sou · H3B387 · 2015-10-09 00:00:00 — Kategorin övrig tillverkningsindustri, som innefattar bland annat tillverkning av metall-, elektronik- och verkstadspro- dukter samt fordon får se sin andel av näringslivets förädlingsvärde och sysselsättning minska. Inom några områden bedöms dock tillväxten vara stark. Tillverkning av elektronikprodukter har legat bakom en stor del av produktivitetstillväxten i näringslivet som helhet . Detta innefattar bland annat produktion av telekommunikationsutrustning där har en stark ställning. Produktivitetstillväxten förväntas fortsätta, om än i något långsam- mare takt. Tillverkningen av elektronikprodukter är dock relativt enkel att flytta utomlands, eftersom den är mindre kapitalintensiv än tyngre industri. Tillgången på högutbildad arbetskraft är dock en viktig faktor i produktionen. har en stark ställning inom lastbilsproduktion, medan personbilsindustrin är svagare. Fordons- tillverkning är dessutom känslig för internationell konkurrens, men den produktion som finns i bedöms stanna kvar och produktivitetstillväxten bedöms fortsatt hög. Byggbranschens andel av arbetade timmar och förädlingsvärde för- väntas öka . På lång sikt avgör den demografiska utveck- lingen efterfrågan på bostäder och lokaler. På kort sikt förväntas den bostadsbrist som råder på många ställen i landet åtgärdas, vilket leder till en högre efterfrågan på branschens produkter. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Tjänsteproducenternas andel av näringslivets sammanlagda föräd- lingsvärde och sysselsättning förväntas fortsätta att öka. Detta förklaras överlag med att hushållens preferenser för tjänster ökar på bekostnad av varor, eftersom ökad inkomst förväntas leda till att efterfrågan på tjänster ökar oproportionerligt. När konsumenter får högre inkomst lägger de en allt större del av denna på tjänster i stället för varor. Detta drivs till stor del av ökad efterfrågan på hushållstjänster.31 En förklaring till detta är att dessa produkter blivit billigare genom politiska ingripanden, till exempel RUT-avdrag och sänkt restaurangmoms. Produktionen i flera andra tjänsteproducerande sektorer förvän- tas också fortsätta att öka. Fortsatt teknisk utveckling inom infor- mations- och kommunikationsteknik har inte bara effekter på kom- munikationsbranschen, utan även andra branscher. Främst handel, banker och företagstjänster blir mer produktiva. I alternativscenariot Ökad tjänstekonsumtion antas att den offent- liga tjänstekonsumtionen ökar snabbare än befolkningsökningen, vilket har varit fallet historiskt. I basscenariot antogs att dessa ökade i samma takt. Om utbudet av offentliga tjänster inte möter konsumenters efterfrågan, kvalitativt eller kvantitativt, är det tänk- bart att hushållen kompenserar för detta genom att öka sin kon- sumtion av privata tjänster. Antagandet kan motiveras bland annat med att befolkningen i blir allt äldre och därmed kräver mer vård och omsorg. I detta scenario antas att utgifterna för tjänstekonsumtion blir högre och att tjänstekonsumtionens andel av BNP blir högre än i basscenariot. I stället minskar konsumtionen av framför allt matvaror, kläder, möbler, hushållsvaror, nöjen och transportmedel. Resultatet av detta scenario blir att tjänsteproducenternas andel av sysselsättningen och förädlingsvärdet blir ännu större än i bas- 31 I hushållstjänster ingår bland annat hotell och restauranger, utbildning, vård och omsorg, kultur och nöjen samt reparationsverkstäder. