sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — met, eftersom det i flera fall föreligger ett lågt intresse hos studen- terna för vissa sektorer av arbetsmarknaden där behovet är stort.338 I de framgångsexempel för processen att utforma nationella koali- tioner som lyfts fram av the Grand Coalition for Digital under- stryks behovet av att specificera en tydlig åtgärdsplan och skapa konsensus om framtida insatsområden samt ha en tydlig målbild för partnerskapet liksom för vem som gör vad. Vidare understryks marknadsföring av partnerskapet samt att skapa legitimitet för detta genom att engagera relevanta och tongivande företag.339 Det är av yttersta vikt att såväl tongivande företag som små och medel- stora företag engagerar sig i dess implementering och att konkreti- sering av kompetensbehoven. Lärdomar kan hämtas från arbetet med branschmodeller för validering där branschen certifierar och bekräftar kompetens som erhålls inom ramen för aktuell utbild- ning, dock med olika framgång.340 Detta kräver i sin tur att sam- verkansrådet förmår att konkret beskriva rekryterings- och kompe- tensbehoven på kortare och . Detta innebär att löpande ha förmågan att utforma en utbildning så att kompetensen hos morgondagens arbetskraft kan matchas mot den framtida efter- frågan.341 Exemplet Teknikcollege på gymnasial nivå uppges vara framgångsrikt just för att industrin tar huvudansvar för insatsen samt att arbetsgivare har reella möjligheter att vara med och på- verka utbildningarna och därmed sin framtida arbetskrafts- och kompetensförsörjning.342 I likhet med the Tech Partnership ligger 338Rapport 2012:22 R, Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden, s. 12; , B. (2011), Varför förstår de inte sitt eget bästa? Ur , (2011), Fler som kan. Till- gänglig på: publikation?_xurl_=http%3A%2F%2Fwww5.skolverket.se%2Fwtpub%2Fws%2 %2Fwpubext%2Ftrycksak%2FBlob%2Fpdf2513.pdf%3Fk%3D2513 339Grand Coalition for Digital (2015). Toolkit for National and Local Coalitions. Tillgänglig på: and=Core_Download&EntryId=913&PortalId=0&TabId=353 (). 340Myndigheten för (2013), Hur vidareutveckla den nationella strukturen för validering. Diarienummer: YH2012/1069. 341Eklund, J., , L. & , L. (2013). Kompetensförsörjning för ett konkurrens- kraftigt näringsliv. 342Ratio (2015). Yrkesutbildning i förändring: från lärlingsutbildning till yrkescollege. Rapport nr 18, . en framgångsfaktor i att engagera it-företag och övriga företag med högt it-innehåll i olika grupper samt vara flexibla vad gäller före- tagens engagemang, även om det bör uppfattas som ett åtagande att engagera sig i arbetet. Ett samverkansråd bör ta i beaktande nödvändig samverkan med andra relevanta konstellationer på olika utbildningsnivåer och skapa sig en bild över det arbete som exempelvis enskilda kommunala näringslivsenheter, Arbetsförmedlingens branschråd, SCB, Tillväxt- verket, Tillväxtanalys, , Programråd, branschmodeller inom validering, collegebildningar, yrkesprogram- mens programråd, MYH, , bransch- organisationer och regionala kompetensplattformar bedriver för att påverka dimensionering och innehåll för olika utbildningsformer och inriktningar. Även den arena som skapas inom ramen för det pågående där nio svenska lärosäten stödjer var- andra i arbetet med att utforma och implementera nya arbets- former, verktyg och modeller för långsiktig samverkan som stärker forskning, utbildning och utveckling bör beaktas.343 Befintliga sammanslutningar som IT&Telekomföretagens IT- kompetensråd är även lämpliga att utgå ifrån för att säkerställa indi- viduella företags engagemang, vilket är avgörande för en framgångs- rik implementering. Avslutningsvis bör ett framgångsrikt samverkansråd säkerställa att förutsättningarna för utbildningssamverkan är så goda som möjligt. Förutom engagerade företag kräver detta att samverkansrådet internt kan tillhandahålla projektstöd, resurser och administration för sam- verkan samt att det existerar en stödjande universitetsorganisation med uttalade mål och strategier för arbetet.344 343Projektplan, Kunskapsutbyte om Lärande Om Strategisk Samverkan. Tillgänglig på: !