sou · H3B34 · 2015-02-06 00:00:00 — KONTROLLUPPGIFTER, DEKLARATIONER OCH ÖVRIGA UPPGIFTER 14 kap. – Syftet med kontrolluppgifter 15 kap. – Kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst 16 kap. – Kontrolluppgift om intäkt och avdrag i inkomstslaget näringsverksamhet 17 kap. – Kontrolluppgift om ränteinkomster och annan avkastning på fordringsrätter 18 kap. – Kontrolluppgift om ränteutgifter 19 kap. – Kontrolluppgift om avkastning på delägarrätter 20 kap. – Kontrolluppgift om avyttring av andelar i vissa fonder och fondföretag 21 kap. – Kontrolluppgift om avyttring av fordringsrätter och vissa andra delägarrätter 22 kap. – Kontrolluppgift om vissa andra förhållanden 23 kap. – Kontrolluppgift om utländska förhållanden 24 kap. – Övriga bestämmelser om kontrolluppgifter 25 kap. – Undantag från kontrolluppgiftsskyldighet 26 kap. – Skattedeklaration 27 kap. – Skalbolagsdeklaration 28 kap. – Preliminär inkomstdeklaration 29 kap. – Syftet med inkomstdeklaration 30 kap. – Vem ska lämna en inkomstdeklaration? 31 kap. – Vad ska en inkomstdeklaration innehålla? 32 kap. – När och var ska en inkomstdeklaration lämnas? 33 kap. – Särskilda uppgifter 34 kap. – Informationsuppgifter 35 kap. – Periodiska sammanställningar 36 kap. – Anstånd med att lämna deklaration och särskilda uppgifter 37 kap. – Föreläggande 38 kap. – Formkrav DOKUMENTATION 39 kap. – Dokumentationsskyldighet 40 kap. – skyldighet att utreda och kommunicera 41 kap. – Revision 42 kap. – Tillsyn över kassaregister och kontrollbesök AVDELNING IX. ERSÄTTNING FÖR KOSTNADER FÖR OMBUD, BITRÄDE ELLER UTREDNING 43 kap. – Ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning TVÅNGSÅTGÄRDER 44 kap. – Vitesföreläggande 45 kap. – Bevissäkring 46 kap. – Betalningssäkring UNDANTAG FRÅN KONTROLL 47 kap. – Uppgifter och handlingar som ska undantas från SÄRSKILDA AVGIFTER 48 kap. – Förseningsavgift 49 kap. – Skattetillägg 49 a kap. Återkallelseavgift 50 kap. – Kontrollavgift 51 kap. – Befrielse från särskilda avgifter 52 kap. – Beslut om särskilda avgifter BESLUT OM SKATTER OCH AVGIFTER 53 kap. – Beslut om skatteavdrag, arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt och punktskatt 54 kap. – Beslut om särskild inkomstskatt 55 kap. – Beslut om preliminär skatt 56 kap. – Beslut och besked om slutlig skatt 57 kap. – Skönsmässiga beslut om skatter och avgifter 58 kap. – Beslut om säkerhet för slutlig skatt för skalbolag 59 kap. – Ansvar för skatter och avgifter 60 kap. – Beslut om befrielse från skatteavdrag, arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt och punktskatt BETALNING OCH ÅTERBETALNING AV SKATTER OCH AVGIFTER 61 kap. – Skattekonton 62 kap. – Betalning av skatter och avgifter 63 kap. – Anstånd med betalning av skatter och avgifter 64 kap. – Återbetalning av skatter och avgifter 65 kap. – Ränta OMPRÖVNING SAMT ÖVERKLAGANDE OCH ÄNDRING I BESLUT PÅ 66 kap. – Omprövning 67 kap. – Överklagande och ändring i beslut på grund av skatteavtal VERKSTÄLLIGHET 68 kap. – Besluts verkställbarhet 69 kap. – Verkställighet av beslut om bevissäkring och betalningssäkring 70 kap. – Indrivning 71 kap. – Övriga bestämmelser om verkställighet. Med särskilda avgifter avses Med särskilda avgifter avses I detta kapitel finns bestäm- (2–3 §§), – ansökan om godkännande för tonnagebeskattning (4–7 §§) – giltighetstid (8–11 §§), – utträde (12–14 §§), – återkallelse av godkännande för (15–17 §§), – spärrtid (18 §). ska efter ansökan godkänna för tonnagebeskattning den som kan antas ha inkomst från sådan kvalificerad verk- samhet som avses i 39 b kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som vill att resultatet från den kvalificerade verksamheten ska beräknas enligt bestämmelserna i nämnda kapitel (tonnagebeskatt- ning), om det är sannolikt att den sökande kommer att ha inkomst från sådan kvalificerad verk- samhet. Företag som ingår i en koncern kan endast godkännas för tonnagebeskattning om alla företag inom koncernen som avser att bedriva sådan verk- samhet som avses