sou · H3B394 · 2015-11-05 00:00:00 — I sammanhanget kan nämnas att i rapporterar av de amerikaner som angett att de 2014 använder Facebook och Twitter använder dessa plattformar för att ta del av nyheter.71 67Bergström, ; , ; , , (2015). Fragment., , : . 68Bergström, (2014). Personlig integritet på nätet. I: (red), Mittfåra och marginal. 69Kleis , ., & , . (2014). The Relative Importance of Social Media för Accessing, Finding, and Engaging with News. Digital Journalism, 2(4), 472–489. 70Ohlsson, (2015). Nyhetskonsumtionens mekanismer, I: , , (red) Fragment. 71Barthel, , , ; , , (2015). The Evolving Role of News on Twitter and Facebook, , . Källa: Den nationella SOM-undersökningen 2014. Sex av tio svenskar uppgav att de helt eller delvis instämde i påståendet ”man får snabba uppdateringar om viktiga nyheter” via sociala medier, och nästintill lika många instämde i ”man kan delta i intressanta och viktiga diskussioner med andra”. Det ska tilläggas att andelen som instämde helt var högre för ”snabba uppdateringar”. Även här råder stora skillnader mellan olika grupper, exempelvis instämde av 16–29-åringarna i att de får snabba uppdateringar om viktiga nyheter, medan motsvarande siffra för 65–85-åringar var 39 procent.72 Att de äldre överlag exponerar sig för nyheter via traditionella nyhetsmedier är väl känt, medan det rått större osäkerhet kring ungdomar och unga vuxna. Dessa resultat ger vid handen att unga åtminstone själva upplever att de via sociala medier exponerar sig för såväl ”snabba 72 Ghersetti, (2015). Sociala medier till nöje och nytta, I: , , (red) Fragment. uppdateringar” som viktiga nyheter. En Novusundersökning visar att av svenska allmänheten tog del av nyheter via Facebook och via Twitter under gårdagen, att jämföra för tidningsföretagens nyhetssajter och för tv-nyheter i någon form. I undersökningens frågebatteri kring vad som hänt i världen och i ställdes frågan ”Om du skulle vilja ta reda på vad som hänt , var börjar du titta?”. svarade Facebook och en procent Twitter (att jämföra för tidningsföretagens nyhetssajter och för tv i någon form).73 Dessa resultat antyder att när en medborgare vill söka upp och orientera sig kring nyheter så vänder sig en majoritet till digitalt nyhetsmaterial med ett traditionellt medie- företag i ryggen. Vad gäller såväl allmän nyhetsanvändning via sociala medier och prioritering när medborgare söker uppdatera sig om vad som hänt, är användningen mer utbredd bland vissa grupper, särskilt bland ungdomar och unga vuxna. Liknande mönster beroende på ålder framträder också i andra länder. I , exempelvis, är Facebook den främsta plattformen genom vilken ungdomar och unga vuxna (födda –1996) tar del av politiska nyheter, långt mer än lokala tv-nyhetssändningar. Det motsatta gäller för baby boomers (födda –1964).74 En slutsats utifrån dessa resultat är att svenskarna i huvudsak vänder sig till nyhetsmedier när de aktivt söker upp nyheter, men att sociala medier komplementerar denna nyhets- användning genom att de upptäcker nyheter som människor, organisationer och företag i deras sociala nätverk sprider. Ett ökat nyhetsanvändande via sociala medier är långtifrån oproblematiskt för medborgarna och för demokratin. Det finns flera farhågor kopplade till detta. En sådan farhåga är att människor endast skulle ta del av nyheter som överensstämmer med deras intressen, och att de endast exponerar sig för åsikter de instämmer med.75 Något som skulle skada mångfalden. (2015). 74Mitchell, ; , , (2015). Social Media – the local TV for the Next Generation, center. 