/Menu/general/column-content/attachment/ KLOSS%20--%20ans%C3%B6kan.pdf 344Bengtsson, L. (2013), Utbildningssamverkan – För jobb, innovation och företagande. Flera faktorer bidrar till svårigheter för lärosätena att anpassa utbild- ningar till arbetsmarknadens behov. Till att börja med är arbets- marknaden inte och ett identifierat behov behöver nöd- vändigtvis ej gälla när studenter är färdiga med en utbildning.345 En kontinuerlig lyhördhet gentemot arbetsmarknadens behov inbegri- per även en utmaning att skapa en långsiktigt hållbar verksamhet inom högskolan med hög och stabil lärarkompetens med möjlighet att successivt utveckla och förnya utbildningen.346 Att vara flexibel inför arbetslivets behov i specifika utbildningar gör sig rimligen lättare för kortare utbildningar inom YH där dess förnyelse är in- korporerat i själva anslagssystemet. Startsträckan för att utforma och starta en ny utbildning är rela- tivt lång, troligtvis runt 2–innefattande administrativa delar, ut- annonsering av platser och budget. Givet ett kandidatprogram ligger en utmaning i att ett samverkansråd kan producera studenter först runt 2021. I praktiken finns få styrmedel i resurstilldelningssystemet som skapar ekonomiska incitament för högskolan att anpassa utbild- ningsinnehåll efter arbetsmarknadens behov.347 Resurserna till den högre utbildningen har även urholkats sedan mitten av 1990- talet.348 Kombinationen av denna urholkning av utbildningsanslaget och ett resurstilldelningssystem som ej premierar samverkan med näringslivet kan antas utgöra en finansiell utmaning för det enskilda lärosätet att engagera sig i samverkansuppgiften. Erfarenheter från att upprätta National eller Local Coalitions for Digital i ett flertal medlemsstater pekar på utmaningar i finansie- 345Universitetskanslerämbetet (2015), Dimensionering av högre utbildning. Tillgänglig på: 7-dimensionering-hogre-utbildning.pdf 346Ratio (2012), Den högre utbildningen och företagens kompetensförsörjning. Tillgänglig på: ba3865246203e3b7bf7d7f719680dfd5/Rapport+3 347Statsrådsberedningen (2012). Matchning på den svenska arbetsmarknaden. Underlags- rapport 9 till ; Ratio (2012). Företagens kompetensförsörjning och ungas etablering på arbetsmarknaden. 348SOU 2005:48, Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. ringen för arbetet, brist på kommunikation mellan berörda parter, legala hinder (former för samverkan), skillnader i behov på lokal och nationell nivå, svårigheter att driva gemensamma prioriteringar samt skillnader i beslutsprocesser mellan näringsliv och det offent- liga.349 För the Tech Partnership och utbildningen ITMB har en ut- maning legat i att utbildningen kräver samarbete mellan olika fakul- teter och behovet av att någon tar ägarskap för utbildningen. Den främsta utmaningen för insatsen att etablera ett samver- kansråd förväntas dock ligga i företagens engagemang, vilket är av- görande för att realisera insatsens potential. Utmaningen inbegriper särskilt att attrahera partners utanför den snävt definierade IKT- sektorn vars deltagande har stor betydelse för den digitala omställ- ningen av ekonomin. Såväl på nationell som regional nivå upplevs engagemangsfrågan som en utmaning, exempelvis för regionalt ut- vecklingsansvariga i uppdraget att etablera regionala kompetens- plattformar där olika former av branschråd initierats i vissa regioner.350 Även för Teknikcollege upplevs näringslivets engagemang som otill- räckligt, något som bland annat påverkar arbetet i de regionala och lokala styrgrupperna.351 Vid jämförelse med the Tech Partnership är föreliggande sam- verkansråd avgränsat till ett fåtal utbildningar, vilket i sig kan ut- göra en utmaning för företagens engagemang då effekterna i form av relevant arbetskraft är mindre omfattande för varje enskilt före- tag. är det just konkretionsnivån och den tydliga mål- bilden i form av reella utbildningar som är partnerskapets främsta framgångsfaktor. (2014), Noteringar möte om Coalition for Digital 350Tillväxtverket (2015), Regionalt kompetensförsörjningsarbete – systembild, utmaningar och möjligheter. 