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Detta drivs nästan helt av en ökad konsumtion av hus- hållstjänster, som ersätter offentligt tillhandahållna tjänster. Resul- tatet bygger dock på ett antagande om att offentlig konsumtion är oförändrad jämfört med basscenariot. BNP är lägre i detta scenario jämfört med basscenariot, delvis för att produk- tiviteten i tjänstesektorn är lägre än i varuproduktionen. I scenariot Högre elpris i höjs priserna på kolbaserad elproduktion till följd av högre pris på användning fossila bränslen under antaganden om en mer ambitiös klimatpolitik i . Eftersom är integrerat med elmarknader, får högre elpriser på el producerad från fossila bränslen även genomslag på elkonsumenter i . För att undersöka vad högre elpriser innebär för näringslivs- strukturen i antas, utöver ett basfall, tre scenarier för ambi- tionen i klimatpolitik. Dessa scenarier baseras på Inter- national (IEA:s) scenario där världens utsläpp håller sig på en sådan nivå att den globala uppvärmningen stannar vid två grader över den förindustriella nivån. Basfallet baseras på IEA:s fyragraderscenario, som innebär att beslutande regler och styr- medel för energi- och klimatpolitiken gäller även , men att priserna på utsläppsrätter stiger från dagens per ton koldioxid till . Övriga antaganden i de fyra scenarierna redovisas i Tabell 5.4. Tabell 5.4 Förutsättningar i scenariot Högre Elpris i Europa32 Utsläppsrätter (euro per ton CO2) Koldioxidskatt (euro per ton CO2) Elpris (euro per MWh) Källa: Kommande rapport till om den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Alternativscenarierna utgår från att en ambitiösare klimatpolitik innebär att priserna på utsläppspriser och nivån på koldioxidskatten blir högre än i basfallet. Vilket genomslag detta får på elpriset beror 32 Elpris avser systempris på den svenska elmarknaden. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv på antaganden om den framtida graden av integration mellan elmarknader och i vilken utsträckning kolbaserad elproduktion styr priset på el. Detta reflekteras av de olika elpriserna i scenario 1 och 2. I scenario 3 tas även hänsyn till det faktum att världsmarknads- priserna på en rad varor troligtvis ökar vid ökade priser på fossila bränslen, framför allt inom energiintensiva industrier såsom massa och papper samt stålindustrin. Det högre elpriset får till följd att det sker en strukturomvand- ling där energiintensiv industri minskar till förmån för övriga delar av näringslivet. Eftersom produktiviteten är relativt hög i energi- intensiv industri, innebär detta att BNP också blir lägre. Ju högre elpriset är, desto mer markant blir denna effekt. I scenario 1 är BNP lägre än i basfallet, och i de andra två scenarierna lägre. Högre elpriser innebär dock att svensk elpro- duktion, som till stor del kommer från förnybara källor med låg marginalkostnad, får en större vinst på sin produktion som kan exporteras utomlands, vilket förutsätter att det finns tillräcklig överföringskapacitet till andra länder samt efterfrågan där. De branscher som förlorar mest på högre elpriser är de energi- intensiva industrierna: gruvindustrin, massa- och pappersindustrin, mineralproduktion, samt järn- och metallverk. Resultaten är dock känsliga för hur världsmarknadspriserna förväntas reagera på högre elpriser, vilket reflekteras av skillnaden mellan scenario 2 och 3, se Tabell 5.5. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv SOU 2015:87 Förädlingsvärdet i näringslivet i alternativscenarierna jämfört -0,5 -2,6 -2,8 -12,7 -5,5 -0,2 -1,4 -0,7 -0,7 -3,8 -1,2 -3,6 -19,1 -1,9 -7,7 -9,6 -2,4 Järn- och andra metallverk -8,1 -6,9 -0,4 -2,7 -4,5 El, värme, vatten, m.m. -1,2 -0,1 -0,4 -0,7 -0,9 -0,2 -1,0 -1,4 -0,9 -1,9 55–56, -0,4 -1,4 -1,4 Källa: Kommande LU15-bilaga om den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. 5.3.3Energimyndighetens scenarier över framtida energianvändning Som ett underlag till rapportering till EU om scenarier för utsläpp av växthusgaser bidrar med en rapport där deras scenarier för energisystemet presenteras. Den senaste versionen är från 2014.33 I rapporten presenteras bland annat bedömning av den framtida elanvändningen i . Fyra scenarier, ett referensfall och tre känslighetsfall, över det svenska energisystemets utveckling redovisas i den 33 (2014). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Dessa använder 2011 som basår och utgår från befintliga styrmedel. Skatter och styrmedel som gäller antas med andra ord gälla under hela utvärderingsperioden.34 Det innebär att resultaten ”inte ska betraktas som en regelrätt prognos över det framtida energisystemet utan som en konsekvensanalys av gällande styrmedel givet olika förutsättningar som exempelvis ekonomisk till- växt och bränslepriser”.35 Antaganden om de ekonomiska förutsättningarna i form av makroekonomiska variabler är baserade på långsiktscenario över svensk ekonomi. Häri ingår även prognoser över strukturomvandling i näringslivet.36 Framtida priser på fossila bränslen kommer från IEA:s bedömningar.37 Bedömningar över framtida eltillförsel görs av på basis av en rad antaganden om bland annat efterfrågeutveckling, bränslepriser, tek- nikutveckling och energisystemen i grannländer samt över- föringskapacitet till dessa länder. Utveckling av efterfrågan på olika energislag baseras på underlag som tagits fram med hjälp av an- vändarsektorerna, bland annat genom intervjuer med sakkunniga inom branschorganisationer och företag. Även antaganden om investeringar i anläggningar och framtida nedläggningar, vilket påverkar energieffektivitet och produktionsvolymer, har tagits fram genom intervjuer och undersökningar. Denna information används alltså som indata i modellen, och är inte ett modellresultat. Energianvändning inom industrin, däribland förbrukning av el, är i modell starkt kopplad till den ekonomisk aktivitet. På kort sikt beror detta till största del på produktions- volymer inom olika branscher och på även på föränd- ringar i bransch- och produktsammansättning, energieffektivisering och teknisk utveckling. 34Svavelskatter och kvävoxidavgift ingår inte, eftersom merparten av anläggningarna inom el- och fjärrvärmeproduktion antas vara utrustade med svavelrening så att svavelskatten inte bör vara en ekonomisk faktor. 35Energimyndigheten (2014). 36Energimyndigheten (2014). 37Från IEA:s årliga publikation World Energy Outlook. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv I Referensfall bedöms industrins elanvändning minska något jämfört med . I Refe- rensfallet antas BNP öka och industriproduktionen ökar. ställer svensk indu- stri om sin produktion till att producera varor med högre för- ädlingsvärde. Den minskade elanvändningen beror främst på struk- turell omvandling inom massa- och pappersindustrin samt på energi- effektiviseringar. Inom vissa branscher ökar dock elanvändningen till följd av en konvertering från oljeprodukter till el. Inom massa- och pappersindustrin minskar energianvändningen i helhet på grund av strukturomvandlingar inom branschen, energi- effektiviseringar samt ändrad produktion och bränsleanvändning. En del av detta beror på en omställning från mekanisk massa till kemisk massa. Eftersom framställningen av mekanisk massa kräver mer el, minskar elförbrukningen inom branschen. Inom järn- och stålindustrin förväntas elanvändningen öka, tillsammans med naturgas. Användningen av kol, koks- och mas- ugnsgas förväntas vara oförändrad medan oljeanvändningen minskar till följt av effektiviseringar och konverteringar till framför allt naturgas. Verkstadsindustrins38 elanvändning förväntas öka då den ersätter olja. Verkstadsindustrin, som består av bland annat tillverkning av datorer, elektronikvaror och fordon, har historiskt sett sin energianvändning minska, som förädlingsvärdet har ökat. Detta beror dels på ändrad produktsammansättning och dels på energieffektivisering som till viss del består i en konver- tering från olja till el. Inom kemiindustrin, gruvindustrin, livsmedelsindustrin och gummi- och plastindustrin kommer energianvändningen som hel- het att öka till följd av ekonomisk tillväxt. Inom gruvindustrin har dessutom ett antal investeringar genomförts, alternativt planerats, som kommer att tas i full drift och som leder till ökade produktionsvolymer. Separata siffror för el- användningen redovisas dock inte för dessa sektorer. 