sou · H3B3103 · 2015-12-08 00:00:00 — Enligt tredje stycket får uppgifter som avses i första stycket också behandlas om det är nödvändigt för diarieföring, eller uppgifterna har lämnats till polisen i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för handläggningen. Av 3 kap. 5 § första stycket följer att vid sökning, i person- uppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga, får inte uppgifter som avslöjar ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv användas som sökbegrepp. Enligt andra stycket hindrar emellertid inte första stycket att brottsrubriceringar eller uppgifter som beskriver en persons utseende används som sök- begrepp. Av 5 kap. 5 § följer att vid sökning i personuppgifter för forensiska ändamål får uppgifter som avslöjar ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv inte användas som sökbegrepp. Enligt 6 kap. 11 § får Säkerhetspolisen i sin brottsbekämpande verksamhet, vid sökning i personuppgifter som har gjorts gemen- samt tillgängliga, använda uppgifter som avslöjar ras, etniskt ur- sprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, med- lemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv, som sök- begrepp endast om det är absolut nödvändigt för de ändamål som anges i 1 § (vissa ändamål i Säkerhetspolisens brottsbekämpande verksamhet). Lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister Enligt 12 § första stycket lagen om polisens allmänna spanings- register får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, poli- tiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Av 12 § andra stycket framgår att om uppgifter om en person behandlas på annan grund, får de kompletteras med sådana uppgifter som avses i första stycket när det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Enligt 14 § får vid sökning i registret uppgifter som avslöjar ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertyg- else, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv inte användas som sökbegrepp. Enligt 14 § andra stycket hindrar inte första stycket att brottsrubriceringar eller uppgifter som be- skriver en persons utseende används som sökbegrepp. Kustbevakningsdatalagen (2012:145) Enligt 2 kap. 7 § första stycket kustbevakningsdatalagen får upp- gifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Av andra stycket framgår att om uppgifter om en person behandlas på annan grund, får de kompletteras med så- dana uppgifter som avses i första stycket när det är absolut nöd- vändigt för syftet med behandlingen. Uppgifter som avses i första stycket får också behandlas om behandlingen är nödvändig för diarieföring eller uppgifterna har lämnats i en anmälan eller lik- nande och behandlingen är nödvändig för handläggningen. Åklagardatalagen (2015:433) Enligt 2 kap. 8 § första stycket åklagardatalagen får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om per- sonens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Av andra stycket följer att om uppgifter om en person behandlas på annan grund får de kompletteras med sådana upp- gifter som avses i första stycket när det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Enligt tredje stycket får uppgifter som avses i första stycket också behandlas om det är nödvändigt för diarieföring, eller uppgifterna har lämnats till polisen i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för handläggningen. Av 3 kap. 4 § första stycket följer att, vid sökning i personupp- gifter som har gjorts gemensamt tillgängliga, får inte uppgifter som avslöjar ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filo- sofisk övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv användas som sökbegrepp. Enligt andra stycket hindrar emellertid inte första stycket att brottsrubriceringar eller uppgifter som beskriver en persons utseende används som sök- begrepp. Lagen träder i kraft . 