sou · H3B345 · 2015-04-15 00:00:00 — En särskild form som introducerades var de s.k. tillgänglighetsprojekten (se ovan) vars syfte var att beakta samspelet mellan lärande, fysisk miljö och pedagogik. 14 sådana projekt beviljades detta år och dessa fick extra fokus i utvärderingen. Bland resultaten nämns följande: Den specialpedagogiska kompetensen som angavs i ansökan nyttjades. av projekten blev inte klara . Flera projekt genomförde inte alla aktiviteter. Många olika aspekter av tillgänglighet beaktades. Drygt häften av alla projekt dokumenterades i någon form. Nästan alla projekt har övergått i reguljär verksamhet. Projekten beskrevs som lärorika. Då tillgänglighet är ett vitt begrepp konstaterar att ”… flera av dessa inte tagit hänsyn till olika aspekter av en tillgänglig lärmiljö (2011, s. 17).” En diskussion om bidragets effekter i relation till det definierade målet med bidraget enligt regleringsbrevet förs och konklusionen är att utvecklingsarbete har initierats och påbörjats och att projekten haft inverkan på lärmiljön. Sammanfattningsvis konstateras att utvecklingsprojekten i liten utsträckning dokumenterats eller utvärderats med rekommendationen att SPSM bör ställa krav på detta. Generellt om de tre olika bidragsformerna påpekas att dess effekter bör dokumenteras med ett resonemang om tänkt effektkedja samt möjligheten till flexiblare tidsramar pga. att många projekt inte genomförts . En förstudie av utvecklingsprojekt byggd på två case genom- fördes av Bostedt och (2013) med fokus på arbets- processer och resultat. Där konstateras att utvecklingsprojekten fyller en viktig funktion för kunskaps- och verksamhetsutveckling. Förbättringsaspekter som lyfts fram är fokus på ingångsvärden (behovsanalys) och projektredovisningar för att höja kvaliteten i ansökningar och genomförande. Vidare kommenteras kunskaps- återföring/-överföring med följande ord: Krav på utvärderingar av projekten möjliggör en systematisk kunskapsåterföring till bidragsgivarna och kunskapsöverföring från projekt till skolor, skolhuvudmän och SPSM som regional och nationellt viktig aktör på området. Vi menar att resurser för utvärdering bör ingå i projektbeloppet och genomföras. Vi menar också att myndigheten bör utarbeta rutiner för att säkerställa en systematisk kunskapsbildning av den möjliggörare av lokala och regionala utvecklingsprojekt som SIS-medlen innebär (Bostedt & , 2011, s. 28). Gällande dokumentation av utvecklingsprojekt kan nämnas att SPSM utarbetat två skrifter med goda exempel som innehållsmässigt och regionalt skiljer sig åt (SPSM, 2011; 2012). Syftet är bl.a. att skrifterna ” ska entusiasmera fler att skapa en likvärdig utbildning för alla (SPSM 2012, s. 3).” Dessa två skrifter exemplifierar och konkretiserar olika utvecklingsprojekt på ett inspirerande sätt. Denna delstudie är baserad på två tidigare nämnda metodologiska ansatser; en integrerad systematisk litteraturöversikt med innehålls- analys, samt en kvalitativ studie grundad på semistrukturerade intervjuer med sex informanter väl insatta i problemområdet. Utvecklingsprojekten regleras inte på samma sätt som de två andra bidragsformerna; många ansökningar får avslag (50–), kraven på återrapportering är betydligt skarpare och projekten ska vara nydanande inom specialpedagogik. Detta gjorde att vi måste bygga en princip för bedömning av dessa utifrån kvalitetsskäl, innehållsbedömning, fördelning, forskningsanknytning, genomförbarhet, och framskrivet resultat. Vi har vid vår bedömning av ansökningars och redovisningarnas kvalitet använt skalan 1–5, där bedömning 1 är en mycket svag ansökan/redovisning och 5 mycket god. Bedömningarna har grundat sig på helhetsintryck med avseende på innehåll, planering, relevans, möjligt genomförande, specialpedagogiskt område, skolnära samt i redovisningarna även kunskapsåterföring och reflektion och dokumentation. Med utgångspunkt i utvecklingsprojektens ansökningar respektive redovisningar har vi satt upp kvalitetsmåttet dem emellan. Således