sou · H3B368 · 2015-08-04 00:00:00 — pensioner och liknande förplik- lagen (1967:531) om telser, i en delpost i posten Pensioner och liknande förpliktel- räknas som skuld eller avsättning ser eller i en delpost i posten i den mån det överstiger det belopp under vilket posten enligt (1967:531) om räknas som skuld eller avsättning m.m. inte får nedbringas. i den mån det överstiger det belopp under vilket posten enligt 7 § första stycket lagen om trygg- ande av pensionsutfästelse m.m. inte får nedbringas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medge en förening eller vissa grupper av föreningar undantag helt eller delvis från bestämmelserna i första–tredje styckena, om det finns synnerliga skäl till det med hänsyn till arten av förenings- verksamheten och övriga omständigheter. Denna lag träder i kraft . Ränta som är intecknad enligt äldre bestämmelser eller en annan sådan fordran som ej är bestämd till kapitalet tas upp i sakägar- förteckningen enligt balkens regler om fordringar med pant- rätt och beräknas därvid till det belopp som efter årlig ränta utgör fordringens värde på tillträdesdagen. Är det fråga om en livränta, ska dock beräkningen ske med ledning av 4–4 e och §§ lagen (1967:531) om tryggande av pensions- utfästelse m.m. lag om ändring i lagen (1981:775) om införande av utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 27 § lagen (1981:775) om införande av utsökningsbalken ska ha följande lydelse. 27 § Ränta som är intecknad enligt äldre bestämmelser eller en annan sådan fordran som ej är bestämd till kapitalet tas upp i sakägar- förteckningen enligt balkens regler om fordringar med pant- rätt och beräknas därvid till det belopp som efter årlig ränta utgör fordringens värde på tillträdesdagen. Är det fråga om en livränta, skall dock beräkningen ske med ledning av 3 § lagen (1967:531) om trygg- ande av pensionsutfästelse m.m. Denna lag träder i kraft . De i detta kapitel tidigare föreslagna författningsförändringarna föranleder även att följande författningar och kungörelse måste justeras. –6 kap. 14 § första stycket 2 Skatteförfarandeförordning (2011:1261). –1 § Förordning (2007:721) med bemyndigande för Finans- inspektionen att meddela föreskrifter om försäkringstekniska grunder. –4 § Förordning (1980:770) om beräkning av kapitalbelopp m.m. inom sjömanspensioneringen. –Kungörelse (1967:539) med förordnande enligt 5 § tredje stycket lagen (nr 531) om tryggande av pensions- utfästelse m.m. 2 Tjänstepension – en bakgrund Tjänstepension är en tjänsterelaterad pension som grundar sig på en utfästelse från en arbetsgivare om att betala ut pension till en anställd. Pension är en del av den ersättning som av- talas för ett förvärvsarbete, det vill säga en uppskjuten lön. Tjänstepensionen är ett komplement till den allmänna pensionen och den kommer att få en allt större betydelse till följd av förändringar av den lagstadgade pensionen och den minskade avdragsrätten för privata pensionslösningar. I är tjänste- pension, till skillnad mot vad som gäller i vissa andra länder, inte obligatorisk. De allra flesta anställda har dock pensionsrätt i sin anställning. En anledning till detta är att merparten av tjänste- pensionsförmånerna i regleras genom överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter i centrala kollektivavtal. av arbetstagarna i omfattas av kollektivavtal och tjänar därför in tjänstepension i takt med att de arbetar. Utfästelser om pension till anställda kan även regleras i pensionsreglementen eller i individuella pensionsavtal mellan arbetsgivare och arbets- tagare. I detta kapitel lämnas en redogörelse för grunddragen i det svenska systemet för tjänstepensioner. 