75Flaxman, , , , M.Justin (2013). Ideological segregation and the effects of social media on news consumption, SSRN Scholarly Paper ID 2363701, , , . Före den digitala journalistikens framfart valde traditionella nyhetsmedier ut och publicerade innehåll utifrån journalistiska värderingsprinciper och ibland magkänsla, vilket resulterade i att användarna exponerades för den information redaktionerna ansåg viktig. I den digitala erans informationsöverflöd har nya aktörer och deras algoritmer fått inflytande över vilka nyheter som exponeras i medborgarnas sociala medieflöden. I denna era spelar också medieborgare en viktig roll, genom att deras interaktion med information och nyheter har betydelse för vilka nyheter de själva och deras sociala nätverk exponeras för. Framstående digitala giganter har överlämnat praktiker av att exponera hela informationsflödet som finns i en persons nätverk (något Facebook gjorde ). I detta samman- hang är det relevant att relatera till s.k. filterbubblor, ett begrepp som myntades av i en bok med samma namn. En filterbubbla liknas vid ett unikt och personaliserat digitalt universum som inbegriper tre dynamiker: –medborgaren är ensam i sin filterbubbla, –filterbubblan är osynlig och partisk, –medborgaren inträder i sin filterbubbla vare sig hen vill det eller ej. Pariser argumenterar att filterbubblor blev vanligt 2009 när Google började genomföra personaliserade sökträffar. Sådan algoritmstyrd personalisering används också av flera sociala medier, däribland Facebook, som med sin algoritm Edgerank individualiserar människors nyhetsflöde utifrån ett fåtal kriterier.76 är det tre kriterier som samspelar i Facebooks algoritm för nyhetsfeeden: –din historia med personen eller sidan som delade innehållet, –din historia med ett visst medieslag (tittar/tittar inte på video t.ex), 76 Pariser, (2009). The filter bubble. What the internet is hiding from you. : Penguin Books. – allmän aktivitet kring ett specifikt inlägg.77 Utifrån dessa kriterier kalkylerar algoritmen relevansen av olika inlägg mot varandra, såväl från vänner som från nyhetsmedier. Huruvida resultatet blir nyhetsartiklar eller vänners inlägg beror alltså till stor grad på individens tidigare aktiviteter. En förändring som tillkom var See First, vilket sägs ge användarna möjlighet att själva välja vilka konton/sidor som ska viktas högst. Enligt Facebook ska förändringen efter inte ha påverkat de traditionella medieföretagens räckvidd; användarna ska i stort ha valt att prioritera 2/3 personliga kontakter och 1/3 traditionella medieföretag. Denna uppgift antyder att medborgarna håller traditionella mediekällor högt i sina flöden, men vilka nyheter exponerar de då sig för? En innehållsanalys genomförd av svenska forskare har visat att nyheterna via nyhetssajter som delas via Facebook och Twitter överlag överensstämmer med traditionell nyhetsvärdering, om än är något mer positiva i sin karaktär.78 Att en bekant delar en nyhet innebär dock inte exponering för just den nyheten. Nyhetsutbudet en individ faktiskt exponerar sig för via sociala medier varierar utifrån en mängd faktorer, som vilka sidor denna följer, vilka vänner hen har och (frekvent) interagerar med, vilka slags länkar hen brukar klicka på, med mera. De digitala giganterna för själva fram att användarna styr sorteringen, genom de val de gör när de agerar på de olika plattformarna. Men ju högre algoritmerna viktar personlig relevans i sin sortering, desto mer finkornig blir den personliga filter- bubblan. Facebook tillstår att underhållning är ett mål i sig, vilket skulle kunna leda till att samhällsintressant innehåll trängs undan av mer lättviktigt material. Eftersom det saknas transparens kring de algoritmer sociala medier använder är det svårt för en utomstående att bedöma vad medborgare eventuellt går miste om via dessa nya digitala arenor där den offentliga debatten i hög utsträckning förs. 77Telefonmöte med director, , . 