är bedömningen 5 mycket god för just denna empiri. Viktigt att poängtera är att vi inte haft synpunkter på om ansökningens tema ligger inom skol- huvudmannens område, om man ansökt för samma sak tidigare eller om det av andra skäl inte är möjligt att bevilja de respektive ansökningarna medel. Inte heller har vi bedömt ansökningarna vara utöver den generella skolutvecklingen (jfr SPSM instruktion). Urvalet av intervjupersoner har huvudsakligen skett i form av att vi säkerställt representation efter hierarkisk eller verksamhets- mässig position i förhållande till projektinsatser, kompletterat med ”snow-ball sampling”. Intervjuempirin omfattar tre handläggare och tre projektledare, här kodade till informant I 21–I 26. I detta kapitel presenteras resultaten av innehållsanalysen gällande utvecklingsprojekt –2013. Först ges en översiktlig analys följt av analyser av respektive år, därefter en kvalitativ innehållsanalys och slutligen en sammanfattning. Antal ansökningar har rört sig om mellan 135 och 213 stycken (totalt 897 ansökningar). Antalet beviljade ansökningar har varierat mellan 59 och 97 stycken. Det totala beloppet rör sig om . Mer än häften av alla ansökningar har inte beviljats (se figur 4:1). Medel till utvecklingsprojekt har –2013 gått från av anslagen till 30 procent117 av den totala budgeten. Som tidigare nämnts har anslaget till utvecklingsprojekt ökat från cirka 17 miljoner till . I figur 4:2 illustreras hur detta anslag fördubblats till 2013. Framför allt är det som anslaget ökat. Vidare framgår av figur 4:1 att många projekt avslås. Vi kan alltså konstatera att anslagen till utvecklingsprojekten fördubblats men att antalet beviljade projekt minskat något, alltså beviljas generellt sett ett högre anslag per projekt. Figur 4:3 visar den procentuella fördelningen av antalet projekt per region . Figuren visar en mindre spridning i tilldelning av medel mellan regionerna jämfört 2012 och 2013 då södra regionen tilldelades 38–av de totala anslagen. märks också en ganska ojämn tilldelning gällande antal projekt per region. 117 har anslaget ökat till och är större än regionala utbildningsinsatser. Figur 4:4 visar också det procentuella medelvärdet för varje region gällande ekonomisk fördelning. är denna variation på beviljade projekt inte lika tydlig (se figur 4:5). Här framkommer att Södra regionen tilldelats av antalet anslag följt av de fyra andra regionerna på 14– Variationen på fördelning av det faktiska ekonomiska bidraget illustreras i figur 4:4. Här kan utläsas att de två senare åren har en större variation i medelsfördelning. Fördelning och beviljandegrad mellan regionerna redovisa i tabell 4:1. Beviljandegraden ligger på mellan . I tabellen kan utläsas att beviljandegraden/projekt har minskat från . Den procentuella beviljandegraden per region visar att Södra regionen fått flest ansökningar beviljade () och Östra regionen minst antal ansökningar beviljade (). I tabellen kan även utläsas att antalet beviljade projekt/år har minskat. Södra regionen har tilldelats mest ekonomiskt anslag, av medlen, eller . Därefter följer Västra som fått vilket är . Mellersta har fått (22,6 miljoner), Norra (18,2 miljoner) och Östra (15,8 miljoner). Vid en jämförelse mellan beviljat antal ansökningar per region och beviljat ekonomiskt medel per region är den procentuella fördelningen tämligen lika. Gällande fördelning mellan kommuner kan konstateras att 198 av landets 290 geografiska kommuner beviljats bidrag för utvecklingsprojekt. Vad som kan utläsas ur översikten är att störst tilldelning har tillfallit stora städer; (2009), (2010), (2011), (2012) och (2013). Innehållsanalysen i denna empiri har grundats på såväl kvalitativa som kvantitativa ansatser. Varje ansökan har granskats ur fem olika aspekter; sökt och beviljat belopp, innehåll (tematiserats i kategorier,) motiv för avslag, innehåll i ansökan och i redovisningar, övrigt samt i förekommande fall SPSMs noteringar. De innehållsmässiga kategorierna har varit