive nät- förluster (132,) med egenproducerad el (), el pro- ducerad i icke koncessionspliktiga nät (0,) och sekretess- belagda SNI-koder (0,) blir totalen . Skillnaden mellan SCB:s och Ei:s statistik är då eller . Eftersom Ei:s regelverk tillåter avvikelse från faktisk förbrukning och SCB:s statistik är delvis skattad, får skillnaden mellan dataseten anses ligger inom felmarginalen. 9.3.2Jämförelse av elanvändningen mellan olika SNI-koder När elanvändare som inte ingår i Ei:s statistik inkluderas, är den totala förbrukningen jämförbar mellan SCB:s officiella statistik och den statistik som Ei samlar in. Det finns dock skillnader mellan olika branscher. I Tabell 9.1 visas elanvändningen uppdelad på ensiffrig SNI-nivå för Ei:s och SCB:s statistik. I tabellen redovisas den statistik som Ei samlat in från nätbolagen . Saknas gör egenproducerad el, el producerad inom koncessionspliktiga nät och el använd i sekretessbelagda SNI-koder. Det saknas även för uttagspunkter där det inte finns någon SNI-kod registrerad. redovisar inte elanvändning uppdelat på SNI-kod och är därför inte relevant i jämförelsen. Elanvändning per sektor GWh, 2013 Jordbruk, skogsbruk, fiske SNI 1–3 Tillverkning och utvinning av mineraler, SNI 5–33 Tjänstesektorn SNI 45–98 Övriga näringslivet SNI 35–43 Källa: och . Kartläggning av elanvändningen i Som visas i tabellen finns det skillnader mellan SCB:s och Ei:s stati- stik i varje kategori förutom överföringsförluster i elnätet. Över- föringsförluster redovisas inte i Ei:s statistik utan SCB:s officiella siffror används. Att det finns skillnader beror, precis som för skill- naden i total elanvändning, bl.a. på hur insamlingen av statistiken gjorts. En ytterligare källa till skillnaden är att Ei:s statistik redo- visas som den huvudsakliga verksamheten för varje uttagspunkt, även om uttagspunkten inbegriper flera verksamheter. I fall där flera verksamheter förekommer redovisas all elanvändning som att den används i den huvudsakliga verksamheten. SCB redovisar elanvändning för privatpersoner som el använd i permanenta bostäder samt fritidshus. El använd i permanenta bo- städer delas upp i flera undergrupper baserat på om elen används i småhus eller flerbostadshus. Dessa är aggregerade och redovisas i Tabell 9.1 som hushåll. I Ei:s statistik samlas data in baserat på uttagspunkt och tillhörande SNI-kod. Hushåll rapporteras därmed som en separat förbrukningspost. I elanvändningen för hushåll skiljer det över mellan SCB:s och Ei:s statistik. För att förstå varför, har utredningen haft kontakt med företrädare för elnätsbolag. I diskussionen framkom- mer att det inte enbart är hushållskunder som redovisas under denna post, utan det kan ingå fler förbrukare fastän det egentligen enbart ska vara hushåll. Framför allt är det enskilda firmor där abonne- mang i vissa fall delas med hushållet som kan ha felregistrerats som hushållsförbrukning. Enskilda firmor registereras med personnum- mer som organisationsnummer och kan därför ha felrapporterats. Dessutom kan elnätsbolagen helt enkelt felaktigt ha rapporterat in företag som hushållskunderna. Att uttagspunkter skulle vara felrapporterade i hushållskate- gorin i Ei:s statistik kan undersökas genom att studera elförbruk- ningen. Den kategori av hushållskunder som i genomsnitt har högst elförbrukning är villor med elvärme. Förbrukningen i den kategorin är i genomsnitt cirka 25 000 kWh per år.6 Förbrukning högre än dubbla förbrukningen för en eluppvärmd villa, 50 000 kWh, är inte sannolik för en hushållskund. I statistiken för hushålls- kunder