sou · H3B3104 · 2015-12-08 00:00:00 — Med empiriskt stöd antas traditionellt att inkomstökningar leder till mer än proportionerliga 16Medeltemperaturen i beräknas enligt till nästa sekelskifte öka med och medelnederbörden , mest i norra . Flödena i vattendrag väntas öka och minska , antalet dagar med snötäcke förväntas minska med . Se (2015). 17Utförliga beskrivningar finns i IPCC:s femte utvärderingsrapport, se t.ex. IPCC (2014a) kap. 10 and Services och kap. 19 Emergent Risks and , samt IPCC (2014b), kap. 23 Europe. För en beskrivning av förväntade effekter i , se (2014) och (2015). 18SOU 2015:X, Bilaga 1 till . ökningar i hushållens efterfrågan på tjänster.19 Detta samband motiveras vanligtvis med att varor, i jämförelse med tjänster, anses uppfylla relativt grundläggande behov hos konsumenter.20 Högre inkomster leder till att det uppstår en viss mättnad på varu- konsumtion när de grundläggande behoven väl är tillgodosedda, vilket får konsumenterna att i högre grad börja efterfråga tjänster. Framför allt är det efterfrågan på hushållsnära tjänster och vård- tjänster som ökar i takt med högre inkomster. Dessutom medför den s.k. inkomsteffekten att efterfrågan på fritid kan stiga vid inkomstökningar, särskilt i grupper med högre inkomstnivåer. Därigenom kan även efterfrågan på resor, hotellboende och andra fritidsrelaterade tjänster öka. De äldres behov avspeglar sig i konsumtion av offentligt finansierade vård- och omsorgsrelaterade tjänster samt i privat konsumtion av komplement eller substitut till offentligt tillhanda- hållna servicetjänster. Efterfrågeförskjutningarna mot vård- och omsorgsrelaterade tjänster förstärks av att allt fler och bättre behandlingar kan erbjudas patienter till följd av utvecklingen inom bioteknik samt nano- och materialteknik (se avsnitt 2.1.1). som de utökade behandlingsmöjligheterna är positiva för den enskilde patienten, kan de medföra problem i form av ökade kostnader för den offentliga sektorn. Utvecklingen mot en större tjänstesektor går även att koppla till den digitala tekniken. Vissa produkter som tidigare konsumerades i form av varor erbjuds genom digitala tjänster. Exempelvis ersätts CD-skivor av strömmad musik och fysiska tidningar med digitala upplagor. Låga marginalkostnader medför att många av dessa digitala tjänster är tillgängliga för konsumenter till låg eller ingen kostnad. Efterfrågan på sådana gratistjänster har därför potential att generera ett ökat välstånd för konsumenter. lämnar konsumtionen av dessa tjänster enbart ett relativt litet bidrag till BNP, vilket kan påverka den uppmätta tillväxttakten i ekonomin. De digitala tjänsterna innebär också utmaningar för de berörda sektorerna som måste anpassa sig till förändrad efterfrågan och konkurrens. 19Detta är ekvivalent med att efterfrågan på tjänster uppvisar en inkomstelasticitet som är större än 1, vilket också är huvudslutsatsen i den empiriska litteraturen. En översikt finns i Schettkat och Yocarini (2006). 20Schettkat och Yocarini (2006). har även tonvikten inom svensk export förskjutits mot tjänster. utgjorde exporten av tjänster av den totala exporten. Komplexa och globalt utspridda produktionsprocesser har medfört att företag specialiserar sig inom vissa produktionsled, i stället för att producera färdiga varor och tjänster. I dessa produktionsprocesser har många svenska företag inriktat sig mot att erbjuda relativt högkvalificerade tjänster.21 Sammantaget indikerar de förändrade efterfrågemönstren att tjänstesektorns betydelse för svensk ekonomi kan komma att öka ytterligare framöver. För att denna utveckling ska leda till en fortsatt god produktivitetsutveckling, ställs krav på anpassnings- förmåga både på arbetsmarknaden och i ekonomins funktionssätt. I kapitel 2 beskrivs de identifierade utvecklingstrenderna mer ingående. Därefter presenteras några olika scenarier för den svenska ekonomins utveckling framöver. Utvecklingstrenderna och scenarierna utgör en bakgrund till analyserna i kapitel 3–5. En