sou · H3B3105 · 2015-12-15 00:00:00 — För att skapa en bättre fungerande konkurrens kan åtgärder behö- vas på såväl utbuds- som efterfrågesidan. En hög koncentrations- grad behöver inte innebära att konkurrens är begränsad om t.ex. importkonkurrensen är hög eller om inträdeshindren är små. Om den potentiella konkurrensen är liten ökar dock risken för att en hög koncentrationsgrad också får begränsad konkurrens till följd. Om det dessutom finns ägarsamband mellan olika aktörer ökar risken att detta minskar konkurrensen, effektiviteten och omvand- lingstrycket. I detta sammanhang bör byggsektorn och bygg- materialindustrierna betraktas som en helhet. Marknader med en väl fungerande konkurrens förutsätter att konsumenterna har god tillgång till information om bl.a. priser för att kunna göra rationella val. Den svenska byggmaterialmarknaden kännetecknas som nämnts ovan av hög koncentration, liten kund- rörlighet och en dålig pristransparens. Det finns flera indikationer på konkurrensproblem inom byggsektorn i . En möjlig slutsats av de studier som gjorts skulle kunna vara att bostadsbyggande i likhet med stadgandet i det tidigare s.k. konkur- rensvillkoret alltid borde ske efter konkurrensutsättning. rensvillkoret infördes för statliga lån efter förslag från Bygg- konkurrensutredningen i syfte att motverka byggande i egen regi, eftersom detta uppfattades ge högre kostnader än entreprenadupp- handling med anbudskonkurrens (prop. 1974:150, s. 429). Frågan är dock om det verkligen finns underlag för en sådan slutsats och vilka konsekvenser det skulle få. Den ovan refererade studien av avser byg- gandet av flerbostadshus, dvs. såväl hyresrätter som bostadsrätter. Redovisningen ger därför inte hela bilden, då flertalet bostäder byggda i egen regi troligen är bostadsrätter, varvid byggkostna- derna egentligen är byggpriser och återspeglar det marknadspris som byggaren kunde ta ut av bostadsrättsföreningen och de bli- vande bostadsrättshavarna. Normalt är byggherren/investeraren den som är bäst lämpad att fatta beslut om hur investeringen ska genomföras. Att särskilt lagstifta om hur och på vilka villkor en marknadsaktör ska agera i samband med en investering är inte rim- ligt. Mot bakgrund av de särdrag som kännetecknar såväl bygg- sektorn som byggmaterialindustrin finns det i stället skäl att dju- pare analysera inte bara hur ett mer konkurrensinriktat beteende inom byggsektorn kan uppnås utan om det alls är möjligt. Konkurrensen inom både byggsektorn och byggmaterial- industrin har utretts återkommande . De problem som brottades med är desamma som genomsyrat utredningar . Bortsett från direkt konkurrensbegränsande samarbete i form av karteller och dylikt innebär detta att frågan bör ställas om förutsättningarna i dessa sektorer är av sådant slag att de alls kan jämföras med läro- bokens modell för perfekt eller monopolistisk konkurrens, med inga eller låga naturliga inträdeshinder och intensiv priskonkurrens mellan homogena och därmed lätt utbytbara produkter. De pro- blem som återkommande lyfts fram av olika utredningar kan vara en naturlig och oundviklig följd av de strukturella förutsättning- arna inom sektorn. Om utredaren skulle komma fram till att så är fallet ska arbetet i första hand inriktas på i vilken utsträckning det är möjligt att utifrån dessa speciella förutsättningar vidta åtgärder som kan öka inslagen av konkurrens och därmed omvandlings- trycket. –undersöka förekomsten av horisontell och vertikal integration inom byggsektorn och byggmaterialindustrin, men också av ägarsamband, som kan förekomma antingen i form av korsvist ägande eller i form av en eller flera gemensamma bakomliggande ägare, –bedöma vilka ägarsamband som är av sådan storlek att ägandet kan anses ge möjlighet att direkt eller indirekt, formellt eller informellt, påverka företaget och dess verksamhet, –föreslå åtgärder som kan motverka skadliga konkurrenseffekter av sådana ägarsamband, –analysera om konkurrensen inom byggsektorn och