78Wadbring, , (2015). From to Racism: News Sharing and inSocial Media, Konferenspaper presenterat vid NordMedia konferensen i , . Enkätundersökningar, såsom Report som inkluderar tolv länder, vittnar om att medborgare själva upplever att Facebook hjälper dem till ett brett utbud av nyheter. Samma undersökning visar att inte bara Facebook, men också WhatsApp och Instagram (företag som ägs av ), blivit allt viktigare för hur människor hittar till, diskuterar samt delar nyheter.79 Därtill tillkommer ständigt nya aktörer och fenomen, som Snapchat, vilket snabbt blivit populärt bland yngre. Sammanfattningsvis pekar detta avsnitt på att det sker en förskjutning mot nyhetsanvändning via sociala medier; det tycks i huvudsak fungera som ett slags komplement till andra nyhets- medier. Genom sociala medier ”upptäcker” människor nyheter via personer och företag de följer, medan de överlag vänder sig till traditionella nyhetsmedier när de vill uppdatera sig om vad som hänt i samhället. Trafikströmmarna mellan sociala medier och nyhetsmedier är omfattande och viktiga och vittnar om att nyhetsmedier tappat en del av sin kontroll över distributionen till de digitala giganternas algoritmer och till medieborgarna. 3.3.5Lokal nyhetsjournalistik i en digital värld? I nationella SOM-undersökningen 2014 uppgav nio av tio svenskar att ”det är viktigt för mig att hålla mig informerad om vad som sker i samhället”. Drygt sju av tio svenskar ansåg att ”lokala medier är viktiga för att känna till aktuella evenemang”. I har lokala, prenumererade morgontidningar i papper traditionellt haft en stark position, men 2014 märks en tydlig förändring i inställningen: anser att ”den tryckta tidningen är oviktig för mig efter- som den innehåller gamla nyheter”. anser att ”det är viktigt för mig att en dagstidning har en bra nyhetssajt”.80 Hur påverkar då dessa plattformsförskjutningar användningen? Detta avsnitt presenterar och analyserar vilket innehåll med- 79Newman, ; , D. & , (2015). digital news report 2015. 80Andersson, (2015). Dagspressens digitala plattformar alltmer använda – men papperstidningen är fortfarande betydelsefull, I: , ; , , , , (red) Fragment. borgarna tar del via morgonpressen i storstad respektive landsort (med särskilt fokus på lokala nyheter). I figur 3.15 presenteras läsning bland två specifika grupper av nyhetsanvändare för morgontidningar: papperstidning och/eller nyhetssajt, eller endast nyhetssajt. Analysen bygger på Nordicom Mediebarometer 2014, vilken inte möjliggör analys av de som endast läser en morgontidning i pappersform. Resultat för den förstnämnda gruppen presenteras till vänster, och resultat för den sistnämnda gruppen till höger. För respektive grupp redovisas resultat enligt en tredelning: totalt, storstadstidningar och lands- ortstidningar. Kommentar: Figuren visar läsning av olika innehållskategorier i en morgontidning i papper eller online, bland nätnyhetsanvändare och/eller papperstidningsläsare 9 –, en genomsnittlig dag 2014 (procent). Den vänstra delen av figuren visar att det innehåll flest tagit del av är lokala nyheter (), varav i en landsorts- tidning. Motsvarande siffra för storstadstidningar är . Därefter kommer inrikes- och utrikesnyheter, som läses av , en genomsnittlig dag. Läsningen av dessa nyheter sker i något större utsträckning i storstads- än i landsortstidningar. Fler än varannan svensk tar utöver detta även del av nöjesmaterial, ekonominyheter, kulturmaterial, sport samt ledare och debatt under en genomsnittlig dag. Den högra delen av figur 3.15. visar resultat kring i vad mån de som endast tar del av nätnyheter tar del av lokalt nyhetsmaterial, i storstad respektive landsort. Ett resultat är nätnyhetsanvändarna tar del av olika slags nyhetsmaterial i mindre omfattning jämfört med dem som också läser papperstidningen. Ett annat resultat är att lokala nyheter – samt sport och annonser som inte här visualiseras – är det enda material man tar del av i större utsträck- ning i en landsortstidning på nätet jämfört med en storstadstidning på nätet. Den totala andelen som tar del av lokala nyheter landar på , vilket är lägre jämfört med när papperstidningsläsning inkluderas. För landsortstidningen hamnar det lokala innehållet fortfarande i topp: . Men för stor- stadstidningen är det färre som tar del av lokala nyheter () jämfört med inrikesnyheter () och utrikes- nyheter (). Resultaten visar alltså skillnader i läsning av storstads- och landsortstidningar, vilket är rimligt med