2.2Olika modeller för tjänstepensionsförmåner Pensionsutfästelser kan indelas efter den modell som bestämmer pensionens storlek i förmånsbestämda och avgiftsbestämda (även kallade premiebestämda). Den traditionella modellen för tjänstepensioner är att arbets- givaren utfäster en pensionsförmån av viss storlek, vanligen rela- Tjänstepension – en bakgrund terad till lön och med krav på ett visst antal tjänsteår för hel pension. De förmånsbestämda tjänstepensionerna är normalt rela- terade till slutlönen. Om löneunderlaget för pensionen inte utgörs av den faktiska slutlönen beräknas underlaget vanligtvis utifrån en på visst sätt beräknad genomsnittslön mot slutet av anställnings- tiden. För att en sådan utfästelse ska vara tryggad måste arbets- givaren kontinuerligt sätta av de medel som krävs för att utfästelsen ska kunna fullgöras. I fall en förmånsbestämd pensionsutfästelse tryggas genom en pensionsförsäkring beräknar försäkringsföre- taget premierna utifrån försäkringstekniska antaganden om ränta, dödlighet, driftskostnader och säkerhetstillägg. Det är således för- säkringsföretaget som bestämmer hur stora som krävs för att intjänad pension ska kunna infrias. Om avkastningen i försäkringsföretaget blir lägre än förväntat måste arbetsgivaren betala högre . När tryggandeformerna pensionsstiftelse eller avsättning i balansräkningen används är det arbetsgivaren själv som beräknar hur stora överföringar eller avsättningar som krävs för att pensionsskulden ska vara tryggad. Eftersom tryggandet nor- malt ska följa intjänandet innebär det att arbetsgivaren med ledning av försäkringstekniska grunder måste beräkna hur stora överföringar eller avsättningar som behövs för att pensionsskulden ska vara tryggad. Är pensionsutfästelsen förmånsbestämd är det alltså arbetsgivaren som står den finansiella risken och arbets- givarens kostnad är en osäkerhetsfaktor. En avgiftsbestämd pensionsutfästelse kännetecknas däremot av att arbetsgivaren utfäster sig att betala en avgift av en viss storlek, ofta en viss procent av den anställdes lön. Den framtida pensionen beror enligt denna modell bland annat på hur stora avgifter som betalas av arbetsgivaren och hur pensionskapitalet utvecklas (ökar/minskar). får arbetstagaren själv välja placeringsalter- nativ och det är arbetstagaren som står den finansiella risken för pensionskapitalet. I fråga om avgiftsbestämda pensionsutfästelser är arbetsgivarens åtagande således begränsat till att betala den utfästa avgiften och osäkerheten om den totala pensionskostnaden är därmed relativt liten. Här är det i stället pensionsförmånens storlek som är osäker. Osäkerheten kring pensionsförmånens storlek kan emellertid minskas genom att arbetstagaren i en avgiftsbestämd lösning väljer en traditionell försäkring. Vid tryggande i egen regi av en avgifts- Tjänstepension – en bakgrund bestämd pensionslösning minskar arbetstagarens finansiella risk också om arbetsgivaren garanterar ett visst pensionskapital. Tjänstepensioner i har i huvudsak utgjorts av förmånsbestämda, slutlönerelaterade pensionssystem med ålderspension som ger rätt till ett så kallat fribrev. Detta inne- bär att den anställde har rätt till värdet av intjänad pension hos en arbetsgivare även om hon eller han slutar sin anställning före ordinarie pensionsålder och påbörjar en ny anställning. Ett exempel på ett förmånsbestämt pensionsavtal är den ”gamla” ITP-planen (benämns numera ITP-planen avdelning 2, nedan ITP 2). ITP 2 regleras genom ett avtal mellan (tidigare ) och Förhandlings och samverkansrådet PTK, nedan PTK. Enligt planen tillförsäkras den anställde en pension av en viss storlek, enligt bestämmelserna i planen. Utvecklingen har emellertid gått i riktning mot premie- bestämda pensionslösningar. Exempel på helt premiebestämda kollektivavtalade pensionsplaner är ITP-planen avdelning 1 (ITP 1) och pensionsavtalet inom /LO-området Avtals- pension SAF-LO (se mer om tjänstepensionsplaner i avsnitt 2.4). Det kan också nämnas att ITP 2 även innehåller en kompletterande ålderspension som är premiebestämd, ITPK. Avgiften som arbets- givaren betalar i ITPK är bestämd på förhand och den anställde väljer själv var pengarna ska placeras. Det har även blivit allt van- ligare med delade eller kombinerade avtalspensioner. Pensionsför- månen består i sådana fall både av en förmånsbaserad och en avgiftsbestämd del. Exempelvis är pension enligt avtalet för stats- tjänstemän, PA 03, premiebestämd, men innehåller också förmåns- bestämda komponenter för inkomstdelar över 7,5 inkomstbas- belopp. En liknande lösning finns i KAP-KL (tjänstepension för kommun- och landstingsanställda). Oavsett dessa förändringar kommer de gamla, helt eller delvis förmånsbestämda, pensions- avtalen att finnas kvar under en lång övergångsperiod. 