innehåller Ei:s data hos uttagspunkter med elanvändning högre än 50 000 kWh. Denna post kan hanteras på Kartläggning av elanvändningen i två sätt, antingen får statistiken vara kvar som elnätsföretagen rapporterat den, eller så behandlas observationerna som extrem- värden och tas bort ur statistiken. Eftersom vi inte vet vilka obser- vationer som är felrapporterade, väljer vi att låta statistiken vara orörd. För tjänstesektorn visar Ei:s och SCB:s statistik i stort sett samma totalsumma. Det skiljer cirka 229 GWh vilket är mindre än en procent. Ser man mer detaljerat på tjänstesektorn finns dock SNI-koder med skillnader i elanvändningen mellan dataseten. Att det finns skillnader är inte konstigt, eftersom insamlingen sker på olika sätt och med olika metoder. I Tabell 9.2 visas var största skill- naderna finns för tjänstesektorn. Elanvändning i tjänstesektorn GWh, 2013 Detaljhandel och handel samt reparation av motorfordon och motorcyklar, SNI 45, 47 och transport, SNI 49–52 Informations- och kommunikationsverksamhet, SNI 58–63 Hälso- och sjukvård, sociala tjänster o.d., SNI 75, 86–88 Källa: och . För detaljhandel m.m. är skillnaden medan för järnväg och transport är skillnaden mellan Ei:s och SCB:s statistik . Några direkta orsaker till dessa differenser har inte kunnat identi- fieras utan får antas bero på skillnader i insamlingsmetodik. För hälso- och sjukvård m.m. skiljer det . Inte heller här finns någon enkel förklaring till differensen. För Fastighets- verksamhet m.m. skiljer det . För denna post vet vi att ett antal företag med datacenterverksamhet har registrerat verk- samheten som fastighetsverksamhet och inte informations- och kommunikationsverksamhet. Ytterligare en orsak till differensen är att SCB i sin redovisning av elanvändning för hushåll redovisar en post, Permanenta bostäder, flerbostadshus. Ei använder sig inte av den definitionen och el som används i privata hushåll i flerbostads- hus kan redovisas under SNI-kod 68.201, Uthyrning och förvalt- ning av egna eller arrenderade bostäder. Kartläggning av elanvändningen i punkter (121 477) är detta en trolig förklaring till varför Ei:s stati- stik redovisar högre elanvändning. För sektorn tillverkning och utvinning av mineraler redovisar SCB:s statistik högre elanvändning än Ei. Den absolut största differensen mellan dataseten finns i pappers- och massatillverkning, där SCB redovisar en elanvändning på och Ei redovisar . En skillnad på . Det är dock denna sektor som har i princip all egenproducerad el. Egenprodu- cerad el redovisas inte i Ei:s material, eftersom det inte är en leve- rans i en uttagspunkt. Det innebär att den egentillverkade elen på saknas i Ei:s statistik. Lägger vi till den egenproducerade elen till Ei:s statistik för pappers- och massatillverkning är skill- naden mellan dataseten för SNI-koden. Tittar vi närmare på statistiken för tillverkning och utvinning av mineraler ser vi att nära hälften av den kvarvarande skillnaden mellan SCB och Ei:s statistik finns i några specifika SNI-koder. För SNI-kod 24 (stål- och metallframställning) skiljer det . För SNI-kod 20 (tillverkning av kemikalier och kemiska produk- ter) skiljer det och för SNI-kod 10–12 (livsmedelsfram- ställning m.m.) samt för SNI-kod 29 (tillverkning av motorfordon m.m.) vardera. Totalt summerar detta till . Som tidigare nämnts kan en orsak till differenserna vara skillnader i insamlingsmetodik. En annan orsak till att det saknas elanvändning i Ei:s statistik kan vara att uttagspunkten är felregistrerad som hushåll. För sektorn jordbruk, skogsbruk och fiske