2014/15:148 läggs det fram ett förslag till en domstols- datalag. Enligt förslagets 13 § får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Av 14 § första stycket följer att det vid sökning i personuppgifter är förbjudet att som sökbegrepp använda uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk över- tygelse, medlemskap i fackförening, hälsa, sexualliv, nationell anknyt- ning, eller brott eller misstanke om brott. Enligt andra stycket omfattas inte användning av särskilda beteckningar för identifiering av en viss mål- eller ärendetyp som sökbegrepp av förbudet i första stycket. Lagen föreslås enligt nämnda proposition träda ikraft den 1 janu- ari 2016. har beslutat om lagen, som dock i skrivande stund inte har utfärdats . Ordet ras har inte någon entydig och självklar innebörd utan definieras olika i och inom olika länder samt varierar . I har begreppet i alla fall i lagstiftningssammanhang haft en i huvudsak biologisk innebörd. I andra länder, såsom vissa anglo- saxiska, har det ofta en vidare innebörd (jfr SOU 2001:39 s. 199 ff.). Det finns sedan ett antal årtionden tillbaka en diskurs inom svensk forskning om att det behövs en mer komplex syn på det svenska rasbegreppet där termen ras inte används i betydelsen en historiskt skapad föreställning om biologiska raser, utan snarare som en referens till en social konstruktion som ”görs” och skapas, s.k. rasifiering eller rasialisering. En del av diskursen handlar om att det finns en tendens att undvika ordet ras eftersom det anses för- legat samt att ras inte spelar eller åtminstone inte ska spela någon roll. I en antologi av fyra svenska forskare, , , Fataneh Farahani och , Om ras och vithet i det samtida , Mångkulturellt centrum, 2012, pekas på hur rasismen bytt form och hur ras numera ”görs” (av annan än de/dem som på så sätt rasifieras). Som exempel tar forskarna upp att uttrycket ”etnisk svensk” har kommit att bli en omskrivning för ”vit svensk” och att ordet ”invandrare” alltmer kommit att beteckna en icke-vit person, oavsett om personen ifråga har invandrat eller är född och uppvuxen i . Vidare pekar de på att ras även ”görs” genom en uppsjö av nedsättande ord och ut- tryck såsom ”neger”, ”tjing tjong”, ”svartskalle” eller ”blatte”. Den icke-vita personen blir enlig dem på så vis rasifierad, och hamnar i en underordnad position. En utmönstring av termen ras skulle enligt forskarna riskera att osynliggöra samhällets faktiska rasifiering. 3.4.2Begreppens innebörd i svensk lagstiftning enligt förarbetena Innebörden av rasbegreppet i svensk lagstiftning har diskuterats mycket styvmoderligt i förarbetena till de lagar där begreppet före- kommer. Det är i bara i förarbetena till 16 kap. 8 och 9 §§ BrB och 7 kap. 4 § TF, när dessa omarbetades 1970, som någon närmare beskriv- ning har angetts. Det anfördes då att med ras åsyftas de grupper av människosläktet som brukar upptas i antropologiska rasindel- ningar, vilka grundar sig på skillnader i ärftliga fysiska egenskaper som pigmentering och ansiktsform (prop. 1970:87 s. 37 f.). ”Ras” får antas ha samma betydelse i åtalsregeln i 5 kap. 5 § BrB och straffskärpningsregeln i 29 kap. 2 § BrB eftersom dessa bestäm- melser har formulerats i enlighet med bestämmelserna om hets mot folkgrupp. I övrigt har innebörden av rasbegreppet inte kommenterats alls i förarbetena eller hänvisning skett till tolkningen av de internatio- nella åtaganden från vilka termerna är hämtade. 3.4.3Begreppens innebörd enligt internationella åtaganden Inget av de internationella åtaganden som har direkt anknytning till bestämmelserna i svenska lagar som innehåller rasbegreppet inne- håller någon definition av ras. I några av instrumenten anges dock att man – trots att termen ras används – tar avstånd från teorier som försöker slå fast att det finns olika människoraser. Som exempel kan nämnas att det i in- gressen till EU-direktivet mot etnisk diskriminering (2000/43/EG) anges att EU förkastar de teorier som försöker slå fast att det finns olika människoraser samt att användningen av termen ras i direk- tivet inte innebär ett accepterande av sådana teorier. En liknande skrivelse finns i ECRI:s rekommendation nr 7 om nationell lagstift- ning för bekämpande av rasism och rasdiskriminering. I rekom- mendationens artikel 1 a) anges att med rasism avses övertygelsen om att ras, hudfärg, språk, religion, nationalitet eller nationellt eller etniskt ursprung rättfärdigar förakt för en person eller en grupp av personer, eller en uppfattning om överlägsenhet av en person eller en grupp av personer. Vid termen ras finns en not införd i vilken står: Eftersom alla människor tillhör samma art (species), tar ECRI avstånd från teorier som grundas på uppfattningen om förekom- sten av olika ”raser”. I denna rekommendation använder ECRI detta begrepp för att säkerställa att de personer som generellt och felaktigt uppfattas tillhöra ”en annan ras” inte utesluts från det skydd som tillförsäkras enligt lagstiftningen. (Since all human beings belong to the