tanke på att de sistnämnda i större utsträckning publicerar lokalt nyhetsmaterial medan storstadstidningarna identifierar sig som rikstidningar och väljer att begränsa eller helt avstå från att erbjuda lokala nyheter (se kapitel 5). Inte allt som publiceras i en papperstidning erbjuds på nyhetssajten, och vice versa. Somliga nyhetsmedier har publicerat delvis samma material i såväl papper som på nätet, medan andra har sökt att dra isär dessa genom att ta fram unikt innehåll för respektive plattform.81 Dessa olika strategier, liksom strategier för vad som publiceras gratis eller bakom en eventuell betalvägg, har självklart betydelse för vilket slags innehåll medborgare faktiskt 81 Se forskningsöversikt i: (2013). Mobile news, Digital Journalism, 1:1, s. 6– 26. kan ta del av och på vilket sätt, då förutsättningar till multimedia, interaktivitet och ständig publicering inte existerar i pappers- tidningen.82 När det gäller skillnader i själva nyhetsinnehållet vitt- nar en systematisk innehållsanalys om att skillnaderna i innehåll mellan papper och nät emellertid är relativt små.83 Denna innehållsorientering skiljer sig åt mellan olika grupper. kvinnor och män läser lokala nyheter i morgontidning (i papper och nyhetssajter), enligt Nordicoms mediebarometer. Bland regelbundna läsare är åldersskillnaderna mest framträdande. av 15–24-åringarna jämfört bland 65–79-åringarna tar del av lokala nyheter. Vad gäller inrikes- och utrikesnyheter är läsningen mer utbredd bland de äldre, men skillnaden gentemot de yngre är väsentligt mindre. Resultaten för läsning av morgontidning endast på nätet, bland olika grupper, är liknande.84 Kvällspressens användare (i papper och på nyhetssajter) tar framför allt del av inrikes- () och utrikesnyheter (). Endast varannan kvällstidningsläsare tar del av lokala nyheter via kvällspress (); det hänger givetvis samman med att dessa plattformar inte fokuserar på det lokala innehållet. Men intressant att nämna i sammanhanget, då dessa medieaktörers digitala plattformar toppar den digitala stati- stiken. Från tabell 3.3 framgår att användningen av lokala nyheter är störst bland morgontidningsläsare (papper), samt dem som kombi- nerar denna med kvällspress i någon form. Bland dem som regel- bundet läser morgontidningen på webben (inkl. app) – i kombi- nation med annat än en tryckt morgontidning – är det färre som läser det lokala nyhetsmaterialet. Bland dem som kombinerar med kvällstidning på webben (inkl. app) är läsningen av inrikes- och utrikesnyheter på samma nivå, men bland dem som endast läser morgontidning på webben (inkl. app) är däremot andelen som tar del av inrikes- och utrikesnyheter något lägre. Ett mycket viktigt resultat är att läsningen av lokala, inrikes- 82Se forskningsöversikt i: Steensen, (2011). Online Journalism and Promises of . Journalism Studies, 12 (3), s. 311–327. 83Ghersetti, (2014). Still the same? Comparing news content in online and print media, Journalism Practice, 8 (4), s. 373–389. 84Nordicom-Sveriges Mediebarometer 2014 (2015) Medienotiser nr. 1, Nordicom, och utrikesnyheter är lägst bland dem som endast läser kvälls- tidning på webben. Nyhetsanvändningen av samtliga innehålls- kategorier är som minst omfattande bland dem som endast tar del av kvällspressen på webben. Kommentar: Läsning av olika innehållskategorier utifrån kombinationer av morgontidning och kvällstidning i olika plattformar, 9–en genomsnittlig dag 2014. Den databearbetning som ligger till grund för uppgifterna i tabellen har utförts av Nordicom på uppdrag av . Resultaten indikerar att förskjutningen från morgontidning på papper till digitalt innebär att användarna i mindre utsträckning tar del av lokala nyheter. Om det är till kvällspressen man vänder sig för digitala nyheter är sannolikheten att man tar del av lokalt nyhetsmaterial än mindre. Detta mönster bedöms vara likartat även vad gäller nyhetsanvändning via mobila plattformar. Omfattningen och farten med vilka dessa förskjutningar sker skiljer sig väsentligt åt mellan olika grupper, vilket analyseras och diskuteras närmare i nästa avsnitt. 