är skillnaden mellan SCB:s och Ei:s statistik . Den största delen av differensen torde bero på felrapporterade hushållskunder. Enligt SCB:s stati- stik fanns 2013 över 220 000 företag utan anställda inom sektorn. statistik visar att en stor del av de företag som finns i sektorn är enskilda företag.7 Ei:s statistik redovisar cirka 35 000 uttagspunkter i sektorn, vilket är betydligt lägre än de offi- ciella siffrorna. Sannolikt finns det ett flertal uttagspunkter som felrapporterats som hushåll i Ei:s material. Som beskrivits ovan registreras enskilda företag med personnummer som organisations- nummer, vilket innebär en ökad risk för felrapportering i Ei:s statistik. I Ei:s material har knappt 24 000 uttagspunkter elanvänd- Kartläggning av elanvändningen i ning över 50 000 kWh, en nivå ett hushåll sannolikt inte kommer upp till. För dessa uttagspunkter är den sammanlagda elanvänd- ningen . En del av dessa hör troligen i själva verket till jordbrukssektorn. I sektorn övrig näringsverksamhet återfinns SNI 35–43. Försörj- ning av el, gas, värme och kyla (SNI 35) är en post med relativt stor skillnad mellan dataseten, . En förklaring till den skillnaden är att SCB i sin data inte har med uttag av el för gene- rering av el i sin statistik. Deras statistik redovisar endast driften av anläggningarna, t.ex. uppvärmning och belysning. Ei:s data visar uttagen elenergi i uttagspunkten och i de flesta elproduktions- anläggningar används el för att producera el. redovisas elanvändningen utifrån den huvudsakliga verksamheten i uttags- punkten vilket innebär att viss annan förbrukning kan gömma sig i SNI-koden. I statistiken för m.m., saknas elanvändning för vägbelysning i Ei:s statistik. SCB har redovisat den posten till 647 GWh, vilket förklarar en stor del av skillnaden där. 9.4Elanvändning på övergripande nivå I detta avsnitt redovisas, utifrån Ei:s data, statistik för övergripande elanvändning i . Sammantaget är 657 709 uttagspunk- ter rapporterade som företag och 4 732 950 uttagspunkter rappor- terade som hushåll. Totalt är det 5 390 921 uttagspunkter.8 Elanvändning och uttagspunkter, 2013 Jordbruk, skogsbruk, fiske SNI 1–3 Tillverkning och utvinning av mineraler, SNI 5–33 Tjänstesektorn SNI 45–98 Övriga näringslivet SNI 35–43 Källa: och egen bearbetning. 8 262 uttagspunkter saknar SNI-kod och kan ej hänföras till specifik förbrukningsgrupp. Totalt 285 GWh. Kartläggning av elanvändningen i Tabell 9.3 visar elanvändningen utifrån Ei:s insamlade statistik . Indelningen är övergripande, men ger en bra bild över el- användningen i olika sektorer i svenskt näringsliv. Det kan konsta- teras att även om den totala elanvändningen inte skiljer sig allt för mycket mellan olika sektorer skiljer sig antalet uttagspunkter desto mer. I Tabell 9.4 har elanvändningen delats upp på ensiffrig SNI- nivå, avdelning9. Tabellen redovisar elanvändningen i storleksord- ning, med början med den sektor som har högst elanvändning. Det som bör kommas ihåg är att det är sektorns totala elanvändning som redovisas. Att elanvändningen i t.ex. fastighetsverksamhet är hög beror inte på att den är elintensiv utan på att det finns ett stort antal uttagspunkter i denna sektor. 