följande: språk (all typ av kommunikation, ex AKK samt läs- och skrivproblematik), sociala/emotionella teman, lärmiljö, rörelser/motorik, matematik, neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF), syn/hörsel, skoldatatek samt övrigt. Under punkten övrigt har vi klassificerat sådana ansökningar som handlar om generella frågeställningar som förändrade attityder, handlingsmönster, teater, att jobba emot kursplanemålen etc. tillkom kategorin tillgänglighet. Tilläggas bör att vissa ansökningar kombinerar en eller flera kategorier, som exempelvis språkutveckling, neuropsykiatriska funktionsstörningar (NPF) och lärmiljöer. När det gäller avslag har vi funnit tre kategorier för detta; skol- huvudmannens uppdrag, datateksliknande verksamhet och övrigt. används kategorin prioritering med efterföljande kommentarer om exempelvis skolhuvudmannens eller skoldatatekens uppdrag. tycks det finnas en generell mall för avslag som presenteras på följande vis: X kommun har sökt medel ur ovanstående anslag för utvecklings- projektet ”Skoldatatek”. Specialpedagogiska skolmyndigheten anser att verksamheten är en angelägenhet och lämnar därför ansökan utan bifall. (SPSM, avslagsmall 2009). X skola har ansökt om statsbidrag för att genomföra utvecklings- projektet n.n. Specialpedagogiska skolmyndigheten beslutar om fördelningen av de medel som regeringen anvisar för statsbidrag. För att göra denna fördelning måste myndigheten prioritera bland de inkomna ansökningarna. Specialpedagogiska skolmyndigheten har inte prioriterat er ansökan och ni har därför inte tilldelats några medel (SPSM, exempel avslag 2012) Vad avser utvecklingsprojekt har sålunda samtliga dokument gällande dessa (ansökan118, redovisning etc.), andra typer av dokument (exempelvis SPSMs interna sammanställning av bedömningsunderlag ) samt intervjuerna varit grunden för vår resultatredovisning och slutsatser. har SPSM, enligt årsredovisningen, arbetat med att utveckla handläggningsprocessen i samband med SIS-medlen. Handläggningstiden var totalt . Den beräknas från sista datum för ansökan om bidrag för , som var , till slutligt beslut som lämnades . 118 Hädanefter används A som förkortning på ansökningsdokument följt av år, R för redovis- ningar följt av år. utvecklingsprojekt tilldelades av hela SIS-bidraget. inlämnades 175 ansökningar varav 97 beviljades119. beviljades bidrag i huvudsak till kostnader för tjänster och i några fall även för medverkan av expert samt för dokumentation. Bidrag för att starta skoldatatek har lämnats till 53 kommuner, vilket motsvarar av medlen för utvecklingsprojekt (56 ansökningar av 97). Många av dessa ansökningar följer myndighetens anvisningsmall. Östra regionen tilldelades procentuellt mest medel (25,) detta år och Norra regionen minst medel (16,), se figur 4:3. Forskarteamet har endast haft tillgång till cirka 20 kompletta ansökningar och ett tiotal redovisningar120. Av denna anledning kan vi inte värdera kvalitet och innehåll på dessa som vi kunnat med de fyra följande åren. till teman för ansökningarna har Skoldatateken dominerat stort. Två andra teman som är tydliga detta ansökningsår är språk och övrigt. Övriga kategorierna, t.ex. särskola, syn/hörsel och motorik/rörelser, har ganska få ansökningar. Av de ansökningar som fått avslag, 75 stycken, finner vi fyra motiv121; kommunens/skolans eller skolhuvudmannens ansvarområde (58 stycken), fått bidrag för skoldatatek (9 stycken), hänvisning till förordningen (6 stycken) och övrigt (2 stycken). Vidare kompletteras vissa avslag med hänvisning till råd och stöd inom SPSM. Sammanlagt har 82 utvecklingsprojekt av 176 insända beviljats statsbidrag från anslaget och av dessa har 48 projekt varit skoldatatek, dvs. Många av dessa ansökningar följer myndighetens anvisningsmall. Av de övriga ansökningarna kan vi utläsa teman som språk, följt av insatser kring 119Här lutar vi oss på SPSMs beräkningar (). Våra beräkningar skiljer sig lite grand. Detta kan bero på att vi inte sett oavslutade projekt eller sådana som ändrats på andra sätt. 120Anledningen till avsaknad av komplett material detta år är övergången från gamla myn- digheten () till nuvarande myndighet. Det har på grund av olika system inte varit möjligt att få tillgång till allt material. 