i 39 b kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229), ansöker om godkännande för tonnagebeskattning. Den som vill bli godkänd för tonnagebeskattning ska ansöka om detta hos senast ingången av det första beskattningsår som ansökan avser. Ansökan ska innehålla de uppgifter som är nödvändiga för att ska kunna bedöma om förutsättningarna i 2 och 3 §§ är uppfyllda. Om sökanden avser att bedriva både kvalificerad verk- samhet och annan verksamhet, ska principerna för fördelning av intäktsposter och kostnadsposter samt inventarier och andra tillgångar mellan verksamheterna anges i ansökan. Vid ägarförändringar som innebär att ett eller flera företag som är godkända för tonnage- beskattning kommer att ingå i samma koncern som företag som bedriver sådan kvalificerad verk- samhet som avses i 39 b kap. inkomstskattelagen (1999:1229) utan att vara godkända för tonnagebeskattning, ska det eller de företag som inte är godkända för tonnagebeskattning ansöka om godkännande från förändringen. Vid verksamhetsförändringar inom en koncern som innebär att ett eller flera företag börjar bedriva sådan kvalificerad verk- samhet som avses i 39 b kap. inkomstskattelagen (1999:1229) ska företaget eller företagen ansöka om godkännande för tonnagebeskattning från förändringen, om det inom koncernen finns ett eller flera företag som redan är god- kända för tonnagebeskattning. Vid fusion eller fission ska det eller de övertagande företag som inte är godkända för tonna- gebeskattning ansöka om godkän- nande för tonnagebeskattning från det att det eller de överlåtande företagen upplöstes, om något av dessa var godkända för tonnagebeskattning. Ett godkännande för tonnage- beskattning gäller tills vidare. Giltighetstiden räknas från och med ingången av det beskattningsår som följer närmast beslutet om god- kännande meddelades. Vid ägarförändringar som avses i 5 § och verksamhets- förändringar som avses i 6 § ska giltighetstiden för det företag som senast godkändes för tonnage- beskattning gälla för företagen inom koncernen. Vid en fusion eller fission ska giltighetstiden för det överlåtande eller övertagande företag som senast godkändes för tonnage- beskattning gälla för det eller de övertagande företagen. ska efter begäran bevilja den som är godkänd för tonnagebeskattning utträde ur tonnagebeskattningen. Utträde får beviljas tidigast från och med det elfte året efter det beskattningsår ansökan om tonnagebeskattning godkändes. En begäran om utträde ska ha kommit in till innan tonnagebeskattning ska ske. Om en sådan verksamhet som avses i 39 b kap. inkomst- skattelagen (1999:1229) avveck- las utan att godkännandet för tonnagebeskattning återkallas enligt 15 §, ska utträde anses ha begärts det år verksamheten avvecklas. godkännande för tonnagebeskatt- ning om 1.förutsättningarna för tonnagebeskattning är uppfyllda, 2.innehavaren inte fullgör sin uppgifts-, bokförings- eller doku- mentationsskyldighet enligt denna lag, eller 3.lagen (1995:575) mot skatteflykt har tillämpats avseende innehavaren och detta är av betydelse för tonnagebeskattningen. Första stycket 1 gäller inte vid likvidation och konkurs eller när en sådan verksamhet som avses i 39 b kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) avvecklas och verk- samheten inte bedrivs vidare av någon annan. En återkallelse avser tidigare beskattningsår under giltighets- tiden, dock maximalt , samt den återstående giltighetstiden. Den återstående giltighetstiden ska, om utträde inte har begärts, beräknas som om utträde har begärts det år beslut om åter- kallelse meddelades, dock ska giltighetstiden sammantaget upp- gå till . Om det finns synnerliga skäl, ska underlåta att återkalla godkännandet för tonnagebeskattning. Den som har beviljats utträde ur tonnagebeskattningen eller där verksamheten har avslutats på sådant sätt som anges i 15 § andra stycket får godkännas för tonnagebeskattning igen först efter att minst tio beskattningsår för- flutit från det senaste beskatt- ningsåret tonnagebeskattning har skett eller skulle ha skett. Den som har fått ett god- kännande för tonnagebeskattning återkallat får godkännas för tonnagebeskattning igen först efter att minst tio beskattningsår för- flutit år från utgången av det sista beskattningsår som återkallelsen avser. 