god produktivitetsutveckling är central för landets välstånd. I kapitel 3 diskuteras dels sambanden mellan produktivitets- utveckling och välstånd, dels vilka krav på anpassning som utvecklingstrenderna ställer på ekonomins aktörer för att en god produktivitet ska kunna bibehållas även på lång sikt. En väl fungerande arbetsmarknad bidrar till att skapa både tillväxt och möjlighet att finansiera de offentliga välfärdssystemen. I kapitel 4 ligger fokus på vilka utmaningar utvecklingstrenderna innebär för möjligheterna att förbättra den svenska arbets- marknaden. Särskilt fokus riktas mot de nyckelgrupper – äldre och utrikes födda – som kan sägas utgöra den största outnyttjade arbetskraftspotentialen. Utgångspunkten i betänkandet är att även ska vara en välfärdsstat med omfattande offentligt finansierade välfärdssystem. I kapitel 5 behandlas de utmaningar som de offentliga välfärdssystemen kan komma att ställas inför i framiden. 21 Tillväxtanalys (2014). I det avslutande kapitel 6 presenterar utredningen, mot bakgrund av den tidigare analysen, en inriktningsagenda för fram- tiden som föreslås vara styrande för den ekonomiska politiken och framtida policyförslag. 2Ekonomisk utveckling på lång sikt arbete syftar bl.a. till att ge en samlad bild av den ekonomiska utvecklingen på lång sikt. Inom ramen för arbetet med har därför olika scenarier över tänkbara utvecklingsvägar på lång sikt tagits fram, vilka presenteras i detalj i en bilaga till utredningen.22 Scenarierna baseras på bedömningar av skeenden inom en rad områden. Den tekniska utvecklingen, internationaliseringen, demografiska förändringar samt klimatåtaganden och klimatförändringar är fyra trender som enligt utredningen förväntas ha stor betydelse för hur ekonomin och samhället utvecklas framöver. Trenderna bidrar till omvandlingstrycket i ekonomin och därigenom till struktur- omvandlingen och de kommer att påverka såväl produktivitets- tillväxten som arbetsmarknaden och de offentliga finanserna. I detta kapitel beskrivs de fyra trenderna, strukturomvandlingen samt scenariernas bild av den svenska ekonomins långsiktiga utveckling när det gäller antal arbetade timmar, produktivitet och BNP. 22 SOU 2015:X, Bilaga 1 till . Ekonomisk utveckling på lång sikt 2.1.1Teknisk utveckling och digitalisering I ekonomin sker en ständig omvandling. Nya varor och tjänster ersätter gamla, och nya arbeten tillkommer medan andra försvinner. En drivkraft bland flera i denna kontinuerliga process är den tekniska utvecklingen. Det går att identifiera åtminstone tre breda tekniska utvecklingstrender som har global räckvidd och som kan antas komma att ha en betydande effekt på den framtida ekonomin: bioteknik, nano- och materialteknik samt informations- och kommunikationsteknik kopplat till digitalisering. I vissa fall är dessa tekniska trender överlappande (se tabell 2.1).23 bedöms i ett internationellt perspektiv ha en mycket stark position när det gäller att utnyttja digitaliseringens möjligheter.24 I kombination med att är en liten, öppen ekonomi som ofta beskrivs som känslig för internationella trender och konjunkturer kan digitaliseringen antas utöva ett betydande förändringstryck på . Enligt Verket för innovationssystem () har goda förutsättningar att hävda sig även inom bioteknisk och medicinsk innovation.25 Här finns etablerade relationer mellan akademin och näringslivet, samt en gedigen kunskapsbas som täcker allt från grundläggande forskning till produktutveckling och marknads- föring. Andra viktiga faktorer som bidragit till framgångarna för den biotekniska och medicinska forskningen i är tillgången till högkvalitativa medicinska register och en öppen attityd hos befolkningen till att delta i försök med nya behandlingsmetoder.26 anses också ha en stark position inom akademisk nanovetenskaplig forskning. Situationen har dock bedömts som mindre positiv när det gäller indikatorer som ekonomisk omsättning, arbetstillfällen m.m. och speciellt när det gäller tillväxten i