sou · H3B371d2 · 2015-08-04 00:00:00 — Under vistelsen vid hemmet får däremot drogtester endast göras om det föreligger en misstanke om påverkan. Övervägandena finns i avsnitt 17.6.11. I första stycket har kontroll- eller tvångsåtgärd ersatts med skydds- åtgärd. Ändringen är en konsekvens av utredningens förslag om att ersätta begreppet särskilda befogenheter med skyddsåtgärder i den nya LVU. Det är inte ovanligt att en ung person som dömts till sluten ungdomsvård vid verkställighetens slut bedöms vara i behov av fortsatt vård inom ramen för LVU. Det är viktigt att använda samma begrepp inom SiS verksamhet, oavsett vilken lagstiftning som reglerar vistelsen. Det ökar tydligheten vilket bidrar till ökad rättssäkerhet. Andra stycket, som är nytt, stadgar att skyddsåtgärder bara får användas om nyttan av åtgärden klart överväger det intrång och de skaderisker åtgärden kan innebära och att skyddsåtgärder inte får användas som någon form av bestraffning. Bestämmelsen ska ses som en konkretisering av proportionalitetsprincipen och syftar till att markera den restriktivitet som ska iakttas vid användning av skyddsåtgärder. Det är lika viktigt för de unga som är föremål för verkställighet av sluten ungdomsvård att skyddsåtgärder inte används slentrianmässigt eller som bestraffning. Övervägandena finns i avsnitt 17.6.4. 22.8Förslag till lag om ändring i lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn I paragrafen har lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med lagen (2017:00) med särskilda bestäm- melser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. 22.9Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård I paragrafen har 19 § andra stycket lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med 13 kap. 15 § tredje stycket lagen (2017:00) med särskilda bestämmelser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. 22.10Förslag till lag om ändring i lagen (1996:981) om besöksinskränkningar vid viss tvångsvård I paragrafen har lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med lagen (2017:00) med särskilda bestäm- melser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. I paragrafen har 14 § andra stycket 1 lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med 6 kap. 6 § andra 1 stycket lagen (2017:00) med särskilda bestämmelser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. 22.11Förslag till lag om ändring i lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet I paragrafen har lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med lagen (2017:00) med särskilda bestäm- melser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. 22.12Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) I paragrafen har lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med lagen (2017:00) med särskilda bestäm- melser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. I paragrafen har lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med lagen (2017:00) med särskilda bestäm- melser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. 22.13Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) 7 kap. Övriga förmåner I paragrafen har 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med 13 kap. 1 § lagen (2017:00) med särskilda bestämmelser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. I paragrafen har 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med 13 kap. 1 § lagen (2017:00) med särskilda bestämmelser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. Förmåner vid verkställighet i anstalt eller vård på institution m.m. I paragrafen har 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med 13 kap. 1 § lagen (2017:00) med särskilda bestämmelser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. I paragrafen har 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med 13 kap. 1 § lagen (2017:00) med särskilda bestämmelser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. 22.14Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:880) I paragrafen, i den lydelse som träder i kraft (SFS 2015:176), har 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med 13 kap. 1 § lagen (2017:00) med särskilda bestämmelser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. 22.15Förslag till lag om ändring i delgivningslagen (2010:1932) I paragrafen har 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med 13 kap. 1 § lagen (2017:00) med särskilda bestämmelser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. 