sou · H3B364 · 2015-09-15 00:00:00 — En fondstruktur för innovation och tillväxt SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga behovet av statliga marknadskompletterande finansieringsinsatser riktade till små och medelstora företag och lämna förslag på hur dagens insatser kan bli mer effektiva och ändamålsenliga samt vid behov lämna förslag på förändringar av insatsernas inriktning och utformning. Som särskild utredare förordnades tekn. dr. Utredningens sekreterare har varit ämnesrådet . Utredningen överlämnar här sitt betänkande En fondstruktur för innovation och tillväxt (SOU 2015:64). Utredningsuppdraget är därmed avslutat. Statliga finansieringsinsatser m.m. .......................... Myndigheter som ger stöd till företag................................ Universitet och högskolor ................................................. Inkubatorer och science parks............................................ utredningar och granskningar............................... Finansiering av företag – utbud och efterfrågan........... Företag och företagsstruktur.............................................. Utbudet av finansiering...................................................... för kapital till tillväxt och innovation................ Investeringsfonder och riskkapital ..................................... Överväganden och förslag....................................... En ny riskkapitalstruktur................................................... Fondinvest AB:s uppdrag, kapital och organisation............ Närmare om investeringsverksamheten.............................. Genomförande och finansiering......................................... Styrning och uppföljning av ....................... Konsekvenser för de statliga finansieringsaktörerna......... Konsekvenser för företag, tillväxt och sysselsättning........ Övriga konsekvenser av förslagen.................................... Statligt marknadskompletterande stöd vid kreditgivning till små och medelstora företag................... Utredningens huvudsakliga uppdrag har varit att ge förslag på hur de statliga finansieringsinsatserna bör förändras för att bättre möta de finansieringsbehov som små och medelstora företag har och som den privata markanden inte tillgodoser. Fokus i utredningen har lagts på finansiering av företag och projekt där potentialen är stor för tillväxt men där risknivån också är högre och kapitalbehoven större. med betydande teknikinnehåll i olika faser av tillväxt faller inom denna kategori. När det gäller lånekapital är målgruppen bredare men kopplad till tillväxt. Utredningen har analyserat i vilka delar av kapitalförsörjningskedjan som det krävs marknadskompletterande insatser. Allmänt sett har ur internationell synpunkt ett gott läge när det gäller företagens finansiering och tillgången på kapital. Slutsatsen är dock att det behövs förstärkt finansieringsstöd i mycket tidiga faser i form av bidrag, lån och ägarkapital. Därutöver behövs det finansieringsinsatser i kapitalintervallet 5–. Det behövs också åtgärder för att förbättra tillgången till lånekapital till små och medelstora företag. Utredningens förslag bygger på några huvudprinciper. •Strukturen måste vara överskådlig och därmed styrbar ur ägaren statens perspektiv. Ur företagens perspektiv behövs däremot både specialisering, mångfald och närhet. •Staten ska inte vara dominerande ägare i enskilda företag. I stället ska investeringar göras i samfinansiering ske med privat kapital •Samfinansierade fonder med självständig förvaltning är den investeringsform som är att föredra. •Staten bör heller aldrig ta all risk, riskprofilerna kan se mycket olika ut men medinvesterare och medutlånare bör alltid ha en del av risken. Vidare har det varit en utgångspunkt att hela det finansiella ekosystemet ska stärkas genom de förslag som utredningen framlägger. Alla delar i kapitalförsörjningskedjan behöver fungera för att nyföretagandet ska stimuleras och för att landets företag ska ges möjlighet att expandera både produktmässigt och geografiskt. Ny fond för statliga riskkapitalinvesteringar Utredningen föreslår att en ny statlig fond inrättas med uppdrag att tillsammans med privat kapital investera i svenska innovativa företag med hög tillväxtpotential. Fondens verksamhet ska bedrivas i aktiebolagsform och föreslås benämnas . föreslås ges ett kapital om . Investeringarna, som ska ske genom saminvesteringar med privat kapital i olika fonder, ska genomföras på så sätt att det privata kapitalet utgör av de åtaganden som görs. För att attrahera privat kapital ska fonden kunna acceptera en riskprofil som är annorlunda än för de privata investerarna. Olika modeller för detta redovisas i