2.3Kollektivavtalad eller individuell tjänstepension En pensionsutfästelse är ett bindande löfte om framtida pensions- utbetalningar. För en pensionsutfästelse finns inget särskilt form- krav, den kan med bindande verkan ges muntligt, skriftligt eller Tjänstepension – en bakgrund helt enkelt framgå av omständigheterna. Eftersom det inte finns några formkrav för en pensionsutfästelse följer det av allmänna avtalsrättsliga grunder när ett bindande avtal får anses föreligga. Pensionsutfästelser kan som tidigare nämnts framgå av pensions- reglementen eller grundas på kollektivavtal mellan arbetsmarkna- dens parter eller på individuella pensionsavtal mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Ett kollektivavtal innebär att det på central nivå förhandlats fram ett avtal mellan arbetsgivare och fackförbund som täcker alla anställda på arbetsplatsen. Avtalen innehåller detaljerade bestämmelser både om förmånernas innehåll och hur de ska tryggas. När det gäller kollektivavtalade pensionsutfästelser talar man ofta om allmänna pensionsplaner. Eftersom det i inte finns regler om obligatorisk tjänstepension behöver en arbetsgivare utan kollektivavtal inte betala tjänstepension för sina anställda. Avsikten med kollektivavtalad tjänstepension är att ge alla anställda personer som arbetar inom samma sektor en liknande pensionslösning och därmed en likartad pension. Separata pensions- planer gäller för de olika avtalsområdena, vilket gör att förmåner och övriga villkor skiljer sig åt. På ett antal punkter är dock pensionsplanerna tämligen lika utformade, vilket till viss del beror på skattereglerna. Bland förmånerna ingår vanligtvis, förutom ålderspension, även sjukförmåner och efterlevandeskydd. Intjänade förmåner enligt planerna går inte heller förlorade om en arbets- tagare byter arbetsgivare. I det fall en arbetstagare byter till en annan arbetsgivare inom samma avtalsområde kvarstår arbets- tagaren inom samma pensionsplan. I annat fall ges beträffande för- månsbestämd pension ett så kallat fribrev. För en premiebestämd pension kvarstår de medel som har betalats in för förvaltning i den tryggandeform som har valts, om inget annat bestäms. Utfästelser om tjänstepension kan också grundas på enskilda pensionsavtal som har träffats direkt mellan arbetsgivaren och den anställde. När det gäller individuella avtal har parterna full frihet att utforma dem som man vill. Vanligen ingår i villkoren även för en individuell pensionsutfästelse att förmånerna ska tryggas. Tjänstepension – en bakgrund Beroende på vilket avtalsområde en arbetsgivare tillhör gäller olika kollektivavtal för tjänstepension. Nedan presenteras innehållet i några av de största tjänstepensionsplanerna. ITP är den kollektivavtalade tjänstepension som gäller för tjänste- män inom privat sektor. och kom överens om genomgripande ändringar av ITP-planen. Upp- görelsen som träffades innebar en övergång från ett förmåns- bestämt system till ett system där det i stället är avgiften som är bestämd. Den avgiftsbestämda ITP-planen har fått benämningen avdelning 1 och den förmånsbaserade planen har fått benämningen avdelning 2. Enligt huvudregeln ska alla tjänstemän som är födda eller tidigare tillhöra avdelning 2 och de som är födda och senare ska tillhöra avdelning 1. Totalt omfattas cirka 900 000 personer i av i sin nuvarande anställning. Pensionsförmånerna i ITP-planen avdelning 1 omfattar i huvud- sak ålderspension, sjukpension och efterlevandepension. Planen är fullt ut premiebestämd, det vill säga premierna som arbetsgivaren