sou · H3B38 · 2015-02-18 00:00:00 — Därutöver kan det antas uppkomma ett visst merarbete vid upprättandet av den första årsredovisningen efter det att de nya reglerna ska tillämpas, motsvarande en tidsåtgång på – extra. Detta kan därför beräknas medföra en beräknad merkostnad om för de företag som använder sig av redovisningskonsult eller revisor.34 Förslagen kommer att få liknande kostnadseffekter för myndig- heter som kommer att behöva uppdatera regelverk, rekommenda- tioner, föreskrifter m.m., se ovan för övergripande konsekvenser för vilka konsekvenser som kommer att drabba de offentliga finan- serna. Det bör tilläggas att även alternativet till att skriva om årsredo- visningslagarna – att genomföra materiella ändringar inom ramen för de befintliga lagarna – innebär kostnader. Om lagtext brister i tydlighet och överskådlighet, riskerar det att leda till svårigheter när lagtexten ska tillämpas. Också kostnaderna för att lära upp nya användare blir större än de annars hade blivit. 34 Alla uppgifter kommer från utredningens experter. slag är svåra att mäta men skulle långsiktigt förmodligen bli högre än de initiala kostnader som har beskrivits ovan. En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU Lagarnas redaktionella utformning berörs inte av . 10.8Bokföringsskyldighet för ideella föreningar, registrerade trossamfund m.fl. En av en ideell förening bedriven näringsverksamhet ska föranleda bokföringsskyldighet för föreningen enbart om föreningens netto- omsättning i näringsverksamheten normalt uppgår till mer än fyra prisbasbelopp. Samma sak ska även gälla för registrerade trossam- fund och registrerade organisatoriska delar av sådana samfund, samfällighetsföreningar, viltvårdsområdesföreningar och fiskevårds- områdesföreningar. Skälen för förslaget har redovisats i avsnitt 9.1 I avsnitt 9.1.7 har de alternativa lösningar som utredningen har övervägt redovisats. Vilka berörs av förslaget? fanns det 140 278 ideella föreningar i Statistiska central- byråns företagsregister. Det kan antas att det därutöver finns ett betydande antal oregistrerade ideella föreningar och att en del av dem bedriver verksamhet som utgör näringsverksamhet i bokför- har uppgett att cirka 120 000 ide- ella föreningar lämnade in deklaration till . Cirka 12 500 av dessa redovisade inkomst av näringsverk- samhet på något av ovan nämnda sätt, dvs. av före- ningarna. Drygt 7 000 av dessa föreningar redovisade belopp i intervallet 1 000–, medan drygt 2 000 föreningar redovisade belopp . Förslaget bedöms därutöver beröra 10 105 registrerade trossam- fund och registrerade organisatoriska delar av sådana samfund samt 911 samfällighetsföreningar, viltvårdsområdesföreningar och fiske- vårdsområdesföreningar.35 De kostnadsmässiga och andra konsekvenser som regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen Utredningen har inte kunnat se att förslaget skulle innebära några ökade kostnader för företagen. De konsekvenser i övrigt som för- slaget medför är att fler ideella föreningar och liknande juridiska personer än vad som är fallet undantas från bokföringsskyl- digheten. Det ligger i sakens natur att förslaget även innebär min- skade kostnader för dessa juridiska personer. Någon uppskattning av dessa kostnader har emellertid inte låtit sig göras eftersom det saknas uppgifter på hur många föreningar med flera som är bok- föringsskyldiga . har till utredningen uppgett följande. Det är svårt att genomskåda hur den föreslagna förändringen kom- mer att påverka statistiken. Skillnaden mot beror i stor utsträckning på hur många föreningar som är klassade som näringsdrivande. Den nuvarande gränsen för näringsverksamhet är inte mätbar då den enbart utgår från kriterierna självständighet, varaktighet och vinstsyfte. Det har i stort sett varit upp till den enskilda föreningen att bedöma om den bedriver näringsverk- samhet. Det kan tänkas att vissa föreningar tillkommer med de nya reglerna, men den stora massan kommer sannolikt att falla bort från gruppen bokföringsskyldiga. 