betänkandet. Underliggande fonder och verksamheter ska investera i ett antal underliggande fonder med olika inriktning. Fonderna bör ha en storlek på 500–vardera. Storleken på fonderna ska vara sådan att antalet investeringar per fond skapar riskspridning. ingsområden som t.ex. livsvetenskaperna, Life Science, krävs ofta större investeringar, vilket gör att fonderna ska vara större. bör antalet fonder kunna uppgå till sex eller fler inom olika områden. ska överlåta förvaltningen av de underliggande fonderna till självständiga investeringsteam. På så sätt säkerställs rätt förvaltningskompetens och kunnande inom olika branscher eller segment som staten undviker att fonden tvingas bygga upp en egen stor förvaltningsorganisation. Sammantaget bör detta kunna öka effektiviteten i statens riskkapitalinsatser. föreslås få ansvaret för förvaltningen av de EU- finansierade fonder som planeras för nästa strukturfondsperiod inom EU. Det gäller den planerade gröna fonden, med inriktning på miljö- och klimatinvesteringar, och även en mindre fond, i förslaget kallad mikrofond. Fonderna avses disponera 700 respektive –2020. Utredningen föreslår även att en särskild fond inrättas för demonstrationsanläggningar med ett kapital om . Denna fond ska tillsammans med privat kapital göra investeringar i anläggningar där tekniken är verifierad men behöver prövas i fullskaliga anläggningar. Utredningen föreslår att ett statligt garantisystem införs i syfte att stödja bankernas utlåning till små företag. Skälet är att små och mellanstora företags möjlighet att få banklån i många fall har försvårats. Garantin ska enligt förslaget täcka lån mellan 2–, med trolig tyngdpunkt på 2–. Garantierna ska distribueras via kommersiella banker som certifieras att få använda sig av garantin. En garantiavgift kommer att tas ut för att göra systemet i självfinansierat. Garantisystemet föreslås hanteras inom ramen för Fondinvest AB:s verksamhet. Innovationsstödet till företag och projekt i tidiga utvecklingsfaser behöver enligt utredningens bedömning förstärkas. Utredningen föreslår att ges möjligheter att utöka sin utlåning i form av innovationslån . De årliga anslagen till för förlusttäckning föreslås därför öka. Vidare förslås att medel till verifiering av forskningsresultat och projekt bör öka . Ökningen avser såväl verifieringsmedel till innovationskontor som verifieringsmedel till inkubatorer. Den totala ökningen av årliga anslag uppgår enligt förslaget till . Utredningen lämnar förslag till finansiering. ska vara ett statligt helägt aktiebolag och styras via bolagsordning och ägaranvisningar från staten. Ägarstyrningen föreslås ha inriktning på övergripande strategisk styrning och riktlinjer för investeringsverksamheten. Bolaget och fonden bör inte åläggas krav på marknadsmässig årlig avkastning. Ett sådant mål bedöms inte vara förenligt med ändamålet för verksamheten. Fonden ska vara en s.k. revolverande fond. Som ekonomiska mål bör gälla att fondens kapital ska behållas realt oförändrat. ska ha en styrelse som utses av regeringen. Styrelsen bör också kunna fungera som investeringskommitté i verksamheten. Förslag lämnas gällande former för uppföljning, utvärdering och rapportering av fondens verksamhet och resultat. föreslås bildas genom en omstrukturering av de statliga bolagen . De medel som finns tillgängliga i bolagen bedöms vara tillräckliga för den verksamhet som den nya fonden ska bedriva. Förändringen ska genomföras på så sätt att en ansvarsfull förvaltning av befintliga innehav i de berörda bolagen kan säkerställas. En organisationskommitté bör tillsättas för att förbereda de förändringar som beslutas av regering och riksdag. Genomförandet bör ske med inriktning på att ska kunna inleda sin verksamhet och vara fullt operationell 2017. Figur 11 Den nya strukturen. (Stiftelse) Norrlandsfonden Lån Nya uppdrag via ägaranvisning FONDINVEST (Fond-i-Fond) Nätverk, tillväxtkassor & liknande Direkt Direkt investering investering Medfinansiering av Privat kapital The remit and focus of the inquiry has been to submit proposals for how state financial support to small and medium-sized enterprises (SMEs) should be organized and conducted in order to be efficient. The focus has been on high-growth enterprises with a high technological content. The inquiry has analysed and assessed when state financial support, eg. grants, loans or equity, may be motivated in order to correct or complement private financing in the market. In general, the Swedish financial markets are well developed by international comparison. However, the inquiry identifies a need for stronger support in very early stages of the development of new or innovative enterprises. There