bygg- materialindustrierna kan utvecklas samt, om möjligt, föreslå åtgärder som kan främja konkurrensen. Uppdraget att undersöka förekomsten av finansiella restriktioner vid bostadsbyggande och eventuella konsekvenser för konkurrensen Tillgång till kapital är en grundläggande förutsättning för en så kapitalintensiv sektor som bostadsmarknaden och byggandet av bostäder. Det är viktigt att banker och andra kreditinstitut gör en noggrann prövning av såväl låntagare som de projekt pengarna ska användas till. kan det få negativa effekter om tillgången till kapital begränsas även för ekonomiskt sunda företag och pro- jekt. Bristen på bostäder driver upp priserna på befintliga bostäder särskilt i storstadsregionerna, vilket kan hota både tillväxten och den ekonomiska stabilitete. Detta har också noterats av Riks- banken och Europeiska kommissionen, men även inom bank- världen (Makrofokus , ). Om alla banker och kreditinstitut agerar likartat och gör lik- artade bedömningar kan detta innebära att man gör en korrekt analys med hänsyn till de krav som bör ställas vid utlåning till bo- stadsbyggande, men det kan också tyda på en utbredd användning av schablonartade riktlinjer. Ett sådant simultant agerande kan också vara en återspegling av den höga koncentrationsgraden inom finanssektorn och likartad kultur, vilket kan bli ett problem för bl. a. byggherrar. –undersöka i vilken utsträckning finansiella restriktioner är ett hinder för bostadsbyggande, –undersöka varför de statliga kreditgarantierna till bostadsbyg- gande inte utnyttjas, –vid behov lämna sådana förslag som kan underlätta tillgången till krediter för mindre och medelstora företag. Förslagen får inte innebära att ekonomiskt riskfyllda projekt upp- muntras. Utgångspunkter som gäller alla delar av uppdraget För samtliga delar av uppdraget gäller att utredaren ska –analysera om de svenska förhållandena skiljer sig från ett rele- vant urval av EU- och EES-länder, t.ex. de nordiska länderna, , , , och , –studera vilka eventuella åtgärder som dessa länder vidtagit i sam- manhanget. Om det inte finns särskilda skäl ska utredaren inte undersöka eller lämna förslag när det gäller plan- och byggprocessen och inte heller studera frågor som rör regelverket för överprövningar vid offent- liga upphandlingar. Dessa frågor har belysts eller utreds i andra sammanhang. Utredaren ska redovisa kostnadsberäkningar och andra konse- kvensbeskrivningar av förslagen i enlighet med kommittéförord- ningen (1998:1474). Samråd och redovisning av uppdraget Uppdraget ska genomföras i samråd med relevanta aktörer. Särskilt ska ges möjligheter att lämna synpunkter. Vi- dare ska samråd ske med utredningen om ökad effektivitet i upp- handlingar i samband med överprövningar (dir. 2013:105). Utreda- ren ska också överväga om något eller några av de förslag som re- dovisats av (SOU 2012:39) kan vara til- lämpbara även när det gäller bostadsbyggande. Utredaren ska lämna de författningsförslag och övriga förslag som behövs. Alla förslag ska utformas så att de är förenliga med . Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande (S 2014:14) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om att se över förutsättningarna för att främja konkurrensen på bygg- marknaden (dir. 2014:75). Enligt utredningens direktiv skulle uppdragetredovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Beräkningar av horisontell och vertikal integration har genomförsta på följande sätt: Vi utgår från Industrifaktas material som listar samtliga dotterbolagbolag som ägs av ett moderbolag (koncern). Därtill har ett antal dotterbolag lagts manuellt då de saknades i data. Varje moderbolag och dotterbolag antas tillhöra den SNI-kod där man har sin huvudsysselsättning. Därefter sorteras samtliga dotterbolag utefter SNI-kod tillhörighet.1 Därefter summeras varje moderbolags omsättning, vilket består av omsättning från dotterbolag (vertikalt) och omsättning från eget bolag samt dotterbolag (horisontellt). På så sätt är det