betalar är bestämda medan storleken på pensionen är okänd. Ålderspensionen kan betalas ut tidigast från och kan tas ut livsvarigt eller om (om pensionen ska upphöra ). Storleken på ålders- pensionen är mot bakgrund av att planen är premiebestämd beroende av lön, det vill säga vilka som betalas in, hur pengarna för- valtas och vilka avgifter försäkringsbolagen tar ut. Den anställde väljer själv förvaltare av ålderspensionen. av premi- erna måste placeras i traditionella pensionsförsäkringar, resterande del får placeras i fondförsäkringar. Den som inte gör något val får automatiskt sina pensionspengar placerade i en traditionell pensions- försäkring (i ). Premien för ålderspensionen motsvarar av den anställdes årslön upp till 7,5 inkomstbasbelopp (). är 7,5 inkomstbasbelopp . På lönedelar över 7,5 betalas en premie på . Det finns inget övre tak mot- svarande 30 som i avdelning 2. Innebörden av att det inte finns Tjänstepension – en bakgrund någon övre gräns för premiestorleken i ITP-planen blir att premien kan överstiga de skattemässiga avdragsbegränsningarna. Den lön som premien beräknas på är kontant utbetald bruttolön exklusive kostnadsersättningar. Inom ramen för pensionspremien kan den anställde välja till ett familjeskydd på 1–4 prisbasbelopp (PBB) som betalas ut till familjen i 5, 10, 15 eller som längst till . Familjeskyddet betalas ut om den försäkrade dör före . Ålders- pension kan tecknas med återbetalningsskydd. Inträdesåldern är till skillnad mot avdelning 2 där inträdesåldern är . Ålders- pension tjänas enligt båda avdelningarna in till och med . För båda avdelningarna gäller också att pensionsutfästelserna är oantastbara, det vill säga de kvarstår även om anställningen upp- hör. Den som slutar sin anställning och påbörjar en ny anställning där anslutning till ITP inte förekommer, får ett fribrev på värdet av den pension som tjänats in. Det är Collectum som är valcentral för ITP-valet och som även upphandlar de försäkringsbolag som tjänstemännen kan välja att förvalta sina ITP-pengar hos. Collectum ägs av och . Pensionsvillkoren i ITP 2 omfattar i huvudsak ålders- pension, kompletterande ålderspension (ITPK), sjukpension och efterlevandepension. Förmånerna finansieras enligt fonderings- systemet, det vill säga i takt med att pension tjänas in. Ålders- pensionen kan finansieras och tryggas antingen genom att arbets- givaren köper en pensionsförsäkring i eller genom att arbetsgivaren i kombination med kreditförsäkring hos försäkrings- bolaget ömsesidigt gör en avsättning i balans- räkningen eller överföring till en pensionsstiftelse (det så kallade PRI-systemet). Ålderspensionen (dock inte ITPK) och efterlevan- depensionen är förmånsbestämda, det vill säga pensionsförmånen är bestämd till en viss del av den pensionsgrundande lönen. När- mare bestämt uppgår den till av lönen upp till 7,5 , mellan 7,5 och 20 och mellan 20 och 30 . Den faktiska ersättningen beräknas på den gällande årslönen direkt före pensioneringen (vissa begränsningar för löneökningar finns emellertid), dock högst 30 . När ålders- pensionen tryggas i egen regi är det PRI Pensionsgaranti ömse- sidigt som sköter administrationen av pensionsutfästelserna, bland annat registrering av tjänstemännen, beräkning av intjänad pensions- rätt för varje tjänsteman och förmedling av pensionsutbetalningarna. Tjänstepension – en bakgrund Till skillnad från vad som i övrigt gäller för ITP 2 är ITPK premiebestämd. ITPK-delen är fribrevsgrundande. Från och med betalas en premie på av lönen till det försäk- ringsbolag som den anställde väljer. Efterlevandepensionen utges endast på lön över 7,5 basbelopp och då av ålders- pensionens nivåer. För intjänande av full ålderspension och familje- pension krävs intjänandetid från tidigast fram till pensionsåldern, vilket normalt inträffar . Intjänandet sker alltså successivt under antagandet att det fortsätter fram tills arbetstagaren fyller 65. Den anställde får dock välja att gå i pension , från tidigast . Om den