22.16Förslag till lag om ändring i brottsskadelagen (2014:322) I paragrafen har 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ersatts med 13 kap. 1 § lagen (2017:00) med särskilda bestämmelser om vård av barn och unga. Ändringen är enbart redaktionell. Utredningens betänkande ger uttryck för en i grunden förändrad syn på barn inom den sociala barnavården och deras rätt till en sä- ker, trygg och kvalitativ vård. Förslagen innebär i sin helhet ett nytt förhållningssätt till barns rättigheter i lagstiftningen. Bristerna i den sociala barnavården är av så djup och allvarlig karaktär att ser det som mycket angeläget att förslagen i betänkandet genomförs utan dröjsmål. I ett specifikt avseende, i frågan om avskiljningar på de särskilda ungdomshemmen, avviker dock tvångsvårdsutredningen från sin egen logik om att utforma förslag som säkerställer att även barn i samhällsvård får sina mänskliga rättigheter förverkligade. På denna punkt är jag kritisk och mitt särskilda yttrande rör enbart denna fråga. Två internationella expertkommittéer, för bar- nets rättigheter (barnrättskommittén) samt mot tortyr, kritiserade för att vår lagstift- ning tillåter att barn isoleras och avskiljs bland annat på särskilda ungdomshem. Den samstämmiga och skarpt formulerade kritiken från experter på mänskliga rättigheter måste tas på allvar. I detta särskilda yttrande invänder jag därför mot att utredningen lägger ett förslag som även i fortsättningen innebär att barn kan avskiljas, det vill säga hålls isolerade, på de statliga särskilda ungdomshemmen. Det är enligt min mening anmärkningsvärt att utredningen på detta sätt överprövar den kritik som två internat- ionella expertkommittéer riktat mot . Utredningen framhåller att det inte finns några som helst tera- peutiska effekter av att avskilja ett barn, att avskiljning ska ske i undantagsfall och att tiden kraftigt ska begränsas. Det är steg i rätt riktning, men åtgärderna är långt ifrån tillräckliga för att ska anses kunna leva upp till det skydd för barnets rättigheter som både FN:s konvention om barnets rättigheter () samt FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling ger barn. granskas av och den senaste granskningen ägde rum . Kommittén är allvarligt oroad över användningen av avskiljning. Kommittén krä- ver av att med hänvisning till den allmänna kommentaren nummer 8 om barnets rätt till skydd mot kroppslig bestraffning och andra grymma eller förnedrande former av bestraffningar samt den allmänna kommentaren nummer 13 om barnets rätt till frihet från alla former av våld tydligt i lag förbjuda användningen av avskilj- ning på alla institutioner. Dessutom uppmanar kommittén att tillhandahålla utbildning för personalen om icke-våldsamma och icke-tvingande metoder inom vården. granskades av mot tortyr. Kommittén är oroad över användningen av restriktioner, inklusive isolering av minderåriga i arrest, häkte och särskilda ung- domshem. Kommittén kräver att avskaffar användningen av isolering av minderåriga i bland annat särskilda ungdomshem. anser att det är tydligt att användningen av isolering och avskiljning av barn och unga står i strid med barnkon- ventionen och tortyrkonventionen. Vi kan därför inte acceptera ett förslag som innebär att inte säkerställer barns mänskliga rättigheter såsom de har tolkats av barnrättskommittén samt mot tortyr. har ratificerat dessa konventioner och har ett ansvar för att säkerställa de rättigheter som konvent- ionerna ger barn och unga. Att det skulle saknas kompetens eller metoder för att bedriva statlig ungdomsvård utan att använda en åtgärd som avskiljning är inte ett acceptabelt argument. För att säkerställa barns rättigheter krävs i stället att staten tar ansvar för att den statliga ungdomsvården har de resurser och den kompetens som krävs för att vården kan genomföras på ett sätt som upprätt- håller respekten för barnets mänskliga rättigheter samt utbildar personal i att använda metoder som står i överensstämmelse med barns mänskliga rättigheter. Så länge avskiljningar finns som en möjlig åtgärd kommer den tvångsåtgärden att användas och incitamenten för att i grunden se över den statliga ungdomsvården blir inte tillräckligt starka. De senaste årens statistik över antalet avskiljningar visar med efter- tryck hur viktigt det är att frågan om mänskliga rättigheter ständigt är i fokus i en sluten miljö där insynen är begränsad. granskade drygt 450 avskiljningar på särskilda ungdomshem till . hade cirka 100 av- skiljningar berört barn . Det handlar om cirka 40 barn . De slutsatser kunde dra utifrån granskningen av avskiljningsbesluten är att avskiljning i flera fall använts rutinmässigt eller som bestraffning för icke önskvärt bete- ende eller att personalen har provocerat den unge, så att han eller hon blivit aggressiv vilket sedan lett till avskiljning. Det fanns även exempel på barn och