möjligt att bestämma hur horisontellt och vertikalt integrerat ett moderbolag, dvs en koncern, är. I tabellen nedan visas den horisontella integrationen för byggentreprenörer. Notera att de indviduella omsättningarna från 1 Se samtliga SNI-koder nedan respektive moder/dotterbolag har summerats för varje SNI-kod. För ex ser vi att det totala värdet av moder- och dotter- bolagen i de olika byggleden är 39 mdkr. Värdet av de horisontellt integrerade företagen i koncernen (SNI 411, 412, 421, 422, 429) är 32 mdkr.2 Värdet av de vertikalt integrerade företagen (samtliga övriga SNI-koder) är 7 mdkr.3 2Detta inkluderar ABs omsättning samt alla övriga dotterbolag som finns under dessa SNI-koder. 3Notera att asfalt har exkluderats i beräkningen, då asfalt både räknas som en del av byggentreprenörsledet (SNI 421) samt som en strategisk insatsvara. Byggentreprenörers horisontella och vertikala integration, mdkr V.I (exkl. asfalt) Not: Notera att vissa SNI-koder inom byggvarutillverkarledet har exkluderats. Anledningen är att ingen byggentreprenör har något dotterbolag inom dessa SNI-koder. Källa: Economics baserat på Industrifakta Koncerners omsättning och marknadsandel, övriga byggled För beräkning av horisontell integration inom de strategiska insatsvarorna har vi endast utgått från Industrifakta och inte gjort kompletteringar. Dessa redovisas i tabellen nedan. Ingen text med angivet format i dokumentet.A5: Koncerners omsättning och marknadsandel, strategiska insatsvaror al A/S rud A/S Nedan följer SNI-koder för respektive byggled. Notera att inom byggentreprenörsledet förekommer ett antal undergrupper. SNI 42 Bygg- och anläggningsentreprenörer SNI 467 Partihandel med insatsvaror (byggrelaterade) SNI 4752 Detaljhandel Järn-, bygg- och färgaffärer SNI 4753 Detaljhandel Vägg och golv SNI 433 Slutbehandling av byggnader SNI 439 Annan specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet SNI 432 Elinstallationer, VVS-arbeten och andra bygginstallationer SNI 08110 Brytning av natursten, kalk- och gipssten, krita och skiffer SNI 08120 Utvinning av sand, grus och berg; utvinning av lera och kaolin SNI 16101 Sågning av trä SNI 16102 Hyvling av trä SNI 16103 Träimpregnering SNI 16210 Tillverkning av faner och träbaserade skivor SNI 16220 Tillverkning av sammansatta parkettgolv SNI 16231 Tillverkning av monteringsfärdiga trähus SNI 16232 Tillverkning av dörrar av trä SNI 16233 Tillverkning av fönster av trä SNI 16239 Tillverkning av övriga byggnads- och inredningssnickerier SNI 20300 Tillverkning av färg, lack, tryckfärg m.m. SNI 20520 Tillverkning av lim SNI 22230 Byggplastvarutillverkning SNI 23110 Framställning av planglas SNI 23120 Bearbetning av planglas SNI 23140 Tillverkning av glasfiber SNI 23310 Tillverkning av keramiska golv- och väggplattor SNI 23320 Tillverkning av murtegel, takpannor och andra byggvaror av tegel SNI 23420 Tillverkning av keramiska sanitetsartiklar SNI 23430 Tillverkning av keramiska isolatorer o.d. SNI 23510 Tillverkning av cement SNI 23520 Tillverkning av kalk och gips SNI 23610 Tillverkning av betongvaror för byggändamål SNI 23620 Tillverkning av gipsvaror för byggändamål SNI 23630 Tillverkning av fabriksblandad betong SNI 23640 Tillverkning av murbruk SNI 23650 Tillverkning av fibercementvaror SNI 23690 Tillverkning av andra varor av betong, cement och gips SNI 23701 Huggning, formning och slutlig bearbetning av sten för byggnadsändamål SNI 23991 Tillverkning av varor av mineralull SNI 25120 Tillverkning av dörrar och fönster av metall SNI 25210 Tillverkning av radiatorer och pannor för centraluppvärmning SNI 25300 Tillverkning av ånggeneratorer utom varmvattenpannor för centraluppvärmning SNI 25720 Tillverkning av lås och gångjärn SNI 25991 Tillverkning av diskbänkar, sanitetsgods m.m. av metall för byggändamål SNI 27310 Tillverkning av optiska fiberkablar SNI 27320 Tillverkning av andra elektroniska och elektriska ledningar och kablar SNI 27400 Tillverkning av belysningsarmatur insatsvarotillgån