2 § En inkomstdeklaration ska innehålla 2.uppgifter om de intäktsposter och kostnadsposter som ska hänföras till respektive inkomstslag, 3.uppgifter om de allmänna avdrag som den deklarations- skyldige har rätt till, 4.de uppgifter som behövs för beräkning av skatt eller avgift enligt a) lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, b) 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa för- värvsinkomster, c) lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, d) lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, e) 2 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, f) 34 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), g) 3 kap. g) 3 kap. (2000:980), och (2000:980), (2007:1398) om (2007:1398) om i) 39 b kap. inkomstskatte- 5.de uppgifter som behövs för beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, samt 6.de uppgifter som behövs för att avgöra om en begränsat skattskyldig uppfyller kraven för att få allmänna avdrag enligt 62 kap. 5–8 §§ eller grundavdrag enligt 63 kap. inkomstskattelagen. Bokföringen och dokumenta- tionen av verksamhet som ska tonnagebeskattas enligt 39 b kap. inkomstskattelagen (1999:1229) ska vara lätt att urskilja och följa. Skattetillägg ska tas ut på skatter som omfattas av denna lag, dock inte på skatt som avses i 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Skattetillägg får inte tas ut i samband med återkallelse av god- kännande för tonnagebeskattning enligt 13 a kap. 15 §. 49 a kap Återkallelseavgift En återkallelseavgift ska tas ut av den som har fått ett god- kännande för tonnagebeskatt- ningen återkallat enligt 13 a kap. 15 §. Återkallelseavgiften består av en grundavgift och en tilläggs- avgift. Grundavgift ska tas ut för de tidigare beskattningsår som åter- kallelsen avser. Grundavgiften är skillnaden mellan den skatt som påförs varje beskattningsår genom beslut om slutlig skatt eller omprövnings- beslut och den skatt som skulle ha påförts en tonnageinkomst mot- svarande den högsta tonnage- inkomst som redovisats under de beskattningsår som grundavgiften avser, om denna skatt skulle vara högre. Tilläggsavgift ska tas ut för de beskattningsår som återkallelsen avser och som inte omfattas av 2 §. Tilläggsavgiften är av den skatt som skulle ha påförts den högsta tonnageinkomst som redovisats under de beskatt- ningsår som grundavgiften avser, multiplicerat med de antal år som kvarstår av den giltighetstid som tonnagebeskattning skulle ha skett. Om efterbeskattning beslutas, får ett beslut om skattetillägg meddelas . Första stycket gäller inte om efterbeskattning beslutats enligt 66 kap. 27 § 7. I detta kapitel finns bestämmelser om –ansökan om anstånd (2 §), –deklarationsanstånd (3 §), –ändringsanstånd (4 §), –anstånd för att undvika betydande skada (5 §), –anståndstid i fall som avses i 4 och 5 §§ (6 §), (7 §), återkallelseavgift (7 §), återkallelseavgift (7 a §), –säkerhet (8–10 §§), –anstånd vid avyttring av tillgångar (11 §), –anstånd när punktskatt ska betalas för helt varulager (12 §), –anstånd vid totalförsvarstjänstgöring (13 §), –anstånd med betalning av skatt i samband med uttagsbeskattning (14 §), –anstånd med betalning av skatt i samband med återföring av investeraravdrag (14 a–14 c §§), –anstånd på grund av synnerliga skäl (15 §), –anståndsbeloppet (16–21 a §§), –ändrade förhållanden (22–22 c §§), och –anstånd som är till fördel för det allmänna (23 §). Anstånd med att betala Anstånd med att betala anstånd med betalning av skatte- anstånd med betalning av skatte- tillägg, kontrollavgift och åter- den som avgiften gäller har kallelseavgift om den som av- begärt omprövning av eller till giften gäller har begärt ompröv- ning av eller till förvaltnings- eller