unga som hade ångest och befann sig i kris som avskiljs i stället för att få adekvat behandling. Uppmärksamheten och kritiken ledde initialt till ett förbättrings- arbete inom (SiS). Den dåvarande gene- raldirektören medgav också att ”allvarliga fel har begåtts inom den slutna ungdomsvården”. Regeringen ställde också krav på åtgärder från SiS sida. efter 2009 minskade användandet av av- skiljningar på SiS institutioner. har frågan inte varit i samma fokus och stiger återigen siffran över antalet barn som isoleras år för år. Barn och unga på institution är en ytterst utsatt samhällsgrupp som ofta vårdas mot sin vilja genom det offentligas maktutövning. Det ställer höga krav på den personal som ska verkställa ett beslut om sådan vård. Här finns särskilt krav om delaktighet, demokrati, rättssäkerhet, integritetsskydd och barnets bästa. Forskning och rapporter visar att det är problematiskt att säkerställa dessa princi- per på slutna institutioner, varför traditionella rättssäkerhetsverk- tyg, såsom dokumentation och rätt för den enskilda att överklaga, måste säkerställas. Enligt regeringens strategi för att stärka barnets rättigheter i är lagstiftningen statens främsta instrument för att garan- tera att barnets rättigheter tillgodoses i verksamheter, beslut och åtgärder som rör det enskilda barnet och barn som kollektiv. All lagstiftning som rör barn ska därför utformas i överens- stämmelse med normerna i och andra internation- ella traktat som reglerar barnets rättigheter. Regeringen har i regeringsförklaringen aviserat att barn- konventionen ska bli svensk lag. har fått tilläggsdirektiv som syftar till att tydliggöra hur ska göras till svensk lag. är dock genom sin ratificering av bunden av densamma. har också i sina tilläggsdirektiv fått i uppdrag att utreda hur när den blir svensk lag ska tolkas i relation till annan lagstiftning. Det är då av stor vikt att svensk lagstiftning så långt möjligt står i överensstämmelse med för att inte stora ändringar ska behöva göras. Det vore ytterst olyckligt om lagstiftningen ger utrymme för an- vändandet av tvångsåtgärder som två internationella kommittéer pekar ut som oacceptabla. betänkande (SoU 1979/80:44) med anledning av bl.a. proposition 1979/80:1 om etc. betänkande (LU 1982/83:17) om vårdnad och umgänge m.m. betänkande (SoU 1984/85:31) om insatser för unga lagöverträdare m.m. betänkande (1989/90:SoU15). Vård i vissa fall av barn och ungdomar. betänkande (2014:15/SoU1). Utgiftsområde 9 Hälso- vård, sjukvård och social omsorg. 1975/76:170 om ändring i , m.m. 1978/79:67 om förbud mot aga. 1979/80:1 del A om . 1981/82:168 om vårdnad och umgänge m.m. Prop. 1983/84:174 om vissa socialtjänstfrågor. 1984/85:171 om särskilda insatser inom för ung- domar i samband med missbruk och kriminalitet, m.m. 1984/85:176 med förslag till lag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. 1989/90:28. Vård i vissa fall av barn och ungdomar. 1990/91:58 om psykiatrisk tvångsvård m.m. 1990/91:111 om sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet m.m. 1992/93:61 om ändrat huvudmannaskap för vissa institution inom ungdomsvård och missbrukarvård. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade. 1993/94:57. 1993/94:117. Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor. 1993/94:151. Rättssäkerhet vid beskattningen. 1993/94:251. 1994/95:224. Barns rätt att komma till tals. 1996/97:124. Ändring i socialtjänstlagen. 1996/97:156. Avveckling av specialsjukhus och vårdhem. 1997/98:7. Vårdnad, boende och umgänge. 1998/99:133. Särskild företrädare för barn. 1999/2000:149. Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. 2000/01:80. 2002/03:53. Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. Prop. 2003/04:131. 2004/05:136. Stärkt skydd för ensamkommande barn. 2005/06:99. 2005/06:165. Ingripanden mot unga lagöverträdare. 2006/07:129. Utveckling av den sociala barn- och ungdoms- vården m.m. 2007/08:105. Lag om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. 2008/09:165. En långsiktigt hållbar organisation för de allmänna förvaltningsdomstolarna i första instans. 2008/09:193. Vissa psykiatrifrågor m.m. Prop. 2009/10:80. En reformerad grundlag. 2009/10:142. Ett skärpt skadeståndsansvar för vårdnadshavare. 2009/10:192. Umgängesstöd och förutsättningar att tala med barn. 2009/10:232. Strategi för att stärka barnets rättigheter i . 2011/12:53. Barns möjlighet att få vård. 2012/13:10. Stärkt skydd för barn och unga. 2012/13:77. God kvalitet och ökad tillgänglighet inom missbruks- och beroendevården. 2013/14:191. Med fokus på unga – en politik för goda levnads- villkor, makt och inflytande. 2014/15:1. 2014/15:25. Tydligare reaktioner på ungas brottslighet. 