anställdes lön ligger över 10 innehåller ITP 2 även vissa möjligheter till alternativa pensionslösningar inom ITP/ITPK, den så kallade tiotaggarlösningen. Den anställde kan komma överens med sin arbetsgivare om att ersätta vissa delar av ITP (inte sjuk- pension) med en alternativ pensionslösning, till exempel genom köp av försäkring i något annat försäkringsbolag. ITP-planen innehåller ingen bestämmelse om värdesäkring men i praktiken har pensionerna, efter beslut av , höjts år- ligen med pensionstillägg motsvarande utvecklingen av konsument- prisindex. har även fribrev och intjänad pensionsrätt för aktiva höjts på samma sätt (med undantag för ). Arbetare inom privata företag som har kollektivavtal har en tjänste- pension som heter Avtalspension SAF-LO. Även företag som saknar kollektivavtal kan ha Avtalspension SAF-LO för sina anställda. Denna tjänstepensionsplan ersatte 1996 den tidigare för- månsbaserade pensionsplanen STP (särskild tilläggspension). Över- gångsreglerna innebär att ett pensionsbelopp, under vissa förutsätt- ningar, beräknas utifrån den tid som den anställde omfattades av STP. Beloppet ingår sedan som en del i Avtalspension SAF-LO och betalas ut tidigast . Avtalspension SAF-LO är en avgiftsbestämd pensionsplan. omfattas cirka 1,2 miljoner privatanställda arbetare av avtalet i sin anställning. Det är arbetsgivaren som betalar avgiften, vilken uppgår till på lönedelar upp till 7,5 och Tjänstepension – en bakgrund på lönedelar över 7,5 . Den anställde väljer själv hur avgiften ska förvaltas. Om avgiften förvaltas av försäkringsbolag kan den anställde välja traditionell pensionsförsäkring eller fondförsäkring hos valbara försäkringsgivare. Det är servicebolaget , ägt av och LO, som administrerar Avtalspension SAF- LO. Arbetsgivare kan, precis som i ITP, även erbjuda sin anställda förvaltning av avgiften i egen regi genom redovisning i balansräk- ningen eller överföring till en pensionsstiftelse. Sådant tryggande ska vara kreditförsäkrat. Enligt avtalet ska arbetsgivaren kunna lösa in åtagandet i en pensionsförsäkring hos en valbar försäkringsgivare. Pensionen börjar tjänas in . Utbetalningarna börjar normalt när den anställde är men kan påbörjas som tidigast från . Pensionen är normalt livsvarig men det finns möjlighet att ta ut den , vanligtvis fem eller . Anställda inom kommun, landsting, region eller företag som ingår i Pacta (ett arbetsgivarförbund inom både kommun- och landstings- sektorn och det privata näringslivet) omfattas av KAP-KL eller AKAP-KL. Fler än 1,2 miljoner arbetstagare omfattas av KAP-KL och AKAP-KL avtalen i sin nuvarande anställning. För anställd född eller tidigare gäller det delvis förmåns- bestämda avtalet KAP-KL, och för anställd född och senare gäller det helt avgiftsbestämda avtalet AKAP-KL. Arbetsgivaren betalar i både KAP-KL och AKAP-KL in en avgift om till en avgiftsbestämd ålderspension där den anställde själv fritt får välja försäkringsgivare, placeringsinriktning och risknivå för sin avgiftsbestämda ålderspension. Arbetsgivaren står också för kostna- den för administration av inbetalningarna och betalar försäkrings- premie till den försäkring som tar över inbetalning av pensionsavgift om arbetstagaren får sjukersättning. Om inget val av försäkrings- givare görs placeras pensionsavgifterna hos KPA Pension i en traditionell pensionsförsäkring med återbetalningsskydd. Ålderspensionen kan betalas ut tidigast från och kan tas ut livsvarigt eller om ( Tjänstepension – en bakgrund om pensionen ska upphöra ). De valbara försäk- ringsbolagen ansluts löpande med godkännande av inom KAP-KL och AKAP-KL. Anslutning sker i enlig- het med fastställda villkor gällande produktutformning, avgiftsnivå, flytt av kapital m.m. KAP-KL ger förutom den avgiftsbestämda ålderspensionen också rätt till förmåner såsom förmånsbestämd ålderspension. Förmånsbestämd ålderspension tjänas in om arbets- tagaren har en lön som överstiger 7,5 inkomstbasbelopp. Arbets- tagaren kan tillgodoräkna sig pensionsgrundande