dessa indikatorer. Bland annat går den kommersiella utvecklingen av nanoteknikenen förhållandevis långsamt i Sverige.27 23Silberglitt m.fl. (2006) 25Vinnova (2009). Ekonomisk utveckling på lång sikt Exempel på tänkbara framsteg i den tekniska utvecklingen Medellång framtid (ca (ca 2015-2030) (ca 2050-) Genetisk ”design” av System av biosensorer för Nya material (som ”Telepati” via teknik (IKT) Källa: Europeiska kommissionen (2014). Informations- och kommunikationsteknik förändrar marknader Den empiriska forskningen i fråga om hur ny teknik påverkar produktiviteten rör främst effekten av informations- och kommunikationsteknik (IKT). till mitten av var investeringar i IKT-kapital viktiga för den svenska tillväxten, se vidare kapitel 3. Dock har IKT-investeringarnas bidrag till produktiviteten fallit kraftigt det . En tänkbar förklaring som har lyfts fram är att effekten kan ha blivit Ekonomisk utveckling på lång sikt svårare att mäta då allt fler produkter och tjänster som ger användare ökat välstånd har låga eller obefintliga produktions- kostnader och kan konsumeras gratis eller till en låg fast kostnad (appar och streamingtjänster är två exempel).28 Det är framför allt integreringen av IKT-lösningar (bredband, smarta enheter, m.m.) i andra sektorer som har en produktivitets- potential, i form av bl.a. skalfördelar när stora nätverk av användare knyts samman.29 IKT-utvecklingen skapar möjlighet till produktivi- tetsvinster i form av framsteg som ökar möjligheterna för individuell anpassning av produkter och närkontakt mellan producent och konsument. Den tekniska utvecklingen inom IKT, inte minst digitaliseringen, har bidragit till att utbud och efterfrågan på många marknader enkelt och ofta kan finna varandra till en låg kostnad och utan mellanhänder. Utvecklingen främjar betydande föränd- ringar av befintliga marknader eller framväxten av helt nya marknader, för såväl varor som tjänster. Ett exempel på en radikalt förändrad marknad är att strömmade tjänster inom musik och film i betydande utsträckning har ersatt fysiska produkter som cd- skivor eller filmer. Resebranschen kan också tjäna som exempel på en helt förändrad marknad där traditionella förmedlingstjänster i mycket hög grad har ersatts av nya, digitala tjänster. En annan effekt av digitaliseringen i kombination med internationaliseringen är att handeln med varor och tjänster över landsgränser underlättas, även försäljning till konsument. Detta kan bidra till ökad konkurrens och därigenom pressade priser och förbättrade produkter, men det kan också påverka ett enskilt lands skattebas. Inom EU bestäms momsen mot konsument av i vilket land det säljande företaget finns, och inte av i vilket land konsumenten bor. skulle en stor ökning av den internetbaserade handeln inom EU därför kunna minska enskilda länders skattebas för moms. En annan utveckling som kan underlättas av digitaliseringen är olika former av s.k. kollaborativ konsumtion (även kallat delnings- ekonomi).30 Det innebär att flera personer konsumerar samma ägodel genom gemensamt ägande eller genom exempelvis utlåning, 28Breman och Felländer (2014). 29van Ark (2014). 30Mont m.fl. (2013). Ekonomisk utveckling på lång sikt byte, vidareförsäljning eller hyra. Det som är intressant för konsument är här tillgången till en produkts tjänster snarare än själva ägandet, exempelvis att man är mer intresserad av en transporttjänst än av att äga en bil. Att på detta sätt dela på varor eller byta tjänster mellan enskilda individer är i grunden inget nytt - samåkning eller tvättstugor är två exempel som funnits länge, liksom uthyrning av semesterbostäder. Även samanvändande som bygger på en relation mellan ett företag och en konsument har funnits länge, ett exempel är biluthyrningsföretag. Genom digitaliseringen har dock utbytet mellan privatpersoner eller mellan företag och konsumenter i många fall underlättats. Digitala plattformar för uthyrning av semesterbostäder eller försäljning av begagnade produkter