3.4Förskjutningar i olika grupper Nyhetsanvändning varierar avsevärt mellan olika grupper av människor, beroende på ålder men också kön och utbildningsnivå. Ålder är också nära förknippat med utbildningsnivå, eftersom det framför allt är bland pensionärer vi återfinner lågutbildade vuxna nuförtiden.85 Det finns också skillnader i nyhetsanvändning beroende på politiskt intresse, utländsk bakgrund samt bostadsort.86 Villkor och mönster för nyhetsanvändning är annorlunda bland nationella minoriteter och människor med funktionsnedsättningar. SR:s, SVT:s och UR:s sändningstillstånd innehåller villkor rörande utbud på de fem minoritetsspråken: samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch. SVT har ökat sitt minoritetsspråksutbud inom samiskan, finskan, chib, meänkieli samt det teckenspråkiga utbudet. 2013 sändes på dessa minoritetsspråk, och var motsvarande siffra . Enligt en överenskommelse med SR och UR, sänder SVT nyheter på finska, samiska och tecken- språk. SR sänder nyhetsprogram på chib och meänkieli. SVT har även versionerat aktualitetsprogrammet på meänkieli och chib.87 85Andersson, (2014). Publikforskning i en digitaliserad och konvergerad medievärld. Rapport nr 22, : DEMICOM, ; , . (2013). Generation, life course and news media use in –2011, Northern Lights,11(1), s. 147–173. 86Blekesaune, , Elvestad, Eiri & Aalberg, . (2012). Tuning out the world of news and current affairs: An empirical study of Europe’s disconnected citizens, , 28(1), s. 110–126; , (2015). Nyhetskonsumtionens mekanismer, I: , , (red) Fragment. ; : : Shehata, . & Wadbring (2012). Allt fler står utanför nyhetsvärlden, I: , (red.). I framtidens skugga. 87Sveriges Televisions public service-redovisning 2014. Vidare arbetar Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) för att tillgängliggöra nyhetsmaterial för människor med funktions- nedsättningar, det ska gå att läsa inte bara med ögonen men också med öronen (taltidning) och händerna (punktskrift). Från MTM:s årsredovisning 2014 framgår att de, , lanserade appen Legimus, som redan under sitt första år genererade drygt 91 000 unika besökare , varav merparten var ungdomar. tillhandahölls också totalt 108 taltidningar. Enligt Mediebarometern skiljer sig inte nyhets- användningen i papper och nät väsentligt beroende på kön, men däremot ålder, samt olika slags sysselsättningsformer, familje- situation och hushållssammansättning. De mer etablerade medborgarna, som lever tillsammans med andra och har barn, tar i större utsträckning del av nyheter. Ålder utgör den allra viktigaste faktorn: äldre läser papperstidningen mer och tar del av nätnyheter mindre än övriga.88 Olika grupper av medborgare håller sig sålunda olika väl informerade om vad som sker i samhället. Detta utgör en av de stora demokrati- utmaningarna. Forskning har visat att nyhetsanvändning har en nära koppling till människors kunskap om samhället och politiken, liksom deras engagemang för desamma. Vissa grupper av med- borgare är väldigt aktiva med att ta del av nyheter via olika medier och plattformar, medan andra inte har för vana av att ta del av nyheter. Skillnaderna har ökat parallellt med att medielandskapet har förändrats genom tillskott av diverse digitala medier.89 I förlängningen handlar det om vad medborgare gör av sin tid med olika medier. Somliga ägnar mycket tid åt information och nyheter, andra fokuserar mer på kommunikation och under- hållning. Medborgare har – med dagens mång- facetterade, breda och i hög grad internationaliserade medieutbud – överlag otroliga möjligheter att själva påverka sin individuella 88Nordicom-Sveriges Mediebarometer 2014 (2015) Medienotiser nr. 1., Nordicom, . 