9 I SNI 2007 gäller följande samband mellan avdelnings- och huvudgruppsnivå; A=SNI 1–3, B=SNI 5–9, C=SNI 10–33, D=SNI 35, E=SNI 36–39, F=SNI 41–43, G=SNI 45–47, H=SNI 49–53, I=SNI 55–56, J=SNI 58–63, K=SNI 64–66, L=SNI 68, M=SNI 69–75, N=SNI 77–82, O=SNI 84, P=SNI 85, Q=SNI 86–88, R=SNI 90–93, S=SNI 94–96, T=SNI 97–98, U=SNI 99. Kartläggning av elanvändningen i Försörjning av el, gas, värme och kyla Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar Vård och omsorg; sociala tjänster Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk Jordbruk, skogsbruk och fiske Kultur, nöje och fritid Vattenförsörjning; avloppsrening, avfallshantering och Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra Förvärvsarbete i hushåll; hushållens produktion av diverse varor och tjänster för eget bruk Total elanvändning i näringslivet Källa: och egna bearbetningar. Kartläggning av elanvändningen i 9.5Elanvändningens variation inom olika sektorer För att få en uppfattning om hur elanvändningen är fördelad mellan elanvändarna på övergripande sektorsnivå analyseras spridningen i elanvändningen inom respektive grupp. Det görs med hjälp av s.k. låddiagram10. I Figur 9.1 visas låddiagram för olika sektorer. Uttags- punkter med elanvändning under 100 kWh har exkluderats ur ana- lysen utifrån att det är orimligt låg elanvändning för ett affärsdriv- ande företag, dvs. de ses som extremvärden som utesluts ur ana- lysen.11 Utliggare är också uteslutna, i syfte att öka läsbarheten. 10Låddiagram, eller boxplot, är ett diagram där ett statistiskt material åskådliggörs i form av en låda och s.k. morrhår (whiskers på engelska). Låddiagrammet sammanfattar data med hjälp av fem värden: medianvärdet, första och tredje kvartilen samt minimum och maximum. Lådan begränsas av den första och tredje kvartilen. Den första kvartilen markerar den och den tredje kvartilen markerar den . 50procent av värdena. Medianen markeras med ett streck genom lådan. Strecken, de s.k. morrhåren, som går ut från boxen dras till det lägsta värdet och det högsta bland de värden som inte är utliggare Extremvärden betraktas som utliggare (outliers) och markeras med egna symboler. Värden som ligger längre ifrån boxen än 1,5 gånger avståndet mellan de yttre kvartilerna betraktas som utliggare. 11Som referens kan nämnas att en 40 watts glödlampa som lyser för- brukar 100 kWh. Kartläggning av elanvändningen i Figur 9.1 Låddiagram, elanvändning och variation per sektor 2013 (kWh) Källa: och egna bearbetningar. I Figur 9.1 visas hur elanvändningen skiljer sig mellan de olika sek- torerna. Som förväntat är det hushållen som har lägst förbrukning. Medianvärdet för hushållen är 4 009 kWh. Det kan jämföras med tillverkningsindustrin m.m. (SNI 5–33) vars medianvärde är 34 525 kWh. Övriga sektorer ligger däremellan. Det som också blir tydligt i Figur 9.1 är att spridningen i elför- brukningen skiljer sig åt mellan sektorerna. Lådan innehåller av sektorns elanvändning. I den första rektangeln (lod- räta streck) visas förbrukningen för uttagspunkterna från första kvartilen upp till medianen. I den andra rektangeln (vågräta streck) visas förbrukningen för uttagspunkter från medianen upp till tredje kvartilen. En mer utdragen låda visar på en större spridning i el- användningen i sektorn. Figuren visar att hushållen är mest homo- Kartläggning av elanvändningen i gena i sin elanvändning. Industrin är mest heterogen, vilket kan förklars med att vissa företag i industrin är stora elanvändare med elintensiva processer. Figuren visar även att det inom tjänstesek- torn finns en relativt stor spridning i elanvändningen. De övre morrhåren visar värden på elanvändningen från tredje kvartilen upp till . Ett längre morrhår visar på att en stor del av elanvändningen finns hos uttagspunkter med hög elför- brukning. För tillverkningsindustrin ser vi att det övre morrhåret sträcker sig upp mot 350 000 kWh medan ingen annan sektor kom- mer över 150 000 kWh. Det finns alltså flera uttagspunkter i tillverkningsindustrin med hög elförbrukning. 