underlättar kontakten mellan köpare och säljare och minskar transaktionskostnaderna, vilket kan bidra att denna typ av verksamhet ökar.31 Det handlar ofta om uthyrning och försäljning, men kan också röra sig om gåvor eller byten. Inte sällan är det kommersiella företag som skapat de digitala plattformar som används mest för handel mellan privatpersoner, men det finns även plattformar framtagna på ideell basis. Plattformarna kan innehålla lösningar på allt från hur personerna ska hitta varandra, till frakt eller säker betalning. De digitala plattformarna kan underlätta ett effektivare utnyttjande av vissa resurser, t.ex. användande av semesterbostäder eller vidareförsäljning av varor som en konsument inte längre själv behöver. har framväxten av denna typ av förmedlings- plattformar också väckt frågeställningar kring beskattning och vilka regelverk i övrigt som ska gälla för verksamheterna.32 Inte minst skattefrågor har stor betydelse för konkurrens på lika villkor och för de offentliga skatteintäkterna på lång sikt. Men rättsläget är inte klarlagt i alla avseenden, utan kan behöva tydliggöras. Vidare kan regelverken behöva anpassas till de nya digitala lösningar som successivt utvecklas. Här är det viktigt att beakta såväl de nya tjänsternas fördelar som andra samhällsmål som t.ex. konsument- säkerhet. 31Felländer (2015). 32Transportstyrelsen (2015) och Felländer (2015). Ekonomisk utveckling på lång sikt Informations- och kommunikationsteknik påverkar arbetsmarknaden De digitala plattformarna för förmedling av tjänster kan också påverka arbetsmarknaden. Den direkta kontakten mellan producenter och konsumenter, i kombination med de förbättrade möjligheterna att matcha en arbetsuppgift med en viss special- kompetens var som helst i världen, kan leda till att långa, fasta anställningsförhållanden blir mindre vanliga och att kortare anställningar och egenföretagande ökar. Även på detta område finns digitala plattformar som förmedlar tjänster direkt mellan privatpersoner och också här är frågor kring beskattning, försäkring och övriga regelverk relevanta. På arbetsmarknaden har digitalisering och robotisering redan medfört att arbeten med stora inslag av rutinartade arbetsuppgifter försvunnit, eftersom de kan utföras billigare och bättre av maskiner. Det ställer i sin tur stora krav på omställningsförmåga, både hos arbetstagarna och hos samhället i stort, för att de som ersatts av den nya tekniken ska kunna hitta annan sysselsättning.33 gör digitaliseringen arbetsmarknaden mer flexibel, på gott och ont. Kraven på fysisk närvaro på arbetsplatsen minskar och för vissa typer av yrken blir arbetsmarknaden potentiellt global. Informations- och kommunikationsteknik kan ha effekt på fördelning Den tekniska utvecklingen i form av digitalisering kan på flera sätt komma att påverka inkomstfördelningen. Studier har pekat på att digitaliseringen och robotiseringen i främst fungerat som komplement till högkvalificerad arbetskraft, vilket kan påverka löneutvecklingen för högutbildade positivt. Vidare framförs att digitaliseringen skulle kunna bidra till ökade kapitalinkomster för kapitalägarna genom att underlätta framväxten av riktigt stora företag som tar en stor del av en viss marknad och därigenom kan nå mycket höga inkomster. kan de minskade produktionskostnaderna som följer av digitaliseringen leda till att småskaliga entreprenörer har lättare att etablera sig, även på 33 Autor (2014). Ekonomisk utveckling på lång sikt internationella marknader, utan att ha tillgång till stora mängder kapital.34 Dessutom kan digitaliseringen bidra till att konsumenterna får tillgång till produkter till lägre kostnader (ibland gratis) eller till helt nya produkter. Detta kan medföra att en betydande vinst för konsumenterna, vilket också bör inkluderas i en analys av digitaliseringens fördelningseffekter. Digitaliseringen kan således påverka såväl inkomster som priser och hur den samlade effekten av utvecklingen på fördelningen kommer att bli är