följandn til tillgån n Nedan anges frågorna och svarsfördelningen från den undersökning som genomfördes bland byggentreprenörer. Ange ett svar per rad örsörjning/Dotterbolag: ar insatsvaror som inte har till g Egen f H ni svårt att få tillgång till insatsvaran? Ja, mycket svårt Ja, ganska svårt Ja, men endast i g l ie i fråga 2 där du svarade Innebär det en märkbar konkurrensnackdel för er? Ja, vi avstår från att Ja, vi får lägre i fråga 2 där du svarade Ja: tror du leverantören har till att göra det svårt för er att få tillgång till insatsvaran/installationsmaterialet? försöker ge oss en trogna kunder/ger kan inte leverera i Finn installationsmaterial /e Om du svarade i fråga 2 avseende VVS- - för er att själva söka leverantörer av vvs- och el-materiel? Ja, vi kan inte Ja, vi får inte Ja, annat (ange Köper allt på billigaste stället. Anställer elektriker utan avtal. fråga 2 är felställd. Vi har inga problem att få tag i varorna, de är mycket måna om att leverera och ge god service. Tillgången är således god. Däremot få vi sällan rätt pris eftersom det råder oligopol i material och Tror du det är att byggherrar/byggentreprenörer har svårt att få leverans av insatsvaror till bostadsbyggande? Ange ett svar per rad Ja, mycket svårt Ja, ganska svårt Ja, men endast För de rader i fråga 6 där du svarade Ja: Tror du det innebär en märkbar konkurrensnackdel för byggherren/byggentreprenören? Ja, man avstår från Ja, man får lägre i fråga 6 där du svarade Ja: tror du leverantören har till att göra det svårt för byggherren/byggentreprenören att få tillgång till insatsvaran/installationsmaterialet? trogna kunder/ger kan inte leverera i uppleve byggbransche /tjänstemarknade det några andra produkt- att få leverans av insatsvaror/tjänster? Det här frågeformuläret passar inte in på små och mindre byggbolag. Vi små och mindre byggbolag har en produktionskostnad, som är betydligt lägre än de större byggbolagens. Det beror på att vi inte har kontor, inköpsavdelning, komplicerad byggprocess, eller andra högre administrativa och tekniska kostnader. Att anskaffa varor för oss små och mindre byggbolag är enkelt, vi köper på billigaste stället, hämtar det ofta själva och vill aldrig ha offerter, eller andra prishöjande avtal, vi är noga med de, som vi köper i räthet, kvalité och längd. Detta frågeformulär är endast anpassat till betongbyggen och stora byggherrar. och inte på något sätt belysande för branschen i sin helhet. Vi små ensam, mindre och enklare byggbolag vi bygger i trä och egen tillverkning av byggelement på plats. En ensamföretagare kan sköta allt från ansökan av bygglov, tala med banken, anställa folk på timtid, sköta bygget, rita, ha kontakt med kommunen och allt annat, utan yttre hjälp. Då är man helt oberoende av underleverantörer och blir mycket konkurrenskraftig. slutpriser som ligger på 1/5 del av vad de större har som produktionskostnad. Detta är bättre konkurrens i byggsektorn. Tyvärr stoppar Planarbetet, som kommunen gör, oss små och mindre byggbolag från att vara med och bygga de hus, som vi kan till våra speciella kunder. Kunde vi endast ansöka om bygglov och starta bygget därefter, kunde vi vara del i en mångfald och producera till de, som vill ha en bostad, efter sitt ekonomiska och går det inte och vi får då endast de bostäder som de största byggbolagen producerar och som är dyrast i EU och också sämsta i tillverkning. Vi bygger 500 bostäder och har flera tusen lägenheter i planarbete. Era frågor är helt felställda vilket oroar mig för hur lite ni verkar förstå. Det råder inga kapacitetsbrister på normala byggvaror i . och har alltid varit att grossisterna och leverantörerna styr priserna eftersom de kontrollerar marknaden. Utländsk arbetskraft och utländska insatsvaror börjar komma fram i vilket sticker hål på deras oligopol. VVS och EL samt andra varor där olika CE - märkningar behövs är dock priskontrollen intakt. Här skall ni sätta in era resurser och se till att de europeiska marknaden kan öppnas