351Ratio (2015). Yrkesutbildning i förändring: från lärlingsutbildning till yrkescollege. Rapport nr 18, . Effektstudier med utgångspunkt i utbildningssamverkansaktiviteter är relativt begränsade i en svensk kontext.352 Baserat på kartlägg- ningar av realiserade effekter från motsvarande utbildningsinsatser i inom ramen för the Tech Partnership är det möjligt att definiera ett antal samhällsekonomiska konsekvenser och nyttor kopplat i föreliggande fall specifikt till etablerandet av ett samver- kansråd för utveckling av skräddarsydda utbildningsinsatser i för- hållande till ordinarie utbildningsutbud, det vill säga nollscenariot. I de beräkningar som följer utgår vi från ett scenario där inled- ningsvis två skräddarsydda utbildningsprogram introduceras med 51 elever vardera för år 1–3.353 År 4 antas systemet expandera till att omfatta totalt fem program med 51 studenter vardera till att slut- ligen omfatta 10 program år 7 och framåt. Utbildningsprogrammet antas vara , motsvarande en kandidatexamen vilket leder till att intäkter först börjar realiseras år 4 i scenariot. Nedan sammanställs de estimerade marginalintäkterna till följd av en utveckling av skräddarsydda utbildningar i förhållande till ordi- narie nuvarande utbildningssystem. Varje inskriven elev vid de skräddarsydda utbildningarna antas gå en ordinarie it-utbildning i referensscenariot. Intäkterna i den ekonomiska modellen baseras på fyra huvudsakliga intäktskällor: 1.Minskade administrationskostnader hos företagen för HR och rekrytering på grund av misslyckade/felaktiga rekryteringar. 2.Ökad produktivitet för nyanställda som examinerats från för arbetslivet skräddarsydd utbildning 3.Minskade handledningskostnader vid nyanställning 4.Minskad tid i arbetslöshet för nyutexaminerad och ökade möjlig- heter till relevant yrke utifrån utbildningslängd 352Bengtsson, L. (2013), Utbildningssamverkan – För jobb, innovation och företagande. 353Baserat på genomsnittligt antal studenter per program på IT-utbildningar (urval 2 2014). Källa UHR, bearbetning av . Intäkterna sammanställs i Tabell 1 nedan. Totalt uppskattas den totala intäkten per nyutexaminerad elev i förhållande till ordinarie utbildning till ca . Antaganden och beräkningsmetoder för skattning av effekt beskrivs i bilaga. Sammanställning, kostnader för rekrytering Tid till första jobb Notering: Värden för ordinarie och skräddarsydd utbildning beskriver kostnader av processer som genomförs vid anställning av nyutexaminerad. En lägre kostnad betraktas här som en intäkt. Källa: SCB, Beräkningar av Ramböll Hänsyn har inte tagits till följande potentiella effekter då de inte har kunnat skattas inom ramen för den ekonomiska konsekvens- utredningen; 1.Indirekta spill-over-effekter på andra it-utbildningar (ex. att andra utbildningar kopierar delar av utbildningsinnehållet från sam- verkansrådets modellutbildning) 2.Minskat behov av kompletterande utbildningsinsatser (brister i kvalitet på lägre nivåer kan komma att behöva kompenseras för ytterligare utbildningsinsatser i exempelvis vuxen- utbildning som i sin tur gör att studietiden förlängs och exami- nations- samt etableringsåldern ökar).354 3.Intäkter till följd av minskade avhopp från utbildningar (effekter av utbildningssamverkan inkluderar bland annat mer nöjda studenter och ökad arbetslivsrelevans för genomförd utbildning och således minskade avhopp, vilket begränsar det produktions- bortfall från arbetsmarknaden som studier innebär).355 354Ratio (2012), Företagens kompetensförsörjning och ungas etablering på arbetsmarknaden. 