oklar. Frågor kring den tekniska utvecklingen och inte minst digitaliseringens effekter på den långsiktiga produktivitetsut- vecklingen diskuteras i kapitel 3 och effekterna på arbetsmarknaden på lång sikt i kapitel 4. Teknisk utveckling och offentlig sektor Som redan framgått kan den tekniska utvecklingen påverka skattebaser och skatteintäkter och därigenom påverka den offentliga sektorns inkomster. Den tekniska utvecklingen kommer också att få betydelse för de offentliga utgifterna. Ett exempel är att utvecklingen inom bioteknik och medicin kan få betydande effekter på kostnaderna för vård och omsorg. Allt fler och bättre behandlingar kommer sannolikt att finnas tillgängliga. som de utökade behandlingsmöjligheterna är positiva för den enskilde patienten kan ny teknik komma att innebära såväl ökade som minskade kostnader för den offentliga sektorn. Även om kostnaderna för en viss typ av behandling sjunker till följd av den tekniska utvecklingen, kan de samlade kostnaderna för denna typ av behandling öka om de nya metoderna innebär att fler patientgrupper kan behandlas. Den tekniska utvecklingen kan också ge nya eller förbättrade möjligheter till behandling av fler sjukdomar. Detta är i sig positivt eftersom det kan bidra till högre livskvalitet hos individerna. kan det bidra till ett ökat kostnadstryck och svårare prioriteringar för sjukvården när de offentliga resurserna är begränsade. Den tekniska utvecklingen och digitaliseringen kan inom sjukvården också medföra förbättrade 34 Breman och Felländer (2014). Ekonomisk utveckling på lång sikt möjligheter till egenvård och användandet av vårdkontakter via internet. Den tekniska utvecklingen och digitaliseringen kan även, rätt använd, innebära betydande möjligheter till ökad effektivitet i offentlig verksamhet. Digitala ansökningsförfaranden eller helt digitaliserad upphandling är bara ett par exempel. Effekterna av den tekniska utvecklingen på den offentliga sektorn diskuteras vidare i kapitel 5. har världens länder blivit alltmer ekonomiskt sammanlänkade. Både internationell handel och utländska investeringar har ökat kraftigt sett över , även om en viss dämpning skett i samband med finanskrisen. Handeln växer snabbare än produktionen Den svenska exporten som andel av BNP har ökat och motsvarar av BNP (se figur 2.1). Utvecklingen är inte unik för , utan världshandeln som andel av BNP har också vuxit kontinuerligt. Denna utveckling har sin förklaring dels i olika politiska överenskommelser om minskade handelshinder, dels i den tekniska utvecklingen som har minskat transport- och kommunikationskostnader. Flera stora, snabbt växande länder som exempelvis och har sedan 1990- talet ökat sitt deltagande i världshandeln vilket påskyndat utvecklingen. Framsteg inom transportområdet, som allt mer avancerade containerlösningar , och allt mer energieffektiva fordon, har lett till minskade transportkostnader. IKT-utvecklingen har också gjort det möjligt för företag att organisera och samordna sin verksamhet och logistik på helt nya sätt.35 35 (2009). Ekonomisk utveckling på lång sikt Figur 2.1 Export och import av varor och tjänster som andel av BNP, fasta priser 1960–2014 (i procent) Anm.: Fasta priser SEK (2013) och USD (2010). Sammansättningen av är den aktuella . Källa: (2015e). Även om den totala svenska exporten ökat som andel av BNP har handeln med varor respektive tjänster utvecklats helt olika efter 2007. Exporten av varor ökade med i volym , vilket innebär att varuexportens som andel av BNP minskade. Den ökade också i förhållande till BNP och 2014 utgjorde exporten av tjänster av den totala exporten. Datakonsulttjänster var de tjänster som ökade mest i värde under perioden.36 Globala värdekedjor och tjänstefiering har fått större betydelse har betydelsen av s.k. globala värdekedjor lyfts fram i forskningen som en viktig faktor för den ekonomiska 36 SCB (2015e). Notera att s.k. trepartshandel (tidigare benämnd merchanting) ingår i varuexporten efter att tidigare