kontrollavgift, eller 2. beslutet i den fråga som 2. beslutet i den fråga som Anstånd vid omprövning får dock inte beviljas om anstånd har beviljats enligt första stycket med betalningen i avvaktan på en omprövning i samma fråga. Anståndet ska gälla fram till dess att eller förvaltningsrätten har meddelat sitt beslut eller längst efter dagen för beslutet. Anstånd med att betala återkallelseavgift ska bevilja anstånd med betalning av åter- kallelseavgift om det skulle medföra betydande skadeverk- ningar för den betalningsskyldige och det framstår som oskäligt att betala avgiften direkt. Anståndstiden ska bestämmas till längst . En begäran om omprövning ska ha kommit in till senast det sjätte året efter utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Begäran ska dock ha kommit in från den dag då den som beslutet gäller fick del av det om beslutet avser 2.på vilket sätt preliminär skatt ska betalas, 3.uppgifts- eller dokumentationsskyldighet, 5.revision, tillsyn över kassaregister eller kontrollbesök, 8.säkerhet för slutlig skatt för skalbolag, 9.betalning eller återbetalning av skatt eller avgift, 10. verkställighet, eller 10. verkställighet, 11. avvisning av en begäran om omprövning eller ett över- om omprövning eller ett över- klagande eller någon annan lik- klagande eller någon annan lik- 12. godkännande för tonnage- beskattning enligt 13 a kap. 2 §, 13. beviljande av en begäran om utträde ur tonnagebeskatt- ningen enligt 13 a kap. 12 §, 14. återkallelse av enligt 13 a kap. 15 §, 49 a kap., eller 16. fastställande av skillnads- inkomstskattelagen (1999:1229). Ett beslut om omprövning till nackdel för den som beslutet gäller av ett beslut om skatt eller avgift som avses i 2 kap. 2 § får meddelas från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut (efterbeskattning) om 1.ett beslut har blivit felaktigt eller inte fattats på grund av att den uppgiftsskyldige a) under förfarandet har lämnat oriktig uppgift till ledning för egen beskattning, b) har lämnat oriktig uppgift i ett mål om egen beskattning, c) inte har lämnat en deklaration eller låtit bli att lämna en begärd uppgift, eller d) inte har lämnat begärt varuprov, 2.en felräkning, felskrivning eller något annat uppenbart förbiseende ska rättas, 3.kontrolluppgift som ska lämnas utan föreläggande har saknats eller varit felaktig och den som uppgiften ska lämnas för inte har varit skyldig att lämna inkomstdeklaration, 4.det föranleds av ett beslut i ett ärende eller mål a)om en annan skatt eller avgift som avses i 2 kap. 2 §, eller samma skatt eller avgift som avses i 2 kap. 2 §, men för en annan redovisningsperiod, ett annat beskattningsår eller en annan person, b)om fastighetstaxering, c)om utländsk skatt eller om obligatoriska utländska social- försäkringsavgifter som avses i 62 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229), d)enligt lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordnings- förbund, e)om huruvida en inkomst ska beskattas enligt inkomst- skattelagen eller enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta eller lagen (1991:591) om särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta artister m.fl., eller f)om Skatteverkets prissättningsbesked enligt lagen (2009:1289) om prissättningsbesked vid internationella trans- aktioner eller beslut om ändring av sådant prissättningsbesked, 5. en förening eller ett regi- strerat inte har genomfört en investering inom den tid som 5. en förening eller ett regi- strerat trossamfund inte har genomfört en investering inom föreskrivs i ett sådant beslut som avses i 7 kap. 9 § inkomst- skattelagen eller inte har följt ett annat villkor i beslutet, eller 6. det föranleds av en uppgift om skalbolag enligt 31 kap. 14 §. den tid som föreskrivs i ett sådant beslut som avses i 7 kap. 9 § inkomstskattelagen eller inte har följt ett annat villkor i beslutet, 6.det föranleds av en uppgift om skalbolag enligt 31 kap. 14 §, eller 7.det föranleds av ett beslut om återkallelse av