35 Siffror från SCB:s databas (FDB) . En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU Förslaget står inte i strid med EU-rättsliga regler. De förslag som utredningen lägger fram i detta slutbetänkande innebär inte något genomförande av tvingande EU-bestämmelser. gör det därför inte nödvändigt att sätta i kraft lagför- slagen . Den svenska lagstiftaren kan alltså välja den ikraftträdandetidpunkt som med hänsyn till omständigheterna är den lämpligaste. I sak innebär lagförslagen främst ett antal förenklingar för de minsta företagen. Det är önskvärt att dessa kan komma till stånd . innebär lagförslagen att de nuvarande tre årsredovisningslagarna, ÅRL, ÅRKL och ÅRFL, upphävs och ersätts med tre nya årsredovisningslagar och att det införs en ny lag om delårsrapporter. Även om större delen av innehållet i de nya lagarna är i sak detsamma som i de tidigare lagarna kommer före- tagen och andra som berörs av ändringarna att behöva tid för att förbereda sig på tillämpningen av de nya bestämmelserna. Ikraft- trädandedatum bör därför inte sättas alltför nära i tiden. Utredningen föreslår mot den bakgrunden att de nya bestäm- melserna träder i kraft och att de börjar tilläm- pas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Några särskilda övergångsbestämmelser synes inte vara nödvändiga. 12.1Förslaget till årsredovisningslag (2016:000) Utredningens förslag till ny årsredovisningslag bygger till stora delar på den nuvarande årsredovisningslagen (ÅRL). Den nya lagen har dock tillförts ett antal nya bestämmelser, varav merparten har behandlats i utredningens delbetänkande SOU 2014:22. Vidare har lagtexten fått en ny utformning; regelmassan har delats upp på ett större antal kapitel och paragrafer, språket har moderniserats och mellan paragraferna har förts in ett stort antal rubriker. I författningskommentaren hänvisas till sådana uttalanden från äldre förarbeten som har bedömts fortfarande ha relevans. Givetvis kan även det som i övrigt har uttalats i äldre förarbeten i viss utsträckning tjäna till ledning vid tillämpningen av sådana bestämmelser som går tillbaka på bestämmelser i tidigare lagar. 1 kap. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om upprättande och offentliggörande av årsredovisningar och koncernredovisningar. –definitioner (2 kap.) –årsredovisningens form och innehåll (3 kap.) –balansräkning (4 kap.) –resultaträkning (5 kap.) –värdering (6 kap.) –notupplysningar (7 kap.) –förvaltningsberättelse (8 kap.) –kassaflödesanalys (9 kap.) –koncernredovisning (10 kap.) –offentliggörande (11 kap.) –överklagande (12 kap.) Paragrafens första stycke anger, på ett allmänt plan, vad som regleras i den nya lagen, nämligen årsredovisningar och koncern- redovisningar. Bestämmelsen överensstämmer huvudsakligen med 1 kap. 1 § i den nuvarande lagen. I den nuvarande lagen omnämns även delårsrapporter. Delårsrapporter ska emellertid enligt förslaget i stället regleras i en särskild lag och de omnämns därför inte i förevarande lag. Utredningens överväganden i den delen finns i avsnitt 8.4. I syfte att göra lagen lättillgänglig och användarvänlig har det i andra stycket tagits in en innehållsförteckning. 1 kap. 2 § Lagen är, om inte annat föreskrivs i andra och tredje styckena, tillämplig på sådana företag som avses i 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078). Lagen är inte tillämplig på företag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket lagen (2016:000) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § andra stycket lagen (2016:000) om årsredovisning i försäkringsföretag, om inte annat är särskilt föreskrivet i dessa lagar. Företag som enligt 1 kap. 1 § tredje stycket lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § tredje stycket lagen om årsredovisning i försäkringsföretag är skyldiga att upprätta koncern- redovisning enligt de lagarna är inte skyldiga att upprätta koncern- redovisning enligt denna lag. I paragrafen regleras vilka juridiska personer och fysiska personer som omfattas av den nya lagen. Bestämmelserna överensstämmer i sak med 1 kap. 1 § andra stycket och 2 § i den nuvarande lagen, se prop. 1995/96:10 del 2 s. 173 f. och prop. 1998/99:130 s. 454 f. Var det finns definitioner och förklaringar 2 kap. 1 § I detta kapitel finns definitioner av vissa begrepp. Bestämmelser om betydelsen av följande begrepp finns i nedan angivna paragrafer i detta kapitel. Företag av allmänt intresse 20–22 §§ Paragrafen, som saknar motvarighet i den nuvarande lagen, innehåller en lista med ett antal begrepp som används i lagen. Av listan framgår var respektive begrepp förklaras eller definieras. Syftet är att göra lagen mer användarvänlig. 2 kap. 2 § I denna lag avses med företag en fysisk eller juridisk person som direkt eller indirekt omfattas av en årsredovisning eller en koncernredovisning. I paragrafen finns en definition av vad som i lagen avses med begreppet företag. Den motsvarar huvudsakligen 1 kap. 3 § första stycket 1 i den nuvarande lagen, se prop. 1998/99:130 s. 455 f. 2 kap. 3 § Med andelar avses aktier eller andra andelar i juridiska personer. I paragrafen finns en definition av vad som avses med begreppet andelar. Den överensstämmer i sak med 1 kap. 3 § första stycket 2 i den nuvarande lagen, se prop. 1995/96:10 del 2 s. 175. 