ha ingått i tjänsteexporten. Ekonomisk utveckling på lång sikt internationaliseringen och inte minst för handeln med varor och tjänster. En värdekedja är den rad av funktioner som behövs för att skapa en vara eller en tjänst, från innovation och FoU via design, tillverkning och transport till marknadsföring och varumärkes- hantering. I en global värdekedja utförs dessa funktioner i olika delar av världen, vilket innebär att produktionen kan sägas vara internationellt fragmentiserad.37 Närmare en tredjedel av alla jobb i privat sektor finns i företag som konkurrerar i globala värdekedjor.38 Nära knuten till diskussionen om globala värdekedjor är frågan om effekterna av en tjänstefiering39 inom tillverkningsindustrin. Tillverkningsindustrin köper, producerar, säljer och exporterar i allt högre grad tjänster som en integrerad eller kompletterande del av sitt huvudsakliga affärserbjudande. Nästan hälften av de anställda i tillverkningsföretag arbetar med tjänsteproduktion.40 Dessutom uppskattas industriföretagen svara för ca en fjärdedel av tjänsteexporten.41 Tjänster kan utgöra såväl insatsfaktorer som en del av slutprodukten i globala värdekedjor.42 Företag använder tjänster som transport, logistik och en rad inomkoncerntjänster för att sprida sin produktion geografiskt. Företagen kan också använda tjänster för att förbättra sin ställning i de globala värdekedjorna. De aktiviteter som skapar mest förädlingsvärde är vanligen tjänsterna i början och slutet av produktionskedjan, som FoU, formgivning och marknadsföring. Svenska företag är i ökande utsträckning verksamma i just dessa steg i värdekedjan.43 De globala värdekedjornas utveckling har främjats av liberali- seringen av handeln och andra ekonomiska flöden i kombination med den tekniska utvecklingen. 37Jfr (2012b). 38Tillväxtanalys (2014). 39Begreppet tjänstefiering betyder enligt ”en utveckling där tillverkningsindustrin blir mer och mer tjänsteberoende. Tillverkningsindustrin både köper och producerar själv alltmer tjänster samt säljer och exporterar alltmer tjänster.” (2015). 40Pilat & Wölfl (2005). 41SCB (2015f). 42Kommerskollegium (2013a). 43Kommerskollegium (2012). Ekonomisk utveckling på lång sikt Internationaliseringen har fortsatt även efter finanskrisen I samband med konjunkturnedgångar är det inte ovanligt att länder genomför protektionistiska åtgärder för att skydda inhemska producenter och arbetstillfällen. Efter finanskrisen har antalet nya handelshinder ökat. införde t.ex. G20- länderna totalt 1 360 nya restriktioner, medan bara 329 avlägsnades under samma period.44 De handelsrelaterade åtgärderna har alltså varit övervägande protektionistiska sedan finanskrisen, men en motsatt utveckling märks när det gäller investeringar. Förut- sättningarna för utländska investeringar har successivt förbättrats bland G20-länderna och av de åtgärder som berört utländska direktinvesteringar har verkat i en liberaliserande riktning.45 Trots de protektionistiska tendenserna efter finanskrisen kan inga tydliga trendbrott i den ekonomiska internationaliseringen identifieras. Globaliseringsindex visade visserligen en minskning i samband med finanskrisen, men har därefter åter förbättrats vad gäller de faktiska ekonomiska flödena (se figur 2.2). Det återspeglas också i att handeln som andel av BNP stigit efter en viss minskning i samband med finanskrisen (se figur 2.1). Däremot har globaliseringsindex mätt som restriktioner inte återhämtat sig efter försvagningen efter finanskrisen.46 44WTO (2015) I statistiken ingår uppgifter t.o.m. mitten av . 45OECD & (2015). 46Dreher ( 2006) samt databasen of Globalization (2015). Ekonomisk utveckling på lång sikt Globaliseringsindex, faktiska flöden, utveckling Anm: Indexen inkluderar och väger samman en lång rad indikatorer över bl.a. handel, direktinvesteringar och portföljinvesteringar. För detaljer, se (2015). Källa: Dreher (2006) samt databasen of Globalization (2015). Internationaliseringen av ekonomierna bedöms fortsätta