38 Verkstadsindustrin består i scenarier av företag inom branscher med SNI-kod 25–30. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Tre känslighetsfall används som alternativa scenarier av Energi- myndigheten. Ett med starkare ekonomisk utveckling, ett med högre priser på fossila bränslen och ett med lägre produktions- kostnader för vindkraft. I Starkare ekonomisk tillväxt antas den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten vara . Industrin produktion ökar, sam- tidigt som produktionen övergår till produkter med högre för- ädlingsvärde, vilket gör att kopplingen mellan ökade produktions- volymer och elanvändning blir svagare. finns mer pengar till investeringar och en snabbare konvertering från olja till el än i Referensfallet äger rum, framför allt inom massa- och papperssek- torn. Inom järn- och stålindustrin ökar elanvändningen. Elanvänd- ningen ökar . I Högre fossila priser innebär ökade priser på fossila bränslen att incitamenten att byta till andra energibärare ökar. Den ekonomiska tillväxten på i genomsnitt är däremot lägre än i Referensfallet, och elanvändningen är oförändrad jämfört med Referensfallet. I känslighetsfallet Lägre produktionskostnader för vindkraft är kostnaderna för att producera vindkraft lägre än i Referensfallet. Utbyggnadstakten är dock begränsad av elcertifikatsystemet och vindkraftsproduktionen är bara några TWh högre än i Referensfallet. Elanvändningen i scenariot följer också Referens- fallet. sker dock en stark utbyggnad av vindkraften och produktionen 2035 uppgår till jämfört med i Refe- rensfallet. Elanvändningen i industrin ökar också något . Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv SOU 2015:87 Industrins elanvändning i scenarier, TWh Lägre produktionskostnad för vindkraft Källa: (2014). 5.3.4Svenskt Näringslivs studie om framtida elbehov39 publicerade en rapport som kartlade framtida elbehov baserat på intervjuer med de 100 företag som använder mest el. Företagen bads svara på frågor gällande om bland annat förväntad produktion i , vilken elförbruk- ning de förväntade sig och hur detta skulle kunna komma att påverkas av energieffektiviseringar. Svaren har jämförts med prognoser på framtida elanvändning från andra studier och en bedömning har gjorts över rimliga uppskattningar av framtida el- användning. Det poängteras att framtida elförbrukning till stor del beror på faktorer som är svåra att förutse, såsom politiska beslut och utveck- lingen i världshandeln. pekar rapporten ut att få studier tar hänsyn specifikt till elförbrukningen på någon detaljerad nivå i sina framtidsscenarier. Undersökningen finner att industrins elanvändning sannolikt kommer att ligga på samma nivå 2030 som . Däremot spås näringslivets elanvändning som helhet att öka. Elanvändningen inom massa- och pappersindustrin förväntas minska . Digitalisering av tryckta medier leder till en fortsatt minskad efterfrågan globalt. Detta motverkas dock av ökad efter- frågan på kartong och hygienprodukter. Järn- och stålindustrins förbrukning av el kan enligt undersök- ningen komma att stiga . Omvärldens efterfrågan på stål förväntas stiga kraftigt , vilket leder till ökade produktionsmängder. Investeringar i energieffektivare pro- 39 (2014). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv duktionsprocesser kan komma att pressa ner elanvändningen, medan nya metoder för att ersätta fossila bränslen med el dock kan komma att öka den. Även inom gruvnäringen förväntas omvärldens efterfrågan på företagens varor öka och branschen förväntas öka sin elanvändning något . Mer förädling inom landet förväntas leda till ökad energianvändning som el kommer att fortsätta att ersätta fossila bränslen i framställningen. Enbart redan planerade projekt förväntas höja efterfrågan på el från dagens till drygt . Kemiindustrins elanvändning bedöms ligga kvar på samma nivå . God ekonomisk tillväxt och efterfrågan från omvärlden kommer att leda