2014/15:43. Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus. Socialvården: mål och medel. Principbetänkande avgivet av . Socialtjänst och socialförsäkringstillägg: lagar och motiv. Barns behov och föräldrars rätt. arbete med utsatta familjer. Betänkande av Socialberedningen. SOU 1987:7 Barnets rätt. Om barn i vårdnadstvister: talerätt för barn m.m. Delbetänkande av Utredningen om barnets rätt. Tvångsvård inom – ansvar och innehåll. Betänkande av om tvångsinstitutioner inom . Del B. Inkorporering av och andra fri och rättighetsfrågor. Delbetänkande av Fri- och rättig- hetskommittén. Vårdnad, boende, umgänge. Betänkande av Vårdnads- tvistutredningen. Det gäller livet. Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem. Slutbetänkande av barnpsykiatrikommittén. Barnets bästa i främsta rummet – FN:s konvention om barnets rättigheter förverkligas i . Samhällets ansvar för utsatta barn och unga. Barnmisshandel: att förebygga och åtgärda. Slutbetän- kande av Kommittén mot barnmisshandel. Beviljats men inte fått. Betänkande av Utredningen om verkställighet av vissa gynnande kommunala beslut. Ingripanden mot unga lagöverträdare. Källan till en chans – Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Betänkande av Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén. Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveck- ling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. Slutbetänkande av Nationell psykiatrisam- ordning. Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. Betänkande av adoptionsutredning. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. Slutbetänkande av Delegationen för mänskliga rättigheter. Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. Slutbetänkande av Utredningen om utsatta barn i skolan. Barnen som samhället svek. Betänkande av Upp- rättelseutredningen. Bättre insatser vid missbruk och beroende: individen, kunskapen och ansvaret. Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. Betänkande av Utredningen om utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård samt distansundervisning. Privata utförare – kontroll och insyn. Delbetänkande av utredningen om en kommunallag för framtiden. Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga. Delbetänkande av Utredningen om tvångsvård för barn och unga. Fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen och speciali- sering för skattemål. Betänkande av Utredningen om fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen. Krav på privata aktörer i välfärden. Ds S 1984:15. insatser för ungdomar: vissa frågor i samband med missbruk och kriminalitet. Ds S 1987:3. Översyn av LVU. Ds S 1994:85. Barns rätt att komma till tals, regler för familjerättsliga och sociala mål och ärenden. Utövandet av barns rättigheter i familjerättsprocesser. Hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med rättigheterna i . En samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst. 2003/04:47. Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. 2007/08:111. Barnpolitiken – en politik för barnets rättigheter. & Kommuner och Landsting (2014). Stöd till en evidensbaserad praktik för en god kvalitet inom . Överenskommelse för mellan staten och Kommuner och Landsting. Dnr 14/6519. (2006). Mänskliga rättigheter: konventionen om barnets rättigheter. föreskrifter och allmänna råd allmänna råd 1981:2. LVU Lagen med särskilda bestämmelser om barn och unga. allmänna råd om tillämpningen av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende. allmänna råd om socialnämndens ansvar vid behov av ny vårdnadshavare. allmänna råd om socialnämndens handläggning av ärenden om adoption. föreskrifter och allmänna råd om hälsoundersökning av asylsökande m.fl. föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem eller hem för vård eller boende. föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer. SOSFS 2014:5 föreskrifter och allmänna råd om dokumentation i verksamhet som bedrivs med stöd av SoL, LVU, LVM och LSS. allmänna råd om handläggning av ärenden som gäller barn och unga. föreskrifter om behörighet att utföra vissa arbetsuppgifter i barn- och ungdomsvård. (1995). (2000). En försöksverksamhet för att stärka och utveckla familjehemsvården. (2003). Barns behov i centrum. (2004). Samtala med barn inom . (2004a). m.fl. barn – Hur många är de, vilka är insatserna, hur ofta återaktualiseras de och vad händer dem i vuxen ålder? (2005). Individ- och familjeomsorg 2004. (2005a). Ett utbildnings- material för skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård. 2. uppl. (2006). En kartläggning av öppna insatser i barn- och ungdomsvård. (2006a). Vårdnadsöverflyttningar