tid från till . För att erhålla en hel förmånsbestämd ålderspension krävs anställningstid. Förmånen är oantastbar och räknas upp med prisbasbeloppets förändring . Arbets- tagare som avslutar sin anställning innan pension får i stället rätt till livränta. Livräntan motsvarar den del av den förmånsbestämda ålders- pensionen anställde tjänat in vid anställningens avslut. Pensionsrätter redovisas som en skuld i kommunens och landstingens balans- räkningar om de inte är försäkrade. Beräkningsmetoderna för pensionsskuldsberäkningarna följer normalt riktlinjerna i RIPS 07 (Riktlinjer för beräkning av pensionsskuld) vilka är framtagna av kommuner och landsting. trädde det helt avgiftsbestämda avtalet AKAP-KL i kraft för arbetstagare födda och . Arbetstagare som är född och har möjlighet att övergå till det nya avtalet genom enskild överenskommelse med sin arbetsgivare. Intjänande av AKAP-KL görs i anställningen oavsett ålder. I AKAP-KL betalas förutom på lönedelar under 7,5 inkomst- basbelopp även 30 § på överstigande delar upp till 30 inkomst- basbelopp. Både KAP-KL och AKAP-KL innehåller efterlevandepension där förmånstagare i vissa fall har rätt till pension om den anställde avlider. Avtalen innehåller även reglering av särskild ålderspension vilket är en förmån som överenskoms mellan arbetsgivaren och arbetstagaren och ger möjlighet att ta ut pension helt eller delvis till upp till pensionsåldern med viss kom- pensation för lönebortfall och minskad inbetalning av pensions- avgift. Tjänstepension – en bakgrund PA 03, Pensionsavtal för arbetare i staten m.fl. 2003, är det statliga tjänstepensionsavtalet. I avtalet ingår ålderspension, sjukpension och efterlevandepension. Ålderspensionen består av tre delar: för- månsbestämd ålderspension, kompletterande ålderspension (Kåpan Tjänste) och individuell ålderspension. Den förmånsbestämda pensionen omfattar anställda som tjänar över 7,5 samt, enligt övergångsbestämmelser, arbetstagare som är födda . Stor- leken på den förmånsbestämda ålderspensionen beror på lönen, antal anställningsår och födelseår. Förmånsbestämd ålderspension tjänas in och så långt anställningen varar, dock längst till . För att tillgodoräkna sig en hel förmåns- bestämd ålderspension krävs en statlig anställning med sådan pensionsrätt . Personer som är födda –1972 tjänar även in förmånsbestämd pension, enligt övergångsbestämmelser, på lönedelar upp till 7,5 . Andelen förmånsbestämd ålderspension blir högre ju tidigare den anställde är född i åldersintervallet. Om en anställning avslutas före pensionsåldern fastställs den förmåns- bestämda pensionen till ett fribrev som kan betalas ut från och med . Den individuella ålderspensionen är avgiftsbaserad. Arbets- givaren betalar en avgift som motsvarar av lönen och övrig pensionsgrundande ersättning till den individuella ålderspension. Pensionen tjänas in från det att den anställde fyller och fram till eller så länge anställningen varar. Pensionens storlek avgörs i praktiken av summan av totalt in- betalade avgifter samt vilken avkastning dessa har haft. Den anställde väljer själv hur den individuella ålderspensionen ska för- valtas: om det ska vara i traditionell livförsäkring eller i fondförsäk- ring, med eller utan återbetalningsskydd och vilken försäkrings- givare som ska förvalta pengarna. Om inget val görs placeras pengarna hos Kåpan Pensioner i en traditionell livförsäkring med återbetalningsskydd. Den anställde tjänar även in kompletterande ålderspension (Kåpan Tjänste). Arbetsgivaren betalar en avgift som uppgår till av den pensionsgrundande lönen från det att den anställde fyller och så länge den statliga anställningen varar, dock längst till den anställde fyller . Tjänstepension – en bakgrund alltid i en traditionell livförsäkring med garanterad ränta som förvaltas av Kåpan Pensioner. Pensionen har inget återbetalnings- skydd, men det går att välja till det för de arbetstagare som så önskar. Den kompletterande ålderspensionen betalas normalt ut från och .