till ökade produktionsvolymer, men sker energieffektivisering inom branschen som gör att elanvänd- ningen är oförändrad. Utöver de branscher som använder mycket el kan använd- ningen inom andra branscher komma att öka. Det tydligaste exem- plet är storskaliga datacenter och serverhallar, för vilka det finns ett växande behov. Med ett kallt klimat har en konkurrens- fördel gentemot sydligare länder, eftersom utrustningen då kan kylas med billig, kall luft. Trots detta är elanvändningen omfatt- ande. Studien uppskattar att vidare utbyggnad av datahallar skulle kunna innebära att elanvändningen ökar till 4–på årsbasis 2030. Dessutom tillkommer ökad elförbrukning inom transport- tjänster, vilken skulle kunna bli betydande om elektrifieringen av fordonsflottan blir mer omfattande. landar i en ökning med vilket är konservativt, men hur stor del av denna som sker i näringslivet specificeras inte. Den förväntade elanvändningen i näringslivet 2030 på basis av Svenskt Näringslivs undersökning förväntas stiga med mellan 4 och , se Tabell 5.7. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv SOU 2015:87 Svenskt Näringslivs bedömning av näringslivets elanvändning 2030, TWh, förändring jämfört med -5– -4 Tillverkningsindustrin och övrig industri Källa: (2014). De prognoser som redovisats bygger till stor del på antaganden om att den framtida utvecklingen kan förutspås med hjälp av historiska trender. Många av de trender som påverkade näringslivets struktur- omvandling kommer säkerligen att fort- sätta. Strukturomvandlingen som ägde rum inne- bar att tjänstesektorn ökade sin andel av näringslivets sammanlagda bidrag till BNP. Industrin och övriga näringslivet ökade sin om- sättning och det absoluta förädlingsvärdet, men minskade ändå sin andel av bidraget till BNP. Detta berodde delvis på att tjänster som tidigare tillhandahölls inom företag, av offentlig sektorn, eller i hemmet i större utsträckning utförs av fristående företag inom tjänstesektorn. Det finns ett antal drivkrafter som gör det troligt att denna utveckling kommer att fortsätta, och att eko- nomi kommer att uppleva en fortsatt relativ förskjutning mot tjänsteproduktion. En av de huvudsakliga anledningarna till detta är en fortsatt utveckling av informations- och kommunikationstekno- logi. I takt med att IKT utvecklats och blivit allt mer avancerad har även mer komplexa tjänster kunnat outsourcas till tjänsteleveran- törer.40 En fortsatt ökning av datorers beräkningshastighet och innovationer inom IKT borde således leda till att än fler tjänster 40 Jordahl, H. (red) (2012). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv kan komma att utföras av specialiserade tjänsteföretag. En ökad globalisering, med hårdnad konkurrens inom allt fler marknader, skulle således kunna innebära ökad efterfrågan för outsourcing av tjänster. Vidare finns det en tendens att konsumenters efterfrågan på tjänster stiger mer än efterfrågan på varor när inkomsterna stiger, vilket skulle kunna göra att hushållens konsumtion bidrar till strukturomvandlingen där tjänster får en ökad betydelse för ekonomi.41 ekonomi som helhet förväntas att fortsätta växa . BNP ökar , eller drygt två pro- cent , , enligt basscenariot i den kommande LU15-bilaga om den långsiktiga ekonomiska utvecklingen, se Figur 5.10. Den sammanlagda ökningen av BNP kommer från ökningar av förädlingsvärden inom hela näringslivet. I absoluta tal ökar produktionen för såväl varuproducerande som tjänsteprodu- cerande företag. Det är också troligt att elintensiteten kommer att fortsätta utvecklas ungefär åt samma håll som den har gjort . Näringslivets elanvändning har legat på ungefär samma nivå , trots en kraftig ökning av näringslivets förädlingsvärde. Detta beror på ökad energieffektivi- sering, men också på att många företag har specialiserat sin pro- duktion och producerar varor med högre förädlingsvärde utan att elanvändningen behövt öka. Givet att den trenden fort- sätter