godkännande för tonnagebeskattning enligt 13 a kap. 15 §. Ett överklagande ska ha kommit in till senast det sjätte året efter utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Överklagandet ska dock ha kommit in från den dag då den som beslutet gäller fick del av det om beslutet avser 2.på vilket sätt preliminär skatt ska betalas, 3.uppgifts- eller dokumentationsskyldighet, 7.säkerhet för slutlig skatt för skalbolag, 8.betalning eller återbetalning av skatt eller avgift, 9. verkställighet, eller 9. verkställighet, 10. avvisning av en begäran 10. avvisning av en begäran om omprövning eller ett över- om omprövning eller ett över- klagande eller någon annan klagande eller någon annan 11. godkännande för tonnage- beskattning enligt 13 a kap. 2 §, 12. beviljande av en begäran om utträde ur tonnagebeskatt- ningen enligt 13 a kap. 12 §, 13. återkallande av ett god- kännande för tonnagebeskattning enligt 13 a kap. 15 §, 14. återkallelseavgift enligt 49 a kap., eller 15. fastställande av skillnads- beloppet enligt 39 b kap. 19 § inkomstskattelagen (1999:1229). Denna lag träder ikraft . förordning om ändring i skatteförfarandeförordningen (2011:1261) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandeförordningen (2011:1261) att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 10 a §, av följande lydelse Den som bedriver tonnage- beskattad verksamhet ska även lämna uppgifterna enligt 9 och 10 §§ separat för den verk- samheten. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbetssätt Utredningens direktiv beslutades vid regeringssammanträde (dir. 2013:6) och tilläggsdirektiv beslutades vid regeringssammanträde (dir. 2014:137). Direktiven återges i sin helhet i bilaga 1 och 2. Enligt direktiven ska utredningen analysera möjligheten att införa ett system med tonnageskatt i och i detta samman- hang även se över andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Utredningen ska lämna förslag till ett heltäckande system för tonnageskatt och i den utsträckning det bedöms som nödvändigt lämna förslag till ändringar av befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Enligt direktiven ska uppdraget ses mot bakgrund av den ökade internationella konkurrensen på sjöfartsområdet och att antalet svenskflaggade fartyg minskat . Syftet är att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Enligt direktiven är målsättningen att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Utredningens arbete har bedrivits på sedvanligt sätt med regel- bundna sammanträden med experterna. Utredningen har hållit totalt tolv sammanträden varav två stycken tvådagars internat. Sekre- tariatet och experterna har vid ett sammanträde haft möjlighet att besöka ett lastfartyg. Arbetet har skett i nära samarbete med utred- ningens experter från departement, myndigheter och organisationer. Utredningens uppdrag och arbetssätt Vid behov har särskilda möten hållits med olika experter för att koncentrera arbetet. Utredningen har i olika sammanhang träffat företrädare för sjöfartsnäringen. Utredningen har även träffat företrädare för och skatteförvaltningen i för att få närmare information om det finska tonnageskattesystemet och andra sjöfartsstöd och dessas tillämpning. Utredningen har vidare haft kontakt med skatteförvaltningen i samt kontakter med departement och skatteförvaltning i för att få information om deras olika stödåtgärder för sjöfarten. , , och har biträtt utredningen med framtagandet av statistiska uppgifter. Trafikanalys har även varit behjälpligt i arbetet med konkurrensanalyserna. Utredningen har haft kontinuerlig kontakt med för framtagande av konsekvens- utredningar. 