9.5.2Jordbruk, skogsbruk och fiske, SNI 1–3 I statistiken finns 35 167 uttagspunkter i sektorn jordbruk, skogs- bruk och fiske med elförbrukning över 100 kWh.12 Sektorn rymmer SNI-koderna 1–3 Det är stor skillnad mellan miniminivån och uttagspunkten med högst elanvändning. Tabell 9.5 visar också en skillnad mellan medianvärdet och medelvärdet. Medianvärdet är cirka 12 000 kWh lägre, vilket innebär att fördelningen är sned så tillvida att det finns uttagspunkter med högt eluttag som driver upp medelvärdet. Tabell 9.5 Statistik jordbruk, skogsbruk och fiske 2013 I Figur 9.2 presenteras ett låddiagramför jordbruk, skogsbruk och fiskesektorn. Låddiagrammet visar att av uttagspunkterna i sektorn har en elanvändning mellan 9 000 och 28 000 kWh. Vi ser också att det övre morrhåret går upp till cirka 44 000 kWh. 12 1 707 uttagspunkter är registrerade i SNI 1–3 med elförbrukning under 100 kWh 2013. Kartläggning av elanvändningen i innebär att av uttagspunkterna har en elanvändning på högst 44 000 kWh. Resterande av uttagspunkterna har därmed högre elförbrukning. Figur 9.2 Låddiagram, jordbruk, skogsbruk och fiske 2013 (kWh) Källa: och egna bearbetningar. 9.5.3Tillverkning och utvinning av mineraler, SNI 5–33 I statistiken finns 26 391 uttagspunkter med tillverkning och ut- av mineraler som huvudsaklig verksamhet.13 I sektorn finns verksamheter som massa- och papperstillverkning, stål- och alu- miniumtillverkning, vilka är stora elanvändare. Men det finns också företag med betydligt lägre elanvändning i sektorn, t.ex. tillverk- ning av kläder. Detta gör att spridningen är stor inom sektorn. I Tabell 9.6 visas att medianvärdet därmed är betydligt lägre än medel- värdet, vilket beskriver ett datamaterial med många observationer med höga värden. Uttagspunkten med högst elanvändning förbruk- ade mer än 60 000 gånger så mycket el som medianuttagspunkten. 13 787 uttagspunkter är registrerade med elförbrukning lägre än 100 kWh och har därför exkluderats i framställningen. SOU 2015:87 Kartläggning av elanvändningen i Statistik tillverkning och utvinning av mineraler 2013 2 085 044 400 Figur 9.3 visar fördelningen i sektorn i ett låddiagram. av sektorns förbrukning sker i uttagspunkter med elförbrukning mellan 9 500 och 143 000 kWh. Det övre morrhåret visar 85:e per- centilens förbrukning, vilken är 350 000 kWh. Statistiken visar att 3 967 uttagspunkter har en elförbrukning över 350 000 kWh. Sam- mantaget ger det en bild av en sektor med stor variation i elanvänd- ningen. Figur 9.3 Låddiagram, tillverkning och utvinning av mineraler 2013 (kWh) Källa: och egna bearbetningar. I denna statistik representeras övriga näringslivet av SNI-koderna 35–43. Dessa är försörjning av el, gas, värme och kyla, vatten- försörjning; avloppsrening, avfallshantering och sanering samt byggverksamhet. Tabell 9.7 visar övergripande statistik för sektorn. Sektorn redovisar 54 852 uttagspunkter med elanvändning över Kartläggning av elanvändningen i 100 kWh.14 Den största andelen uttagspunkter är registrerade som byggverksamhet (35 807 uttagspunkter). Dessa har generellt låg elanvändning med ett medelvärde under 35 000 kWh och bidrar till att medianen är lägre än medelvärdet. Elproduktionsanläggningarna har å andra sidan hög elanvändning vilket drar upp medelvärdet i sek- torn. Tabell 9.7 Statistik, övriga näringslivet 2013 I Figur 9.4 visas ett låddiagram för sektorn. av uttags- punkterna har elförbrukning mellan 3 000 och 28 000 kWh. 15 pro- cent av uttagspunkterna har högre elförbrukning än 50 000 kWh. I antal uttagspunkter motsvarar det cirka 8 000 uttagspunkter. 