is also a lack of capital when financing the interval 5–50 million SEK. Furthermore, measures should be taken to enhance the availability of loans for small and mediumsized enterprises in general. A new public state-owned fund should be set up in order to coinvest with private capital in venture capital funds. The fund will also act as the holding company in a new investment structure. The main objective of the new fund will be to co-finance early stage venture capital investments in innovative Swedish enterprises with high-growth potential. Another objective is to contribute to the strenghtening of the overall financial ecosystem in . The fund will be a limited company called , with a total capital of . will be a holding fund in a structure comprising several funds. Up to six new funds will be set up with total capital of 500–1 000 million SEK. Furthermore, two EU-financed funds will be incorporated into the new structure. The inquiry also proposes a demonstrator fund, capitalized with , for investments in production-scale facilities. will also administer a loan guarantee system, aimed at securing access of small enterprises to financing. Finally, the inquiry proposes measures to enhance the support for developing innovative enterprises. In total, in increased funding is proposed for several measures to enhance loans and grants for innovation. In accordance with the proposals, the implementation of the new investment structure should be conducted in 2016 so that the new fund, , can be in full operation at the beginning of 2017. The implementation is recommended to be prepared within a special committee as a coordinating party. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om statliga finansieringsinsatser. Utredningens uppdrag har enligt direktivet varit att kartlägga behovet av statliga marknadskompletterande finansieringsinsatser riktade till små och medelstora företag. I detta har ingått att: •kartlägga utbud och efterfrågan av finansiering för nya, små och medelstora företag samt förändringar , •analysera hur väl de statliga finansieringsinsatserna möter de finansieringsbehov som den privata marknaden inte tillgodoser, •analysera ramvillkorens betydelse för företagens möjligheter att få finansiering, särskilt med beaktande av förändringar som genomförts , •kartlägga instrument och metoder för riskdelning och samverkan mellan offentligt och privat kapital. Inom ramen för kartläggningen ska utredaren lämna förslag till hur statliga finansieringsinsatser kan bli mer effektiva och ändamålsenliga samt vid behov lämna förslag till förändringar av de statliga finansieringsinsatsernas inriktning och utformning och, om så bedöms lämpligt, på strukturella förändringar nödvändiga för förslagens genomförande. I den mån åtgärderna har statsfinansiella konsekvenser ska utredaren också föreslå hur insatserna ska finansieras. Utredaren ska inte lämna förslag på skatteområdet. Utredningens uppdrag ska enligt direktiven redovisas . Utredningens direktiv framgår av bilaga 1. Som följd av den begränsade utredningstiden har vissa avgränsningar av utredningens uppdrag varit nödvändiga. finns tidigare kartläggningar av de statliga finansieringsaktörerna och insatser som grund. Det finns också en stor mängd litteratur, kartläggningar, utvärderingar som behandlar olika utländska program och som har relevans för delar av utredningens uppdrag. Utredningen har inte genomfört en total kartläggning av utbud av efterfrågan och utbud av finansiering för nya små och medelstora företag utan bygger sina slutsatser på tidigare gjorde utredningar och egna kompletteringar. Den stora majoriteten av nya företag är företag av sådan art att de är självförsörjande på kapital eller har affärsförutsättningarna som är bedömbara för både privat kapital och banker och där finansieringssituationen är acceptabel. I vissa delar av företagens utvecklingscykel kan det emellertid uppstå problem när det gäller finansiering. Utredningen har fokuserat på företag där affärsrisken är sådan att bedömningen av risker och möjligheter och därmed tillgången till kapital är svårare. Det kan exempelvis gälla företag med högt teknik- och kunskapsinnehåll men med långsiktigt hög tillväxtpotential. Det kan gälla projekt i mycket tidig fas, företag i tillväxtfas där risken är hög, både små och mellanstora eller företag i expansion där säkerhetsmassan är för svag för att få normal bankfinansiering. Fokus har legat på finansieringsbehoven i de tidiga faserna samt på expansion. De ramvillkor som utredningen har belyst är kopplade till finansieringen av företag. Ramvillkor som gäller skatter har kort berörts men det har inte ingått i utredningens uppdrag att ge