3Termer och uttryck inom sjöfarten I detta kapitel redogörs för diverse termer och uttryck som är ofta förekommande inom sjöfartsnäringen. En del av termerna används i övriga kapitel. Bruttodräktighet eller bruttotonnage, brutto eller BT, är ett rymd- mått och avser den totala volymen i ett fartygs slutna rum. Brutto- tonnage används huvudsakligen för statistikändamål och är i viss utsträckning den grund på vilken olika avgifter beräknas. Nettodräktighet eller nettotonnage, netto eller NT, är ett uttryck för rymden av fartygets lastrum, passagerarutrymmen samt far- tygets djupgående i relation till mallat djup som räknas fram med hjälp av en formel8. Nettodräktighet används för avgiftsberäkning och kan sägas mäta de utrymmen som finns tillgängliga för fartygets intjänande av frakt (under däck) och biljettintäkter. 8 Vertikala avståndet midskepps mellan underkant av översta genomgående däck och kölens överkant. Termer och uttryck inom sjöfarten Bruttodräktighetsdagar, brd-dagar eller bruttodagar, används som ett mått på transportkapacitet och räknas fram som respektive far- tygs bruttodräktighet multiplicerat det använts. Dödvikt, DWT, är ett storleksmått som anges i ton och som visar vikten av den last, det bränsle, det förråd, den besättning och det antal passagerare som ett fartyg kan bära när det lastas till lägsta tillåtna fribord9. TEU är en förkortning av Twenty-foot Equivalent Unit, på sven- ska tjugofotsekvivalenter. Det är ett mått på hur många containrar med längden 20 fot (6,10 m), bredden 8 fot (2,44 m) och höjden 8,6 fot (2,59 m) ett fartyg kan lasta eller hur många containrar som kan passera genom en hamn. De flesta länder har minst ett skeppsregister. För det gäller att alla svenska fartyg som är och ska vara registrerade i fartygsregistrets skeppsdel. Registreringsplikten gäller även fritids- skepp. Huvudregeln är att ett skepp ska ha svensk ägare till mer än hälften för att kunna registreras i det . Fartyg som är registrerade i det svenska registret bär svensk flagg. När utredningen nämner att fartyg flaggas ut (utflaggning) menas att fartyg flaggas i annat land och registreras i detta lands register. Utflaggning måste inte med nödvändighet ske genom att ett skepp avregistreras från det svenska registret. I vissa fall kan ett svenskregistrerat skepp hyras ut obemannat till befraktare i ett 9 Fribord är den del av fartygets sidor som är ovanför vattenlinjen. Termer och uttryck inom sjöfarten annat land som kan registrera och flagga skeppet i det nya landets register(se avsnitt 3.6.3 Skeppslega). Vissa länders register betraktas som mer attraktiva än andra. Detta är ofta beroende av vilka krav som ställs på fartyget och dess drift. Vissa länders register har blivit attraktiva till följd av t.ex. låga kostnader och förmånliga skatteregler. 3.4.1Inre fart, närsjöfart samt oceangående sjöfart De svenska rederierna arbetar på en sjöfartsmarknad som kan delas in i olika geografiska marknader. Geografiskt sett kan marknaden delas in i inre fart (mellan hamnar längs och i sjöarna och ), närsjöfart eller europasjöfart (mellan hamnar i ) samt eller oceangående sjöfart (när minst en av hamnarna är utom-europeisk). I inkomstskattelagen (1999:1229) delas svenskregistrerad sjöfart in i närfart och fjärrfart. Med närfart avses linjefart mellan svenska hamnar utanför öppen kust eller utomskärs vid kusterna. Närfart inkluderar även linjefart mellan svensk och utländsk hamn eller mellan utländska hamnar, dock inte linjefart bortom linjen Hanstholm–Lindesnäs eller bortom . Linjefart är färjor och andra fartyg som följer en tidtabell. Det innebär att till närfart hänförs huvudsakligen färjetrafiken på och t.ex. färjetrafiken till och . Med fjärrfart avses annan trafik än inre fart och närfart. Fartyg i inre fart är fartyg som går inom landet, huvudsakligen i hamnar, på floder, kanaler, insjöar eller inomskärs vid kusterna eller i . Det innebär exempelvis att trafik på som inte går i linjefart och som inte heller ska räknas till inre fart anses gå i fjärrfart. Termer och uttryck inom sjöfarten 3.5Olika typer av sjöfart Inom sjöfartsnäringen används olika frakt- och transportavtal. De vanligast förekommande presenteras nedan. Linjesjöfart omfattar transporter med fartyg i regelbunden trafik som går mellan fasta hamnar och efter bestämd tidtabell, oftast med samma typ av lastbärare.