121Detta år har vi inte kompletta handlingar beroende på att två myndigheter överlappat varandra. Avslagsredovisningen bygger därför på SPSMs egna sammanställningar. särskola, som mest frekventa. De andra kategorierna har få ansökningar. Östra regionen tilldelades procentuellt minst medel (12,) och Norra regionen mest medel (31,), se figur 4:3. Till de ansökningar som gavs avslag var det vanligaste motivet kommunens eller skolhuvudmannens uppdrag (). I vissa avslag hänvisas till Råd & stödverksamheten inom SPSM. En skolhuvudman inkom med en slags protest emot anslagsbeslutet (IBID 2009/1008). Jag blev lite fundersam över argumentationen kring vår ansökan/…/Det vi lyfter fram är ett område som inte träffas av de insatser som görs /…/Det är inte så att detta problem är kartlagt ordentligt/…/När det gäller regelverket runt vår ansökan läste vi igenom det grundligt…(A 31). Avslagsmotivet att ansökan var skoldatateksliknande eller att skoldatatek gavs anslag bara till ett större område, förekom i av avslagen. Följande skrivning förekom; ”Specialpedagogiska skolmyndigheten anser att verksamheten är skoldatateksliknande för vilken myndigheten utbetalat bidrag och lämnar därför ansökan utan bifall” (Ö 534). I sju ansökningar förekom motivet hänvisning till förordningen. Vad detta specifikt omfattar kan ej utläsas i avslagen. Citatet nedan exemplifiera hur avslaget skrivs; X stad har sök medel ur ovanstående anslag för utvecklingsprojektet ”Tillgänglighet i utbildning”. Specialpedagogiska skolmyndigheten lämnar ansökan utan bifall med hänvisning till förordningen. (Ö 455) Ett par ansökningar har inte kunnat fullföljas detta år beroende på personella och/eller organisatoriska förändringar samt den korta tiden för projektgenomförandet. Kvaliteten på ansökningarna122 2010 gav ett snittvärde på 2,2–3,4 och redovisningarna 2,7–3,5. I fyra av regionerna kan vi se en viss kvalitativ förbättring från ansökning till redovisning (se tabell 4:3). 122 Vi har även bedömt de ansökningar som fått avslag. Därmed innehåller empirin mer än dubbelt så många ansökningar som redovisningar. Många ansökningar är mycket generellt skrivna, kortfattade samt saknar tidsplaner, pedagogisk och forskningsmässig förankring. Vissa ansökningar har endast en eller ett par meningar som beskriver mål och syfte eller förväntade effekter. Vissa av de ansökningar vi klassificerat som låg kvalitet har tilldelats medel och vice versa. Det kan exempelvis vara ansökningar om skoldatateket som beskrivits mycket enkelt och med kvantitativa mått (lärartjänster, utrustning etc.). De fåtal ansökningar vi bedömer har en hög kvalitet är sådana som skriver fram struktur, tidsplan, nytänkande och visar en special- pedagogisk och metodologisk medvetenhet, med andra ord att projektet verkar vara väl förankrat i organisationen med medvetenhet, och eftertanke och kunskapsåterföring. De insända redovisningarna bedöms av oss värderingsmässigt ligga på 2,7 till 3,5. De vi bedömer vara av lägre kvalitet är sådana som är kortfattade och i princip saknar analys och reflektion om projektet. De som vi skattat högt har utvärderingar och uppföljning beskrivna och reflektioner om praktisk användbarhet, spridning och specialpedagogisk forskning i bakgrunden. När vi matchat ansökningarna med slutredovisningar ser vi att de flesta, men några undantag, inte kopplat redovisningarna tillbaka till ansökningarna och beskrivit och konkretiserat mål- uppfyllelsen av projektet med en matchad utvärdering. Att inte fler gjort återkoppling menar vi kan bero på flera orsaker. första att många ansökningar är mycket generella, t.ex. att man ska öka kompetensen och förbättra kunskaperna hos personalen, och detta har man i redovisningarna inte kunnat visa någon