förslag på detta område. Uppdraget har i enlighet med direktiven genomförts i nära dialog med (). I enlighet med direktiven har utredaren sammankallat en referensgrupp bestående av företrädare för de offentliga finansieringsaktörerna, dvs. , , samt stiftelserna Norrlandsfonden och Industrifonden. skett med myndigheterna , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), Verket för innovationssystem () och , vilka har bistått utredningen med faktaunderlag i olika frågor. Utredaren har även samrått med ett stort antal företag och organisationer, experter samt forskare inom området. Särskilda uppdrag har lagts på ett antal experter och även andra har bidragit med sakkunskap under utredningsarbetet. Flera verksamma investerare och fonder samt entreprenörer och styrelseproffs har bidragit till utredningens arbete. Det nuvarande systemet med olika statliga finansieringsinsatser och aktörer har vuxit fram . Som gemensam inriktning gäller att de statliga finansieringsinsatserna ska var marknadskompletterande och att de inte ska konkurrera med det privata finansieringsutbudet. En annan riktlinje är att insatserna ska vara förenliga med . ägs av staten och är moderbolag i en koncern med 16 regionala dotterbolag som också omfattar och Rådgivning AB.1 har ett brett uppdrag och verksamheten omfattar förmedling av lån, ägarkapital och rådgivning till företag. Verksamhet ska utgöra ett komplement till den privata marknaden och vara tillgänglig i hela landet. har ingen begränsning till bransch eller utvecklingsfas för företagen. ligger fokus på företag med hög tillväxtpotential. är koncernens riskkapitalbolag som bildades . Riskkapitalverksamhet är uppdelad på en nationell fond för såddfinansiering, tidigare , samt åtta regionala 1 De regionala dotterbolagen, som har en bakgrund i tidigare regionalautvecklingsbolag , ägs till av moderbolaget och till av regionala ägare.IFS Rådgivning AB ägs till av moderbolaget och till av stiftelsen . Statliga finansieringsinsatser m.m SOU 2015:64 De regionala riskkapitalbolagen gör investeringar i samverkan med privata och offentliga aktörer samt med medel från . Totalt, tillsammans med privat kapital, gjorde sammanlagt 193 investeringar, varav 70 nyinvesteringar, om sammanlagt . De regionala dotterbolagen inom bedriver i huvudsak låneverksamhet till små och medelstora företag samt rådgivning. Den vanligaste låneformen är företagslån som kan lämnas utöver ett banklån. Låneformerna kan anpassas till efterfrågan och behov. Företag i tidiga skeden kan erbjudas mindre lån med mjukare villkor. Särskilda lån har utvecklats för innovativa projekt och företag. Innovationslån är ett mindre lån, , med mjukare villkor avsett för innovationsprojekt i tidiga skeden. beviljades i lån. Ett nytt tillväxtlån för innovativa företag avser större belopp, från . Tillväxtlånet har en total ram på 1,2 miljarder inklusive finansiering från , . har en samlad riskkapitalfond på . Vid utgången av 2014 hade innehav i sammanlagt 375 portföljbolag och därutöver andelar i 10 fondbolag. Investeringarna uppgick till , varav avsåg nyinvesteringar. beviljades lån på totalt till 4 000 företag. erhåller ett årligt driftsanslag från staten på samt för förlusttäckning för innovationsverksamheten. finns på 40 kontor i landet, med central samordning av gemensamma funktioner och stöd. hade 481 anställda vid utgången av 2014. Stiftelsen bildades av staten 1961 med uppdrag att främja utveckling av tillverkningsindustri och tjänsteproduktion i norra . Fondens kapital byggdes upp genom årliga tillskott från gruvbolaget och senare direkt från staten. Norrlandsfonden ska erbjuda finansiering till etablering, utveckling och expansion till små och medelstora företag med särskild uppmärksamhet på inland och . Fonden arbetar med ett fåtal instrument, främst lån i form av topplån men även konvertibla skuldebrev, garantier och borgensåtaganden. Norrlandsfondens verksamhet ska vara marknadskompletterande och ett nära samarbete finns etablerat med bankerna i regionen. Norrlandsfonden får även äga aktier i regionala riskkapitalfonder. Intressebolag är bl.a. Partnerinvest och . Fonden har även andra engagemang i företagsinkubatorer och riskkapitalbolag i anslutning till regionens universitet. Norrlandsfondens engagemang har i allmänhet fokus på företag i senare skeden som expansion. Stiftelsens kapital uppgick till , varav utgjorde utlåning och andra engagemang. Beviljade krediter uppgick till (149 företag), varav utgjorde lån. Norrlandsfonden är en revolverande fond och mottar inga driftsstöd. Verksamheten ska bedrivas så att stiftelsens kapital på lång sikt bevaras nominellt oförändrat. och ordförande utses av regeringen. Verksamhet