same species, ECRI rejects theories based on the existence of different “races”. However, in this Recommendation ECRI uses this term in order to ensure that those persons who are generally and erroneously perceived as belonging to “another race” are not excluded from the protection provided for by the legisla- tion.) I ingressen till rasdiskrimineringskonventionen förhåller sig också FN till rasbegreppet genom att ange att ”varje lära om överlägsen- het på grund av olikheter mellan raser är vetenskapligt falsk, mora- liskt fördömlig, socialt orättvis och farlig”. Enligt om förfarandet och kriterierna för fastställande av flyktingars rättsliga ställning, 1977, par. 68–70, ska termen ras tolkas i vidaste mening och omfatta alla slags etniska grupper som i dagligt tal kallas för raser. Ofta innebär det till- hörighet till viss samhällsgrupp med gemensam härstamning som utgör en minoritet. Skyddsgrundsdirektiven, som innehåller en flyktingdefinition som är en avspegling av den i flyktingkonven- tionen, anger i artikel 10.1 a att ras i definitionen särskilt ska om- fatta hudfärg, härkomst eller tillhörighet till en viss etnisk grupp. Innebörden av rasbegreppet har berörts av Rwandatribunalen, som bland annat har jurisdiktion att döma över brotten folkmord och brott mot mänskligheten, och för mänskliga rättigheter. Rwandatribunalen anförde i målet Akayesu, beträffande vad som avses med en rasmässigt bestämd grupp i Romstadgan, att den konventionella definitionen bygger på föreställningen om nedärvda fysiska spår som ofta förknippas med ett visst geografiskt område oavsett språkliga, kulturella, nationella eller religiösa faktorer (Rwandatribunalen, Trial Judgement, The Prosecutor v. Akayesu, 1998, ICTR-96-4-T, p. I målet Rutaganda framhävde Rwanda- tribunalen dock att, även om en grupp i vissa fall kan bestämmas med hjälp av objektiva kriterier, grupptillhörigheten ofta bestäms genom att gärningsmannen har en uppfattning om att brottsoffret tillhör en viss grupp (Rwandatribunalen, Trial Judgement, The Prosecutor v. Rutaganda, 1999, ICTR-96-3-T, p. 55–58). för mänskliga rättigheter utvecklade begreppen ras och etnicitet i målet Timishev mot (2005). Domstolen anförde att etnicitet och ras är relaterade och överlappande begrepp. Medan ras grundar sig på idén om biologisk klassificering av män- niskor i undergrupper enligt morfologiska särdrag som hudfärg eller ansiktsdrag, grundar sig etnicitet på en idé om samhällsgrupper med gemensam nationalitet, religion, tro, språk, stamtillhörighet eller kulturellt och traditionellt ursprung. Hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung och trosbekännelse I hetsbestämmelserna, åtalsregeln och straffskärpningsregeln före- kommer termen ras tillsammans med uttrycken hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung och trosbekännelse. Med folkgrupp av visst nationellt ursprung avses enligt förarbet- ena personer med viss nationstillhörighet (prop. 1970:87 s. 38). Med folkgrupp av visst etniskt ursprung avses enligt förarbetena tillhörighet till en grupp där medlemmarna har ett relativt enhetligt kulturmönster. torde till exempel kunna räknas hit liksom i betydande grad folkgrupper vars medlemmar är av samma natio- nalitetstillhörighet (prop. 1970:87 s. 38). Uttrycket etniskt ursprung förekommer även vid sidan av termen ras i de lagar i vilka det stadgas restriktioner kring hanteringen av känsliga personuppgifter. Genomgående finns i dessa lagar samma restriktioner avseende uppgifter om personers ras och etniska ur- sprung. Uttrycken ras och etniskt ursprung är hämtade direkt ur dataskyddsdirektivet. Någon närmare förklaring till innebörden av etnisk ursprung ges inte i förarbetena till dessa registerförfatt- ningar. Begreppet hudfärg har inte kommenterats i förarbeten. Inte heller trosbekännelse har närmare definierats i förarbeten men förefaller avse bekännelse till en religiös tro eller trosupp- fattning. Det kan nämnas att det i diskrimineringslagen upptagna uttrycket religion eller annan trosuppfattning avser religion eller annan sådan övertygelse som har nära samband med eller i allmän- het förknippas med begreppet religion, såsom buddism, ateism och agnosticism men inte politiska åskådningar, rasistiska övertygelser eller etiska och filosofiska värderingar som inte har samband med religion (prop. 2007/08:95 s. 81 f.). I diskrimineringslagen anges det lagtekniska samlingsbegreppet etnisk tillhörighet som en av diskrimineringsgrunderna. Enligt 1 kap. 5 § i den lagen avses med begreppet nationellt eller etniskt ur- sprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. Med ”annat lik- nande förhållande” avses bland annat ogrundade föreställningar om ras (prop. 2007/08:95 s. 120). Termen etnisk tillhörighet finns även i 5 § lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare, 1 § lagen (2008:568) om Diskriminerings- ombudsmannen och 1 kap. 8 § skollagen (2010:800). 