355Bengtsson, L. (2013), Utbildningssamverkan – För jobb, innovation och företagande. Ökat entreprenörskap och it-användning Insatsen innefattar inte enbart arbetslivets kompetensförsörjning utan även regioner, företag och organisationers förmåga till innova- tion och entreprenörskap liksom graden av it-användning i framför- allt småföretag, vilket påtalats som brist i tidigare utredningar.356 Kostnader för att ta fram och administrera samverkansrådet antas bestå av tre olika poster: (1) kostnad för kansli och administration, (2) kostnad för samråd mellan arbetsliv och programansvariga och högskolan samt (3) övriga kostnader. Totalt skattas kostnaden till . Kostnad för kansli/administration Kanslipersonal antas motsvara två heltidstjänster för arbetet att stödja genomförandet och implementering av utbildningarna vid högskolan. Kostnaden för dessa skattas till per år.357 Samrådsarbetet med syfte att konkretisera arbetslivets behov och omsätta detta avseende utbildningsprogrammens innehåll, struktur, undervisningsformer, etc. antas kräva att 20 personer i genomsnitt tillägnar för utvecklingsarbete och möten. Denna kostnad skattas till /månad eller /år.358 Kostnaden för detta uppbärs in-kind av företagen och lärosätena. 357Lön inkl arbetsgivaravgifter baseras på lön för IT-chef, nivå 1 SSYK 1311; /månad bruttolön. 358Lön ink arbetsgivaravgifter baseras på lön för IT-chef, nivå 1 SSYK 1311; /månad bruttolön. Utöver kostnader för kansli och samråd mellan aktörer antas ytter- ligare kostnader om /år. I detta ingår t.ex. kostnader för möten, konferenser, resor, marknadsföringsarbete, uppföljning och dylikt. Samhällsekonomisk nettoeffekt över tid Nedan beskrivs intäkterna och kostnaderna till följd av insatsen . Den positiva effekten (nettointäkten) per ny- utexaminerad student i förhållande till ordinarie utbildning skattas totalt till . Kostnaderna antas vara konstanta och utgörs av kanslikostnader, samrådskostnader och övriga kostnader. De kumulativa intäkterna överstiger kostnaderna år 5 i scenariot då kostnaderna beräknas till och intäkterna till 19 miljoner SEK. År 10 är de kumulativa intäkterna och kostnaderna i löpande priser. penningvärde motsvarar detta 116 respektive år 10. Nedan redovisas den ekonomiska modellen för uppskattning av intäkter och kostnader för insatsen att etablera ett samverkansråd. Detaljerad beskrivning av antaganden och ingående data presente- ras i bilaga. Samlade intäkter och kostnader för skräddarsydd IT-utbildning, antal studenter går från 100 till 510 över perioden Notering: Intäkter och kostnader presenteras i löpande priser. Källa: Beräkningar av Ramböll. Konsekvenser för berörda aktörer Nedan beskrivs intäkterna och kostnaderna till följd av insatsen uppdelat på aktörstyperna individer, företag, kommuner och landsting samt staten. För att dela upp intäkterna och kostnaderna per aktör har ande- len av de examinerade som går till offentlig/privat sektor skattats. Baserat på nuvarande fördelningen bland anställda inom it-yrken beräknas att arbetar inom den privata sektorn, inom den statliga och inom kommuner och landsting.359 Intäkterna till följd av att studenter examineras från skräddarsydda IT-utbildningar tillfaller aktörer enligt samma distribution. Intäkterna till följd av minskad administration för HR, ökad produktivitet av nyanställda och minskad utebliven produktivitet för handledare tillfaller de olika sektorerna enligt fördelning mellan sektorer beskriven ovan. Den förkortade tiden mellan examen och 359 Fördelning har skattats baserat på sektorstillhörighet för IT-chefer(1236), systemerare och programmerare (2131), övriga dataspecialister (2139), datatekniker (SSYK 3121), dataoperatörer(SSYK 3122). anställning tillskrivs individer och kommuner och landsting p.g.a. ökade nettoinkomster för individen och ökade skatteintäkter för kommuner och landsting. Utöver dessa får staten ökade intäkter p.g.a. ökad inbetalning av arbetsgivaravgifter samt momsintäkter till följd av ökad konsumtion. Effekter för studenterna är främst kopplade till kvalitet och relevans av utbildningen, motivation för studierna samt underlättande av övergången från studier till arbets- livet, inklusive benägenheten till