är förlagd till kontor i och med i medeltal 15 anställda. Stiftelsen Industrifonden bildades av staten 1979 med uppgift att med lån och garantier bidra till stärkt expansions- och konkurrenskraft inom svensk industri, då främst med inriktning på större företag. Efter EU-inträdet 1995 fick fonden en ändrad inriktning på små och medelstora företag mot bakgrund av . Sedan starten har Investeringsfonden investerat i svenska företag. Industrifondens övergripande uppdrag och mål är att främja industriell tillväxt och förnyelse i . Fonden investerar främst genom ägarkapital men erbjuder även ägarnära lån som optioner och konvertibler. Investeringarna sker i huvudsak i företagsuppbyggnad och expansion där fonden ska vara en aktiv och långsiktig minoritetsägare. De största segmenten har under Statliga finansieringsinsatser m.m SOU 2015:64 varit teknologi och life science. Investeringarna ska ske på affärsmässiga villkor i partnerskap med andra investerare. Industrifonden har antagit en ny investeringsstrategi som syftar till att förtydliga och fokusera fondens uppdrag och verksamhet. Enligt strategin ska investeringar och verksamhet inriktas på tre områden: life science, teknologi samt portföljutveckling. Fokus i investeringarna ska ligga på investeringar i tidiga expansionsskeden. Industrifonden är en så kallat återinvesterande fond, vilket innebär att all avkastning kan investeras i nya projekt. tillgångar uppgick –14 kronor varav var investerade. Nya investeringar och engagemang uppgick är ett statligt ägt riskkapitalbolag bildat i samband med finanskrisen. Uppdraget var ursprungligen att stödja fordonsindustrin men uppdraget utvidgades till att även omfatta andra delar av tillverkningsindustrin och närliggande tjänstenäringar. Verksamheten har numera inte heller någon specifik regioninriktning. Fouriertransform är ett s.k. venture capital-bolag med uppgift att investera i eller finansiera bolag som bedriver forsknings-, utvecklings- och investeringsverksamhet. Bolagets strategi är att vara en långsiktig industriell partner och aktiv ägare i bolagen. Investeringarna ska ske på kommersiella grunder i samarbete med privata investerare och ge marknadsmässig avkastning. Fokus i investeringarna ligger på tidig utveckling och tillväxt med investeringsbelopp om 30–per investeringsobjekt. Inriktningen i verksamheten ligger på svensk tillverkningsindustri även om ytterligare förändringar av Fouriertransforms uppdrag i riktning mot tidigare skeden och andra sektorer har varit föremål för överväganden.2 Fouriertransform tilldelades när bolaget bildades ett kapital på . investerades totalt 202 miljoner 2014/15:1 (UO 24 Näringsliv), bet. 2014/15:NU1, rskr 2014/15:67. kronor i fem nya bolag och i befintliga portföljbolag. Sedan starten har Fouriertransform investerat totalt i 25 bolag. Fouriertransform har kontor i och och hade 13 anställda vid utgången av 2014. är ett statligt ägt riskkapitalbolag som bildades med uppgift att främja företagande och utveckling i norra inland. Bakgrunden var bedömningen att tillgången på riskvilligt kapital i norra inland behövde öka för att ta tillvara tillväxtpotentialen och stärka den internationella konkurrenskraften hos företag i regionen. Den geografiska avgränsningen gällde inledningsvis delar av , , , , , och . Investeringsmandatet utvidgades senare till att omfatta hela , , , , , och . Inlandsinnovation gör direkta investeringar i företag samt indirekta investeringar genom regionala riskkapitalbolag och s.k. tillväxtkassor. Investeringar ska göras på marknadsmässiga villkor som verksamheten ska komplettera den privata marknaden i delar av landet där det tidigare inte funnits riskkapital. Som aktiv ägare ska Inlandsinnovation också kunna tillföra kompetens till företagen. Nuvarande strategi har inriktning på att utveckla små- och medelstora bolag till ”draglok” som skapar arbetstillfällen och exportintäkter till regionen. Inlandsinnovation kan göra tidiga indirekta investeringar genom tillväxtkassor (< ) och i senare skeden (> ) direktinvesteringar genom nyemissioner i företag. Inlandsinnovation har sedan starten en investeringsram på . Fram har bolaget investerat i 45 portföljföretag, varav 34 är rörelsedrivande företag och 11 är regionala riskkapitalbolag och tillväxtkassor och har därutöver lån till Norrlandsfonden och i norr. Inlandsinnovation har kontor i och hade sju anställda. 2.2Myndigheter som ger stöd till företag Verket för innovationssystem, , är en statlig myndighet med uppgift att finansiera behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Myndigheten ska verka för nyttiggörande av forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärkt konkurrenskraft i .