upp. Generellt gäller att el och vvs material inte kan köpas direkt av tillverkaren utan styrs till grossister som sedan styr leveranser via installatören via ett rabattsystem Ihop monterade trä element hela installationspaketet har blivit väldigt svårt att få in priser på. Allmännyttans upphandling av bostadsbyggande Det finns för få bostäder i . I senaste bostads- marknadsenkät (BME) uppger 126 kommuner att den lokala bostadsmarknaden präglas av brist på bostäder i förhållande till efterfrågan. Detta efterfrågeöverskott på marknaden har bland annat resulterat i att prisutvecklingen för bostäder stigit betydligt mer än Konsumentprisindex under de senaste 15 åren.1 Kommunerna har en viktig roll att spela som ägare till allmän- nyttiga bostadsföretag. De allmännyttiga bostadsföretagen stod för av antalet nybyggda bostäder och av antalet nybyggda lägenheter i flerbostadshus –2013.2 Då de allmännyttiga bostadsföretagen är centrala spelare på bostadsmarknaden och upphandlar nybyggnation av bostäder (bostadsbyggande) för stora värden är det av vikt att anbuds- konkurrensen vid upphandlingarna fungerar väl. Denna rapport presenterar en övergripande bild av de allmän- nyttiga bostadsföretagens upphandlingar, kartlägger anbuds- konkurrensen, identifierar vilka faktorer som de upphandlande företagen värderar vid upphandlingarna samt kommer med förslag om hur anbudskonkurrensen kan förbättras . Rapporten baseras på en undersökning av upphandlingar som annonserades i Vismas upphandlingsdatabas –2013 och en enkätundersökning riktad till ansvariga upphandlare. 1Statistiska Centralbyrån (SCB), 2015, Statistikdatabas, ”Boende, byggande och bebyggelse”. undersökning försöker ge en övergripande bild av hur upphandlingsmarknaden ser ut och visar också att det finns potential för att förbättra anbudskonkurrensen vid allmännyttans upphandling av bostadsbyggande. Följande framgår särskilt av undersökningen: •Det genomsnittliga antalet lägenheter i ett nybyggnadsprojekt är cirka 51 lägenheter, vilket är samma storlek som för privata företag. Det genomsnittliga projektvärdet var . •Över av nybyggnadsprojekten i undersökningen upphandlas som totalentreprenad. Totalentreprenad väljs för att det ger samordningsfördelar och bättre tillgång till entreprenörernas resurser och kompetens och beställarorganisationen är anpassad för totalentreprenad. •Det genomsnittliga antalet kvalificerade anbudsgivare ligger på cirka 4,1 vilket är något lägre än vid offentlig upphandling som helhet. •Nybyggnadsprojektens (relativt stora) storlek och upphand- larnas val av totalentreprenad indikerar att många upphand- lande företag prioriterar konkurrens med kompetens och tekniska lösningar framför ren priskonkurrens. •De allmännyttiga bostadsföretagen använder tilldelnings- grunden ”ekonomiskt mest fördelaktiga anbud” i över av upphandlingarna vilket är en väsentligt större andel än för den offentliga upphandlingsmarknaden som helhet. •Antalet överprövningar låg på , vilket är lägre än för upphandlingsmarknaden som helhet. •Marknaden domineras av tre stora nationella företag och ett antal stora lokala företag. Relativt få små och medelstora företag (SME) vinner upphandlingar och många upphandlare anser att det svårt att få in anbud från SME. •Fokus på relativt stora projekt och totalentreprenad och ställda krav på omsättning, finansiell stabilitet och liknande referens- objekt m.m. ger stora företag en konkurrensfördel vid upp- handlingarna. •Upphandlingsmarknaden för bostadsbyggande är nationell och anbudskonkurrens från utländska aktörer är ytterst begränsad, och flera inträdeshinder finns. Kunskapen bland upphandlarna om potentiella utländska anbudsgivare är också bristfällig. •Brist på byggbar mark, plan- och byggprocessen och bygg- priser anses vara de tre största hindren för att de allmännyttiga företagen ska öka sitt bostadsbyggande. Kommunerna har som markägare och genom planmonopolet en viktig roll för att de kommunala allmännyttiga bostadsföretagen