entreprenörskap. Kostnader för kansli och administration av samverkansrådet och utveckling av skräddarsydda it-utbildningar tillfaller staten i sam- manställningen. Företagens kostnader består av den tid de lägger på möten, konferenser och så vidare för framtagning av programinne- håll. Tabell 2 Sammanställning intäkter och kostnader per aktör för , nuvärde Minskad tid till första jobb -3,1 -20,0 -23,1 Netto intäkter och kostnader -0,6 Notering: Diskonteringsränta . Källa: Sammanställning enligt beräkningar av Ramböll. Baserat på antaganden som gjorts och de ekonomiska effekter som beräknats i denna konsekvensutredning blir företagen de största vinnarna av ett framtagande av skräddarsydda it-utbildningar. Före- tagens netto över en 10-årspriod beräknas till . Trots att somliga av nyttorna tillfaller staten blir dess netto nega- tivt enligt beräkningarna. Det ska dock understrykas att somliga positiva effekter som antas påverka de offentliga finanserna inte beaktats i beräkningarna. Detta är exempelvis en framtida ökad produktivitet inom it-sektorn, minskad studietid eller avhopp med ytterligare utbildningsinsatser som följd vilket kan påverka de statliga skatteintäkterna eller attraktionskraft för etable- ringar av internationella it-företag. Statsfinansiella intäkterna vid införande av skräddarsydda IT-utbild- ningar uppstår då tiden mellan studier och arbete beräknas förkor- tas i jämförelse med ordinarie utbildningar. Förkortad tid mellan studier och arbete leder till statliga intäkter i form av moms och arbetsgivaravgifter. Statens intäkter beräknas uppgå till ca 20 milj penningvärde vilket är snarlikt statens kostnader vilka beskrivs i kapitlet om Ökat entreprenörskap och it-användning. Tabell 3 Sammanställning av kumulativa intäkter och kostnader för staten för , penningvärde Notering: Diskonteringsränta . Källa: Sammanställning enligt beräkningar av Ramböll. Administrativa kostnader för företag Företagens deltagande i samverkansrådet sker på frivillig basis. Uppskattningar av företagens kostnader för medverkan in kind framgår i kapitlet om Möjliga utformningar och åtgärder. Samverkans- rådet förväntas inte medföra några administrativa kostnader för företag. Åtgärdens betydelse och konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Åtgärden bedöms inte ha någon betydelse för eller få några konse- kvenser för den kommunala självstyrelsen. Regleringens överensstämmelse med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Åtgärden bedöms stämma överens med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Åtgärdens betydelse och konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Åtgärden bedöms inte ha någon betydelse för eller få några konse- kvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet. Åtgärdens betydelse och konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Åtgärden förväntas generera en positiv sysselsättningseffekt. Hur denna fördelar sig i landet är svårbedömt och avhängigt vilka universitet och högskolor som väljer att delta i samverkansrådet. Åtgärden förväntas inte påverka den offentliga servicen i olika delar av landet. Åtgärdens betydelse och konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Erfarenheter av motsvarande insatser i andra länder, främst i Stor- , visar på positiva effekter gällande könsfördelningen på data och it-utbildningar. Exempelvis uppges en tredjedel av studen- terna vid utbildningen ITMB vara kvinnor, vilket är en dubbelt så hög andel än för motsvarande it-utbildningar i . Enligt uppgift från the Tech Partnership beror detta till stor del på hur utbildningen marknadsförs och att de bredare karriärmöjlig- heter som följer av utbildningen troligtvis tilltalar kvinnor i större utsträckning än traditionella it-utbildningar. Åtgärdens betydelse och konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Åtgärden bedöms inte ha någon betydelse för eller få några konse- kvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Särskilda hänsyn som behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande eller speciella informationsinsatser Inga särskilda hänsyn bedöms behöva tas vad gäller tidpunkten för ikraftträdande. Upparbetade befintligt nätverk bedöms kunna använ- das för att formera samverkansrådets deltagande aktörer. Inga övriga speciella informationsinsatser bedöms som nödvändiga. Finansiering av insatsen inbegriper driften av en kanslifunktion med två heltidsanställda och övriga utgifter. Det finns dock ingen specifik finansiering för högskolan att utveckla sin utbildningssam- verkan och samverkansstrukturer inom utbildning. Finansiering föreslås ske på statlig nivå genom utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning, samt genom licensavgifter från statliga univer- sitet och högskolor som engageras i insatsen. Den statliga finansie- ringen förväntas minska med tid till att insatsen blir själv- finansierande. betalar genom in-kind. Hur åtgärden bör följas upp och utvärderas bör utvärderas efter implementering efter att en första årskull studenter har examinerats. Uppföljning bör ske avseende antal sökande studenter till utbildning, andel som full- följer utbildning, kvalitetsutvärdering av utbildning, uppföljning av arbetssituation efter examen för examinerade studen- ter samt relevanta arbetsgivares bedömning av respektive individ. Baserat på Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät 2014360 uppskattas andelen misslyckade rekryteringsförsök inom teknikbranschen genom att beräkna kvoten mellan önskvärt antal rekryteringar och antal lyckade rekryteringar . Resultatet blir att av rekryteringsförsöken för teknikföretag i genomsnitt lyckas. Vid ett antagande om att inga rekryteringsförsök skulle miss- lyckas vid rekrytering av individer som gått ett skräddarsytt utbild- ningsprogram skapas intäkter för företagen genom minskade admi- nistrativa kostnader förknippade med rekrytering, illustrerat nedan. Figur 2 Illustration av rekryteringsförsök Källa: Modell framtagen av baserat på resultat från Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät. Baserat på en genomsnittlig lön för HR-anställd361 och en arbets- åtgång per rekryteringsförsök blir kostnaden per rekryteringsförsök 36 000 kr.362 Kostnaden för rekrytering av perso- nal från ordinarie it-utbildning skattas som: 360Svenskt Näringsliv (2014) ”- Bättre matchning med fler inträdes- jobb”. 361SSYK 242, Källa: SCB. 362Personalkostnad inkluderar arbetsgivaravgifter. Nivå baserat på beräknings- modul. ö ö ∗(1 −= ( ) ) … = 47 400 36 200 ∗(1 − 0,76) = 36 200 + 36 200 ∗0,24 + 36 200 ∗0,242 Om en rekrytering från skräddarsydd utbildning antas lyckas i av fallen blir kostnaden för denna typ av rekrytering . Skillnaden i administrativa HR-kostnader för före- tagen blir (- ). Då en skräddarsydd utbildning ämnar ha ett kursinnehåll som i så hög utsträckning som möjligt överensstämmer med de kunskaper som näringslivet efterfrågar antas att examinerade från denna typ av utbildning har en högre produktivitet vid nyanställning jämfört med nyanställda från ordinarie utbildning. Produktivitetsskillnaden skattas baserat på skillnaden i ingångs- lön mellan examinerade från utbildningar där god samverkan mellan arbetslivet och utbildningen funnits och där det inte funnits.363 Produktivitetsskillnad antas jämnas ut . Värdet av den antagna högre produktiviteten vid nyanställning för examinerade från skräddarsydd utbildning utgörs av avståndet mellan kurvor i figuren nedan. Utgångsvärdet, det vill säga 100 pro- cent produktivitet utgörs av den genomsnittliga månadslönen för it-arkitekter, systemutvecklare och testledare i åldrarna 18–34 år.364 Över 24-månaderperioden skattas skillnaden i produktivitet för anställda från skräddarsydd utbildning i förhållande till ordinarie utbildning till 22 567 SEK.365 363Skattas till enligt (2012) – ”Samverkan ger kvalificerade jobb och nöjdare studenter”. Medellön för åldersspann används som proxy för lön för nyutexaminerad. Beräkningar inkluderar arbetsgivaravgifter.