14 4 289 uttagspunkter har exkluderas eftersom de har en elanvändning lägre än 100 kWh. Kartläggning av elanvändningen i Figur 9.4 Låddiagram, övriga näringslivet 2013 (kWh) Källa: och egna bearbetningar. 9.5.5Tjänstesektorn, SNI 45–98 Tjänstesektorn är en sektor med en stor variation av verksam- hetsområden. Detta visar sig också i statistiken med en stor sprid- ning i elanvändningen. På samma sätt som för övriga sektorer finns en positiv snedvridning av förbrukningen, dvs. det finns uttags- punkter med hög elanvändning som gör att medelvärdet är högre än medianvärdet. Jämfört med sektorn för tillverkning och utvin- ning av mineraler är dock spridningen mindre. I Tabell 9.8 kan ses att i tjänstesektorn är maximal förbrukning cirka 20 000 gånger högre än medianvärdet, vilket kan jämföras med 60 000 gånger högre i sektorn för tillverkning och utvinning av mineraler. Det finns 514 381 uttagspunkter registrerade i sektorn med elanvänd- ning över 100 kWh.15 15 20 135 uttagspunkter har exkluderats eftersom de har en elanvändning lägre än 100 kWh. Kartläggning av elanvändningen i SOU 2015:87 Statistik, tjänstesektorn 2013 I Figur 9.5 visas ett låddiagram för tjänstesektorn. av uttagspunkterna har en elanvändning mellan 3 000 och 36 000 kWh. av uttagspunkterna har en elanvändning över 65 000 kWh. I antal uttagspunkter motsvarar dessa cirka 77 000 ut- tagspunkter. Figur 9.5 Låddiagram, tjänstesektorn 2013 (kWh) Källa: och egna bearbetningar. Kartläggning av elanvändningen i Den stora andelen uttagspunkter i är hushåll. Över 4,6 mil- joner uttagspunkter är registrerade som hushåll i Ei:s data.16 I Tabell 9.9 visas att medianen är lägre än medelvärdet för hushåll, vilket säger att det finns uttagspunkter med hög elanvändning. Som diskuteras i avsnitt 9.3 finns det vissa uttagspunkter som är felregi- strerade i Ei:s data. Det är rätt osannolikt att ett hushåll har en elförbrukning över 16 GWh som statistiken visar. Eftersom det inte går att avgöra om de är felregistrerade, får de finnas kvar i statistiken. Tabell 9.9 Statistik hushåll 2013 I Figur 9.6 visas ett låddiagram för hushållen. av uttags- punkterna har förbrukning mellan 2 000–4 000 kWh. Dessa repre- senterar i huvudsak fritidshus och hushållsel i lägenheter. Ytter- ligare av uttagspunkterna har en elförbrukning mellan 4 000–12 000 kWh. Dessa representerar i huvudsak uttagspunkter med enbart hushållsel. av uttagspunkterna har en elför- brukning över 19 000 kWh. I antal uttagspunkter är det cirka 700 000 uttagspunkter. 16 I statistiken finns det nästan 80 000 uttagspunkter med elförbrukning under 100 kWh. Dessa bedöms som vilande abonnemang och exkluderas från redovisningen. Kartläggning av elanvändningen i SOU 2015:87 Låddiagram, hushåll 2013 (kWh) Källa: och egna bearbetningar. 9.6Näringslivets elanvändning per skatteområde Här redovisas elanvändningen för olika elanvändare i näringslivet, baserat på om uttagspunkten befinner sig i normalskatteområde eller i en kommun med den lägre Norrlandsskattesatsen. Statistiken kan inte skilja på om uttagspunkten är berättigad till 0,5-öresnivån. I statistiken är det 339 uttagspunkter som inte kan hänföras till SNI-kod eller till skatteområde, och därför exkluderas ur statistik- beskrivningen. Elanvändningen i dessa uttagspunkter är totalt . I Tabell 9.10 redovisas elanvändningen i normalskatteområdet. Som framgår av tabellen är det allra största antalet uttagspunkter belägna i detta område.