2 kap. 4 § Med nettoomsättning avses intäkter från sålda varor och utförda tjänster som ingår i företagets normala verksamhet med avdrag för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen. Paragrafen, som i sak överensstämmer med 1 kap. 3 § första stycket 3 i den nuvarande lagen, anger vad som i lagen avses med begreppet nettoomsättning. förarbeten finns främst i prop. 1995/96:10 del 2 s. 194 f. Koncern, moderföretag, dotterföretag och koncernföretag 2 kap. 5 § Ett företag är moderföretag och en juridisk person är dotterföretag, om företaget 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen, 2.äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar, 3.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan, eller 4.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar. Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderföretaget, om ett annat dotterföretag till moderföretaget eller moderföretaget tillsammans med ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen, 2.äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar, eller 3.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan. Om ett dotterföretag äger andelar i en juridisk person och på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även denna dotterföretag till moderföretaget. Moderföretag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern. avses i denna lag företag i samma koncern. Paragrafen innehåller definitioner av vad som i lagen avses med begreppen koncern, moderföretag, dotterföretag och koncern- företag. Den överensstämmer i sak med 1 kap. 4 § i den nuvarande lagen. förarbeten finns främst i prop. 1995/96:10 del 2 s. 105 f. och 176 f. och prop. 1998/99:130 s. 457. 2 kap. 6 § Med strategiskt andelsinnehav avses ett sådant andelsinnehav i ett annat företag som är avsett att främja verksamheten i ägarföretaget genom att skapa en varaktig förbindelse med det andra företaget. Uppgår ett andelsinnehav till av det totala antalet andelar i det andra företaget, ska innehavet anses utgöra ett strategiskt andelsinnehav, om inte annat framgår av omständigheterna. Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande lagen, innehåller en definition av begreppet strategiskt andelsinnehav. Begreppet motsvarar det som i det nya redovisningsdirektivet benämns ”ägarintresse” och har beskrivits närmare i utredningens tidigare delbetänkande, se s. 227 f. och 460 f. i SOU 2014:22. 2 kap. 7 § Om ett företag har ett strategiskt andelsinnehav i en juridisk person och utövar ett betydande inflytande över den juridiska personens driftsmässiga och finansiella styrning, är den juridiska personen intresseföretag till företaget. Detta gäller dock inte om den juridiska personen utgör företagets dotterföretag eller är ett gemensamt styrt företag som företaget är samägare i. Innehar ett företag minst tjugo procent av rösterna för samtliga andelar i en juridisk person, ska det anses ha sådant inflytande över denna som avses i första stycket, om inte annat framgår av omständigheterna. Detsamma gäller om företagets dotterföretag eller företaget tillsammans med ett eller flera dotterföretag eller flera dotterföretag tillsammans innehar av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen. Paragrafen innehåller en definition av begreppet intresseföretag. Den överensstämmer till viss del med 1 kap. 5 § i den nuvarande lagen (se prop. 1995/96:10 del 2 s. 116 f. och 178 f. och prop. 1998/99:130 s. 457) men har genomgått vissa förändringar i sak, närmare beskrivna i SOU 2014:22 s. 227 f. och 461 f. Kompletterande regler vid tillämpningen av 5-7 §§ 2 kap. 8 § I de fall som avses i 5 § första stycket 1-3 och andra stycket samt 6 och 7 §§ ska sådana rättigheter som tillkommer någon som handlar i eget namn men för en annan fysisk eller juridisk persons räkning anses tillkomma den fysiska eller juridiska personen. Vid bestämmandet av antalet röster i ett dotterföretag eller intresseföretag beaktas inte de andelar i dotterföretaget eller intresseföretaget som innehas av det företaget självt eller av dess dotterföretag. Detsamma gäller andelar som innehas av den som handlar i eget namn men för dotterföretagets eller intresseföretagets eller dess dotterföretags räkning. Paragrafens första stycke anger hur vissa bulvan- och mellan- manssituationer ska behandlas vid bedömningen av om det föreligger ett koncern- eller intresseföretagsförhållande enligt 5 § respektive 7 § eller ett strategiskt andelsinnehav enligt 6 §. Bestämmelsen överensstämmer huvudsakligen med 1 kap. 6 § första stycket i den nuvarande lagen. Eftersom den nuvarande lagen inte innehåller begreppet strategiskt andelsinnehav, innehåller den nuvarande bestämmelsen dock ingen hänvisning till 6 §. Andra stycket överensstämmer med 1 kap. 6 § andra stycket i den nuvarande lagen. förarbeten finns i prop. 1995/96:10 del 2 s. 179 f. 2 kap. 9 § Med gemensamt styrda företag avses juridiska personer över vilka två eller flera parter har ett gemensamt bestämmande inflytande genom ett på avtal grundat samarbete. Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande lagen, innehåller en definition av begreppet gemensamt styrda företag. Begreppet är avsett att motsvara det som i det nya redovisningsdirektivet och IFRS 11 benämns joint venture, se vidare s. 223 f. i SOU 2014:22. Företag av allmänt intresse 2 kap. 10 § av allmänt intresse avses 1.företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 2.företag som omfattas av lagen (2016:000) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller är av det slag som avses i 1 kap. 1§ andra stycket nämnda lag, 3.företag som omfattas av lagen (2016:000) om årsredovisning i försäkringsföretag, eller är av det slag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket nämnda lag, och Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande lagen, innehåller en definition av begreppet företag av allmänt intresse. Begreppet går huvudsakligen tillbaka på det motsvarande begreppet i artikel 2.1 i det nya redovisningsdirektivet och har beskrivits närmare i SOU 2014:22, se s. 197 f. och 447 f. 2 kap. 11 § Med stora företag avses företag som inte är företag av allmänt intresse och som har uppfyllt mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i företaget uppgår till mer än 250, b)företagets redovisade balansomslutning uppgår till mer än , c)företagets redovisade nettoomsättning uppgår till mer än . Paragrafen, som innehåller en definition av kategorin stora företag, överensstämmer väsentligen med 1 kap. 3 § första stycket 4 i den nuvarande lagen och vad som i den bestämmelsen sägs om större företag. Gruppen ”större företag” har dock i utredningens förslag delats upp på ”stora företag” enligt förevarande paragraf och ”medelstora företag” enligt 12 §. Gränsvärdena i förevarande paragraf (och följande paragrafer) är dessutom utformade på ett något annorlunda sätt än gränsvärdena i den nuvarande lagen. Den närmare innebörden av bestämmelsen har beskrivits på s. 212 f. och 449 f. i SOU 2014:22. 2 kap. 12 § Med medelstora företag avses företag som inte är företag av allmänt intresse eller stora företag och som har uppfyllt mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i företaget uppgår till mer än 50, b)företagets redovisade balansomslutning uppgår till mer än , c)företagets redovisade nettoomsättning uppgår till mer än . Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande lagen, innehåller en avgränsning av företagskategorin medelstora företag. Kategorin motsvarar det som sägs i artikel 3.3 i det nya redovisningsdirektivet och har beskrivits närmare på s. 211 f. och 450 i SOU 2014:22. 2 kap. 13 § Med små företag avses företag som inte är stora eller medelstora företag eller företag av allmänt intresse och som har uppfyllt mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i företaget uppgår till mer än 3, b)företagets redovisade balansomslutning uppgår till mer än , c)företagets redovisade nettoomsättning uppgår till mer än . Följande företag utgör små företag även om de inte uppfyller något av villkoren a) – c) i första stycket eller uppfyller endast ett av villkoren: 1. stiftelser, och 2. företag som avses i artikel 2.14 i och rådets direktiv /34/EU av om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag (investment- företag och vissa företag som är närstående till sådana företag). Paragrafen, som innehåller en avgränsning av kategorin små företag, överensstämmer till viss del med 1 kap. 3 § första stycket 5 i den nuvarande lagen och vad som där sägs om mindre företag. Kategorin små företag avgränsas ”uppåt” genom uttrycket ” företag som inte är stora eller medelstora företag eller företag av allmänt intresse”. Det innebär att ett företag inte utgör ett litet företag, om det uppfyller förutsättningarna för ”företag av allmänt intresse” i 10 § eller överskrider mer än ett av de i 12 § angivna gränsvärdena. Avgränsningen ”nedåt” görs genom de gränsvärden som anges i 13 §, dvs. medelantal anställda 3, balansomslutning och nettoomsättning ; ett företag som inte över- skrider något av dessa gränsvärden eller överskrider endast ett av dem utgör i stället ett mikroföretag (jfr 14 §). Såsom framgår av paragrafens andra stycke ska dock avgränsningen gentemot mikroföretag inte tillämpas i fråga om stiftelser och investment- företag (och vissa företag som är närstående till sådana företag). Stiftelser och investmentföretag utgör alltså aldrig mikroföretag utan blir – om de inte faller in under kategorierna ”företag av allmänt intresse”, ”stora företag” eller ”medelstora företag” – i stället att anse som ”små företag”. Skälen för särbehandlingen av stiftelser och investmentföretag har redovisats i avsnitten 3.6.2 och 3.6.3., där även den närmare innebörden i begreppet ”investment- företag” har berörts. 2 kap. 14 § avses företag som inte är stora, medelstora eller små företag eller företag av allmänt intresse. I den nya lagen har det lagts till en ny kategori av företag, mikroföretag. Utredningens överväganden i denna fråga har redovisats i avsnitt 3.6. Den nya företagskategorin är föranledd av det som sägs i artikel 3.1 i det nya redovisningsdirektivet. Avgränsningen mellan små företag och mikroföretag har i utredningens förslag skett med användande av samma gränsvärden som tillämpas vid bedömningen av om ett aktiebolag kan välja bort revision eller ej (se 9 kap. 1 § tredje stycket aktiebolagslagen, 2005:551). Gränsvärdena är dock tekniskt något annorlunda konstruerade i enlighet med de förslag som utredningen har lämnat i SOU 2014:22 (jfr SOU 2014:22 s. 209 f.). Det bör noteras att ett företag som uppfyller de i 10 § angivna kriterierna för företag av allmänt intresse aldrig är att anse som ett mikroföretag Det innebär bl.a. att ett finansiellt holdingföretag inte kan vara ett mikroföretag (jfr 10 § 2 och 3). Detsamma gäller ett publikt aktiebolag (jfr 10 § 4). Det bör vidare noteras att om ett sådant företag som anges i 13 § andra stycket, främst stiftelser och investmentföretag, faller nedanför de gränsvärden som anges i 13 § utgör det likväl inte ett mikroföretag (utan blir att anse som ett litet företag). 2 kap. 15 § Med stora koncerner avses koncerner som har uppfyllt mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i koncernen uppgår till mer än 250, b)koncernföretagens redovisade balansomslutning uppgår till mer än , c)koncernföretagens redovisade nettoomsättning uppgår till mer än . Paragrafen, som innehåller en definition av kategorin stora kon- , motsvarar till viss del 1 kap. 3 § första stycket 6 i den nuvarande lagen och vad som i den bestämmelsen sägs om större koncerner. Gruppen ”större koncerner” har dock i utredningens förslag delats upp på ”stora koncerner” enligt förevarande paragraf och ”medelstora koncerner” enligt 16 §. Det överensstämmer med det som utredningen har föreslagit i SOU 2014:22, se s. 26 f. och 450 i det betänkandet. 2 kap. 16 § Med medelstora koncerner avses koncerner som inte är stora koncerner och som har uppfyllt mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i koncernen uppgår till mer än 50, b)koncernföretagens redovisade balansomslutning uppgår till mer än , c)koncernföretagens redovisade nettoomsättning uppgår till mer än . Paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande lagen, innehåller en definition av kategorin medelstora koncerner. Den överensstämmer i sak med det som utredningen har föreslagit i SOU 2014:22, se s. 215 f. och 450 i det betänkandet. 2 kap. 17 § Med små koncerner avses koncerner som inte är stora eller medelstora koncerner. Paragrafen, som innehåller en definition av kategorin små koncerner, motsvarar till viss del 1 kap. 3 § första stycket 7 i den nuvarande lagen och vad som där sägs om mindre koncerner. Den överensstämmer i sak med det som utredningen har föreslagit i SOU 2014:22, se s. 214 f. och 450 i det betänkandet. Kompletterande regler vid tillämpningen av 11-17 §§ 2 kap. 18 § Företag som avses i 2 kap. 2 § första stycket och 3 § bokföringslagen (1999:1078) ska vid tillämpningen av 11-17 §§ till nettoomsättningen lägga bidrag, gåvor, medlemsavgifter och andra liknande intäkter. Paragrafen innehåller bestämmelser som innebär att ideella föreningar, registrerade trossamfund, registrerade organisatoriska delar av sådana samfund, samfällighetsföreningar, vilt- och fiskevårdsområdesföreningar samt stiftelser (se 2 kap. 2 § första stycket och 3 § bokföringslagen, 1999:1078) ska addera vissa intäkter till nettoomsättningen när de olika gränsvärdena i 10-16 §§ beräknas.