är det också rimligt att tro att näringslivets elanvändning kommer att ligga på ungefär samma nivå som , vilket är vad både och kommer fram till. Det finns mycket som pekar på att de trender som legat bakom den ekonomiska strukturomvandlingen fortsätter. Likaså är det inte orimligt, om än något konservativt, att anta att de faktorer som påverkar elanvändningen, i första hand energipriser och klimatpolitiken ambitionsnivå, ligger inom de ramar som ligger till grund för scenarierna över framtida elanvändning. Detta innebär att elanvändningen inom industrin ligger kvar på 41 Teorin att inkomstelasticiteten för efterfrågan på tjänster är högre än för varor och att detta skulle driva en omställning till en tjänsteekonomi har dock visat sig svår att bevisa empiriskt i industriella länder, se t.ex. Wölfl (2005). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv ungefär samma som eller en något lägre nivå än . Elanvänd- ningen inom tjänstesektorn kan dock komma att öka något till följd av att (relativt) elintensiva tjänsteföretag ökar sin verksamhet i . Utredningens bedömning är att näringslivets elanvändning 2035 kommer att ligga något över dagens nivå givet dagens förutsätt- ningar och de senaste 20 årens trender i produktivitetstillväxt och förändring av elintensiteten. Det innebär att näringslivets elanvänd- ning skulle komma att vara runt 98–, eller 3–över den genomsnittliga nivån på näringslivets årliga elanvändning . Det finns få studier som gör framskrivningar av el- användning på branschnivå för hela näringslivet, och de studier som redovisas här lämnar inte någon heltäckande och detaljerad bild av hur näringslivets elanvändning utvecklas . En uppskattning för individuella branscher baserat på Energi- myndighetens och Svenskt Näringslivs bedömningar redovisas i Tabell 5.8. SOU 2015:87 Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Elanvändning 2013 och 2035 fördelat på branschnivå, TWh -1–1 -4– -3 Järn- och andra metallverk El, värme, vatten, m.m. 55–56, Källa: Economics baserat på data från SCB, (2014) och (2014). Näringslivets genomsnittliga elanvändning –2013 var ungefär . Använder vi detta som basår innebär en ök- ning av elanvändningen med mellan 3 och att elanvänd- ningen 2035 skulle ligga på mellan 98 och 106 TWh.42 Bedömningarna över framtidens företagsstruktur och elanvänd- ning utgår till stor del från historiska trender och den nuvarande ekonomisk- samt energi- och klimatpolitiska situationen. Att för- söka förutspå framtiden är naturligtvis mycket osäkert och dagens förhållanden är den bästa indikatorn på hur (den nära) framtiden 42 Näringslivets elanvändning 2013 var ungefär lägre än 2011 vilket är basåret i Energi- myndighetens beräkningar. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv kommer att se ut. Det finns dock ett antal trender som ger anledning att problematisera de framtidsbilder som målas upp i de studier som redovisats, och därmed hur näringslivsstrukturen och elanvändningen kan komma att se ut . Dessa faktorer kan dels komma att påverka hur företagsstrukturen utvecklas de kom- mande 20 åren och därmed påverka näringslivets elanvändning, dels påverka utvecklingen inom branscherna så att elanvändningen av- viker från de prognoser som presenterats ovan. En faktor som kan påverka företagsstrukturen är ambitionsnivån i klimatpolitiken. I den kommande LU15-bilaga om den långsiktiga ekonomiska utvecklingen utgår basscenario från dagens regler och beslut kring klimatpolitiken och att inga ytterligare åtgärder antas ske, vilket är förenligt med IEA:s scenario. Där sker utsläppen i en takt som antas begränsa den globala uppvärmningen till fyra grader, vilket innebär att utsläppen i är lägre 2050 jäm- fört med 1990.43 Även Energimyndighetens referensfall utgår från nuvarande policymix, i enlighet med studiens uppdrag att genom- föra en konsekvensanalys av dagens styrmedel. Men ambitioner inom klimatpolitiken är betydligt högre än så.