ska kunna öka bostadsbyggandet. •Större upphandlingar av nyckelfärdiga typhus som t.ex. ramavtalsupphandlingar av Kombohus kan öppna upp möjligheter för utländska aktörer då dessa ger möjligheter till större upphandlingsvolymer av typhus. •SABO:s ramavtalsupphandlingar av Kombohus har visat att det går att pressa byggpriserna för bostadsbyggande. •Ökad samordning mellan de allmännyttiga bostadsföretagen vid upphandling av bostadsbyggande och utveckling av nyckelfärdiga typhus kan förbättra anbudskonkurrensen, stimulera ett industriellt byggande och pressa byggpriserna. Bättre konkurrens i bostadsbyggandet? En uppföljning 2009–2012 Denna rapport baseras på en uppföljning av rapporten ”Bättre konkurrens i bostadsbyggandet!” som publicerades (rapport 2006:2). Rapporten baserades på en totalundersökning som () på uppdrag av genomfört avseende nybyggnation av flerbostadshus . För denna uppföljning valde en period 2009–2012. Vad som framgår i rapporten sammanfattas nedan. Konkurrensverkets uppföljning visar att marknadskoncentra- tionen har minskat på en växande bostadsmarknad då de fyra största byggföretagens (större byggherrar) marknadsandelar minskat både vad gäller projektutveckling och byggentreprena- der. Den vertikala integrationen har däremot ökat i bemärkelse att såväl större1 som mindre byggherrar bygger fler av lägen- heterna i egen regi. De större byggherrarna byggde –2012 av lägen- heterna i egen regi vilket är en ökning med hela 8 procent- enheter –2003. För de mindre byggherrarna är siffran vilket är en ökning . 1 De fyra största byggherrarna beskrivs som ”större byggherrar” medan övriga beskrivs som ”mindre byggherrar”. En anledning till att byggandet i egen regi kan ha ökat är att lönsamheten varit högre inom projektutveckling i jämförelse med byggentreprenader. Att öka byggandet i egen regi ligger i linje med de större byggföretagens affärsmodeller där strävan är att skapa synergier mellan olika verksamhetsområden. Att de större byggherrarnas marknadsandelar minskat som de i högre utstäckning bygger i egen regi indikerar att de fokuserar mer på lönsamhet än tillväxt. Minskad marknadskoncentration kan vara positiv ur kon- kurrenssynpunkt då konkurrensen förbättras inom respektive segment och medför även att projektutvecklare som inte bygger i egen regi blir mindre beroende av de större byggföretagen när de upphandlar byggentreprenader. En ökad egen regi-verksamhet kan dock leda till att den ”öppna marknaden” för byggentreprenader minskar vilket kan försvåra för nya aktörer att komma in på marknaden. Med en mindre ”öppen marknad” kan det också vara svårare att bedöma pris och kvalitet och förhandla om kontrakt vilket också kan vara negativt ur konkurrenssynpunkt. Kommunal mark har blivit en viktigare källa till byggbar mark för såväl större som mindre byggherrar. Resultaten visar att av lägenheterna som byggdes –2012 krävde att detaljplanen måste ändras före byggstart. Detta är en minskning sedan den tidigare undersökningen. Detta tyder på att kommunerna förbättrat sin planberedskap. Även om byggandet ökat kan det konstateras att det byggs för lite och att byggpriserna är höga. Det pekar på att det finns en stor potential för reformer och utveckling av kom- munernas mark- och planarbete för att förbättra konkurrensen, öka byggande och sänka byggpriserna. Lägenheter som byggs i egen regi är fortfarande dyrare, obero- ende av hur marken förvärvats, än de som upphandlats genom förhandling, i konkurrens eller genom övrig upphandling. Byggkostnaden är högre för lägenheter som byggts på mark som förvärvats från kommunen, vilket inte var fallet i den tidigare undersökningen. Det indikerar att kommunerna inte i allmänhet tycks styra in projekten mot byggandet av billigare bostäder. Kostnadsdata visar liksom i den tidigare undersökningen att markkostnaden också är väsentligt högre för lägenheter där planändring gjordes jämfört med de lägenheter där det inte krävdes planändring. En nyckelresurs vid byggande