utvärderingsmetod för. För det andra förekommer strukturerad uppföljnings- och utvärderingsmetodik i handlingarna. har ett fåtal separata utvärderingsrapporter sänts in. Vi bedömer dem hålla hög standard vad avser pedagogisk ambition och praxisnära kunskap. Frågan är dock hur dessa resultat har återförts dels till verksamheten generellt sett, dels till SPSM. har sex uppföljningsbesök gjorts vid utvecklings- projekt som beviljats bidrag från anslaget. Beviljade medel innefattar även beslut rörande medel som återbetalats , vilket förklarar skillnaden mellan beviljat belopp och förbrukat anslag. Eftersom skoldatateken har en hög prioritet vid tilldelning av medel kommenteras detta speciellt 2010. genomfördes en utvärdering av dess effekter med följande konklusion; Utvärderingen visar att skoldatatekens stöd upplevs ha positiv påverkan på elevernas måluppfyllelse, framförallt för elever med läs- och skrivsvårigheter. Dessutom upplevs stödet ha en inkluderande effekt för eleven och öka dennas självständighet i skolarbetet. Utvärderingen visar vidare på vissa nyckelfaktorer som påverkar effekten av insatserna (SPSM 2011, s. 68). I utvärderingen av skoldatatekens effekter framkom behovet av bättre förarbete och planering. Med anledning av detta bestämde sig myndigheten att vid kommande bedömningar av ansökningar särskilt granska om tillräcklig förberedande planering av utvecklingsprojekt har gjorts. (SPSM, 2011). Sammanlagt har 62 av 198 utvecklingsprojekt beviljats statsbidrag från anslaget och av dessa har 30 projekt varit så kallade skoldatatek. har nio uppföljningsbesök gjorts av utvecklingsprojekt som beviljats bidrag från anslaget. Detta år tillkom de s.k. tillgänglighetsprojekten. Bilaga 3 SOU 2015:45 bidrag jämfört med , som de bidrag som beviljades var större i antal kronor. I årsredovisningen betonas även att man genomfört en särskild granskning av de projektredovisningar som bidrags- mottagarna är skyldiga att inkomma med.” Granskningen visade många fall av bristande planering, vilket ofta resulterat i att projekt är i uppstartsfasen när de ska redovisas för myndigheten. (SPSM 2011, s. 79). Gällande regional fördelning tilldelades Östra regionen i särklass procentuellt minst medel (4,) och Västra regionen mest medel (30,), se vidare figur 4:3. Innehållsmässigt märks detta år en mer tematisk inriktning på ansökningarna. De kan exempelvis handla om tillgänglighet, lär- miljöer och särskola, med andra ord flera än ett fokus eller ett kombinerat fokus. Denna ändrade inriktning kan bero på att tillgänglighetsprojekt uppmuntrats. Ungefär hälften av alla beviljade projekt handlade om skoldatatek, de övriga tydliga temata var övrigt, språk, tillgänglighet och särskola. Även detta år har de övriga kategorierna få ansökningar. Motiveringarna till avslag av ansökningar detta år var till skoldatateksliknande verksamheter återfanns i av fallen. För ett tiotal ansökningar gav olika motiv, som t.ex. fel målgrupp. Endast två avslag motiverades med förordningen. I vissa avslag hänvisades det till befintlig Råd & stödverksamhet på SPSM. Vår kvalitetsbedömning av samtliga ansökningar gav snittvärden på 2,7–3,1, sålunda en marginell kvalitetshöjning jämfört . Även detta år är många ansökningar generellt skrivna, med visioner om att t.ex. öka personalens kompetens, förståelse och arbetssätt i olika specialpedagogiska frågor. Vad vi kan märka är att målgrupperna vidgats i ansökningarna till att gälla såväl gymnasieskolan och vuxenutbildning. En aspekt som är tydligare jämfört är intentioner om att kompetenshöja personalen genom högskolekurser i specialpedagogik. Vissa av de ansökningar vi klassat som svaga har tilldelats medel och de vi bedömde hålla högre kvalitet har inte fått medel. Vi finner således ingen tydlig relation mellan tilldelade medel och av oss uppfattad kvalitet på ansökan. Vi finner heller inget tydligt samband mellan hur bearbetad en ansökan är och den summa medel som ansöks om, dvs. en lång och välskriven ansökan kan