för barn placerade i familjehem. Uppföljning av lagändringar enligt proposition 2002/03:53. (2006b). Individ- och familjeomsorg. (2007). Om barnet behöver ny vårdnadshavare. (2007a). Barn och unga – insatser 2006. (2008). metoder i socialt arbete (IMS). Insatser för unga lagöverträdare. (2009). Barnets rätt och LVU. Om barnet i rätts- processen. (2009a). Utveckling av statistik för barn och unga inom . (2009b). Nya bestämmelser om stöd och hjälp till barn och unga som varit placerade. (2010). (2010a). Överenskommelser om samarbete. Meddel- andeblad 1/2010. (2010b). Barn och ungdomar med psykisk ohälsa – Vem tar hand om dem? (2010c). Barn som söker hälso- och sjukvård. Meddelandeblad nr 7/2010. (2011). Barn som har blivit eller riskerar att bli utsatta för försummelse eller övergrepp. Sammanställning av över- sikter om insatser till barn och föräldrar. (2011a). Tillsynsrapport – Hälso- och sjukvård och socialtjänst. (2011b). Lagändringar i SoL och LVU . Har de slagit igenom i ? (2011c). Barns behov i centrum (BBIC). Formulär och stöddokument. (2012). Anmälningar till om barn och unga – en undersökning om omfattning och regionala skillnader. (2012a). Oplanerade avbrott i familjehemsplaceringar av yngre barn och långvarigt placerade barn. (2012b). Dokumentation av barnets bästa inom . (2012c). Om standardiserade bedömningsmetoder. (2012d). Barn och unga i familjehem och HVB. om socialnämndens ansvar och uppgifter. (2012e). Vårdnad, boende, umgänge. – stöd för rättstillämpning och handläggning inom familjerätt. (2012f). Teckenekonomi för barn och unga på hem för vård eller boende. (2013). Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. (2013a). Barns behov i Centrum. (2013b). Vårdnadsöverflyttning i samband med våld i familjen. (2013c). Kartläggning av insatser med syfte att tillgodose placerade barns och ungas rätt till utbildning och hälso- och sjukvård. (2013d). Tillsynsrapport – Hälso- och sjukvård och socialtjänst. (2013e). Gränsdragning mellan olika placeringsformer för barn och unga. (2013f). Vård och omsorg om placerade barn. Öppna jämförelser och utvärdering. Rekommendationer till kommuner och landsting om hälsa och utsatthet. Samverka för barns bästa – en vägledning om barns behov av insatser från flera aktörer. (2013h). arbete med ensamkommande barn och ungdomar – en vägledning. (2014). Nationella adoptioner av barn i familjehem. En kartläggning av hur socialnämnderna uppmärksammar frågan. (2014a). hand- läggning av internationella och nationella adoptioner. (2014b). Vägledning för barnhälsovård. (2014c). Barn och unga – Insatser 2013. (2014d). Social barn- och ungdomsvård. Nationella resultat och metod. (2014e). Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst – Lägesrapport . (2014f). Beskrivning och exempel. MultifunC institutionsbehandling för ung- domar med svåra beteendeproblem. (2014h). Förskrivning av psykofarmaka till placerade barn och ungdomar. (2014i). Överenskommelse mellan staten och SKL inom området psykisk ohälsa. Redovisning av bedömning av grundkrav och prestationsmål. (2014j). Kompetenssatsning inom den sociala barn- och ungdomsvården. (2014k). Förskrivning av psykofarmaka till placerade barn och ungdomar. (2014l). Vänd dem inte ryggen. Utbildningsmaterial om hedersrelaterat våld och förtryck. (2015). Utreda barn och unga. tjänstens arbete enligt socialtjänstlagen. (2015a). Från enskilt ärende till nationell statistik Barns behov i Centrum (BBIC). (2015b). Utsatta barns hälsa. Resultat av en under- sökning av fysisk och psykisk hälsa hos barn vars behov utreds av . (2015c). Kartläggning av tillämpning av förebyg- gande insatser enligt 22 § LVU. (2015d). Effekter av föräldrastöd - redovisning av en nationell utvärdering på uppdrag av . (2015e). Öppna jämförelser av socialtjänst och hem- sjukvård 2010–2014. (2015f). Samordnad statlig kunskapsstyrning inom området psykisk ohälsa. Delrapport av ett regeringsuppdrag. Att utveckla grunddata och indikatorer – För barn och unga med psykisk ohälsa och personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik. & länsstyrelserna (2004). Mellan två stolar? Om samverkan mellan och barnpsykiatrin – verksamhet- ernas behov av samverkan och hur de faktiskt gör. & länsstyrelserna (2006). Social tillsyn 2005. Resultat av länsstyrelsernas tillsyn. & länsstyrelserna (2009). Hem för vård eller boende för barn och unga. Slutrapport från en nationell tillsyn 2006–2008. , & SKL, Kommuner och Landsting (2013). Placerade barn som ska eller eventuellt kommer att utvisas eller avvisas – en genomgång av ansvar, rättsläge och samverkan. , Myndigheten för skolutveckling & Rikspolisstyr- elsen (2007).