89Hoppman, , , , (2015). A Longitudinal Analysis of News-Avoidance : Monopoly to Smartphones, Paper presented at the Annual Conference of , , , 2015; Strömbäck, , , , . (2013), The dynamics of political interest and news media consumption: A longitudinal perspective, , 25 (4), s. 414–435. Men med denna vidgade valfrihet ökar också sannolikheten att fragmentisering uppstår. Inom forskningen söks ofta förklaringar till människors nyhets- användning utifrån möjligheter i samhället och medielandskapet, liksom individuella intressen och förmågor. En relativt vanlig förklaringsansats i forskning kring nyhetsanvändning är den s.k. OMA-modellen.90 Denna modell fokuserar på samspelet mellan just samhällsförändring (möjligheter) och individ (intressen och förmåga). Analysen av dessa tre faktorer (Opportunites, Motiva- tions och Abilities) har använts i flera svenska studier.91 Med utgångspunkt i den nationella SOM-undersökningen 2014 tillämpar för en grundlig statistisk analys av betydelsen av intressen (intresse för politik samt för olika typer av nyheter) samt kognitiva förmågor (utbildningsnivå) för svenskarnas nyhetsanvändning. Därtill analyseras betydelsen av ålder, kön, klasstillhörighet samt bostadsort.92 Relevansen av att analysera betydelsen av bostadsort hänger samman med att utbudet av nyhetsjournalistik och annan samhällsrelevant information varierar mellan storstäder, mindre städer och glesbygd. Ålder är den förklaringsfaktor som har störst betydelse: yngre är framför allt digitalt orienterade och tar inte del av nyheter via traditionella medier i samma utsträckning som de äldre. En jämförelse av 65–85-åringar och 16–29-åringar visar att de äldre i större utsträckning ser på tv-nyheter (jämfört ), lyssnar till radionyheter (jämfört ) samt läser en morgontidning (jämfört ). Nyhetsanvändningen bland övriga åldersgrupper placerar sig mellan dessa två. Skillnader beroende på kön, utbildningsnivå (kontrollerat för ålder genom att jämföra utbildningsnivåns betydelse i olika åldersgrupper), och bostadsområde är inte särskilt framträdande. 90Prior, (2007). How Media Choice Increases Inequality in Political Involvement and Polarizes Elections. 91Ohlsson, (2015) Nyhetskonsumtionens mekanismer I: , , (red) Fragment. , ; Strömbäck, . (2015). Demokratin och det förändrade medielandskapet. Mot ökade kunskapsklyftor och deltagandeklyftor? Rapport skriven på uppdrag av demokratiutredning. 92Ohlsson, (2015). Nyhetskonsumtionens mekanismer, I: , , (red) Fragment. Internationell forskning har visat att social klass har betydelse för medieanvändning.93 är självklart inte ett klasslöst sam- hälle, om än att skillnaderna mellan olika medborgare är mindre jämfört med de flesta andra länder. Däremot är skiktningen i nyhetsanvändning beroende på klass inte lika påtaglig som vissa andra faktorer, särskilt ålder. I analys av svenskarnas nyhetsanvändning framgår att sambandet med socio- ekonomiska faktorer som klass och utbildning överlag är begränsat, i jämförelse med ålderns betydelse. Ett visst samband existerar dock inom följande områden: högutbildade exponerar sig i något lägre grad för nyhetssändningar i tv, och medborgare som bor i ett företagar- eller tjänstemannahem är något mer benägna att läsa en tryckt morgontidning än de som bor i ett arbetarhem. Resultaten visar också att medborgare med stort intresse för politik samt kommunala respektive nationella nyheter själva tar del av nyheter via tv, radio och dagstidningar i större utsträckning än de som har ett mindre intresse. När det gäller digitala nyhetsmedier är åldersmönstret det motsatta. Att unga tar del av nyheter via digitala plattformar i högre utsträckning än äldre är särskilt tydligt när det kommer till ”annan nyhetskälla”, vilket omfattar sociala medier. För digitala nyhetsmedier spelar intresse för politik, kommunala- och natio- nella nyheter mindre roll, men däremot är kön en viktig faktor. Män tar i större utsträckning än kvinnor del av nätnyheter från kvälls- och dagspress samt utländska nyhetsajter. Kvinnor är där- emot något mer benägna att ta del av nyheter via sociala medier. Härnäst analyseras betydelsen för nyhetsanvändningen om medborgare uttrycker ett intresse för politik och samhälle.