äska en liten summa och en kortfattad sådan en mycket högre summa. De ansökningar vi bedömer ha en hög kvalitet är sådana som skriver fram en realistisk tidsplan, anknyter till aktuell forskning, bygger på samverkan mellan andra aktörer och har en process- och/eller resultatinriktad idé. De insända redovisningarna (cirka 50 stycken123) har kvalitets- bedömts av oss till mellan 2,4 till 4,1124. De redovisningar som vi bedömer hålla en lägre kvalitet är sådana som är generella, uppräknande av insatser, och i stor utsträckning avsaknad av pedagogiska reflektioner. Detta år finner vi många flera separata redovisningsrapporter. De som vi skattat högt har utvärderingar och uppföljning beskrivna, matchar ansökan med redovisning, ger konkretion och exempel, reflekterar över resultatet, bifogar enkäter och egna utvärderingar. Vi kan konstatera att SPSMs intention om att granska projekt- redovisningarna har givit viss effekt. Det finns ett flertal rapporter som presenterar erhållandet av goda praxisnära kunskaper, och vi undrar över hur detta återförs till verksamheten? Ansökningar och slutredovisningar är inte speciellt väl matchade, dvs. en noggrann jämförelse av syfte och mål med resultat skrivs inte tydligt fram. har SPSM fortsatt att lägga stort fokus på uppföljning av beviljade statsbidrag, dels för att kontrollera att statsbidragen används till avsett ändamål, dels för att öka kunskap om bidragens träffsäkerhet och effekt inför framtida beslut om tilldelning av bidrag (SPSM, 2012). Under detta verksamhetsår inkom 135 ansökningar varav 59 beviljades bidrag. Fördelningen på antalet beviljade ansökningar mellan regionerna var följande; Södra , Västra , Mellersta , Östra samt Norra (se figur 4:3). 123Vissa redovisningar har ej inkommit, andra har fått uppskov med dem och ytterligare andra har inte slutfört projekten. 124Få ansökningar ger oss begränsat underlag för sammanfattande bedömning, i synnerhet med några få redovisningar från en region (vilka i sig var av bra kvalitet). på beviljade medel i ekonomiskt hänseende var att Södra regionen tilldelades av det totala beloppet och Östra regionen . Skoldatateken, som tidigare dominerat anslagen, har reducerats. Endast i Södra regionen är detta en dominerande kategori för anslag. Det finns flera ansökningar som är fortsättning på, vidare- utveckling eller avknoppning av skoldatateken. Innehållsmässigt märks även detta år en mera tematisk inriktning på ansökningarna. Tillgänglighet i kombination med lärmiljöer och språk är tämligen vanligt förekommande. Ett annat tydligt tema är det neuro- psykiatriska området. Från och med detta år har avslagen en motivering om att ansökan inte blivit prioriterad. Följande formulering används: Specialpedagogiska skolmyndigheten beslutar om fördelningen av de medel som regeringen anvisar för statsbidrag. För att göra denna fördelning måste myndigheten prioritera bland de inkomna ansökningarna. Specialpedagogiska skolmyndigheten har inte prioriterat er ansökan och ni har därför inte tilldelats några medel. (SPSM, Avslagsmall 2012). I ett flertal avslagsmotiveringar hänvisas även till Råd och stöd- verksamheten inom myndigheten. Från detta år har vi fått tillgång till myndighetens interna anteckningar vad gäller avslag. I dessa dokument förs en analytisk diskussion om medelstilldelningen ur många olika aspekter; måluppfyllelse, målgrupper, innehåll m.m. Det framgår tydligt att berörda handläggare har kunskaper om den egna regionens ansökningar. Samtliga ansökningar under detta år är granskade. Vår bedömning av kvaliteten på dem ger ett snittvärde på 2,5–2,9, sålunda en enligt oss viss kvalitativ tillbakagång. Många ansökningar är fortfarande mycket generella och saknar skrivningar om uppföljning, utvärderingar och kunskapsåterföring samt vetenskaplig förankring. Jämfört skrivs individualisering och lärmiljöer fram i texterna. De insända redovisningarna bedöms av oss kvalitetsmässigt ligga på 2,9–3,6 sålunda lägre spridning i kvalitet jämfört med .