3.5Uttalanden om och kritik mot användningen av rasbegreppet i svensk lagstiftning 3.5.1När rasbegreppet infördes i 2 kap. 15 § regeringsformen Frågan om en utmönstring i svensk lag av rasbegreppet har varit aktuell . I ett antal remissvar till betänkandet om införande av förbudet mot rasdiskriminering i dåvarande 2 kap. 15 § RF (SOU 1975:75) förordades att ordet ras skulle utgå ur grund- lagstexten, bland annat med hänvisning till att dess vetenskapliga betydelse var osäker och att förekomsten av ordet ras lätt kunde ge uppfattningen att yttre olikheter mellan människor eller folkgrup- per tillmättes en mera djupgående betydelse. Departementschefen invände att ordet ras förekom både i gällande svensk rätt (16 kap. BrB) och i olika internationella dokument, såsom FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, , om medborgerliga och politiska rättigheter och rasdiskrimineringskonventionen. Departementschefen ansåg vidare att det var obestridligt att systematisk diskriminering av människor på grund av omständigheter av det slag som vanligen betecknas med uttrycket ras var en realitet på många håll i världen. Vidare framhöll departementschefen att syftet med den föreslagna bestäm- melsen just var att på tydligaste möjliga sätt framhålla att de skill- nader mellan människor som brukar anges med hjälp av ordet ras var betydelselösa (prop. 1975/76:209 s. 157). 3.5.2Uttalanden och tillkännagivanden av , m.m. Frågan om en utmönstring av rasbegreppet intensifierades . I en motion, 1996/97:K535, begärdes att skulle be- sluta att utmönstra ordet ras ur all lagstiftning. Motionärerna på- pekade att begreppet ras i fråga om människor förekommer på ett tjugotal ställen i , såsom flera ställen i grundlagen. Motionärerna ansåg det märkligt att lagtexten var ut- formad på detta sätt, bland annat eftersom det på samtliga ställen där ras anges som diskrimineringsgrund också räknas upp hudfärg och etnisk tillhörighet. Vidare pekade motionärerna på att den medicinska och biologiska forskningen egentligen inte gav något stöd för att det går att dela in människor i raser. Motionen behandlades av (bet. 1997/98:KU29) som remitterade den för yttrande till Svenska språk- nämnden, Kungl. samt samordnaren för svensk översättning vid Europeiska kommissionen, översättaren . anförde att den inte kunde förorda en utmönstring av ordet ras ur lagstiftningen dels för att rent verbala reformer sällan leder till någon verklig förändring, dels för att det annars kan uppstå tveksamheter om konventionstrohet avseende internationella konventioner som innehåller ordet. anförde i sitt remissvar att han ansåg att det är olämpligt att utmönstra ordet ras ur svensk lagstiftning. Detta med hänsyn till att han bedömde det som omöjligt att undvika använd- ningen av ordet i de svenska EU-texterna så länge som övriga språk använder begreppet, bland annat mot bakgrund av att det sett i ett översättarperspektiv är svårt att inte återge engelskans race, franskans race eller tyskans Rasse med svenskans ras. för- ordade i stället att man försöker hitta ett sätt att i lagtexten sig- nalera att rasbegreppet saknar vetenskaplig grund. Detta skulle enligt kunna göras genom att ordet ras sätts inom anföringstecken, ett medel som enligt honom brukar användas för att markera att ett ord är suspekt från en eller annan synpunkt. anförde i sitt remissvar att be- greppet ras inom biologin används för att särskilja olika grupper inom vissa arter av djur och att det för människan inte kan for- muleras någon vetenskapligt hållbar definition som skulle kunna utgöra grund för indelning av människor i skilda raser. bedömde därför att det ur biologisk synpunkt inte finns någon grund för att använda ordet ras om människor. förklarade sig sakna anledning att gå in på synpunkter som kunde anläggas av andra skäl. anförde i sitt betänkande att utredningen visar att det inte finns någon vetenskaplig grund för att dela in människor i skilda raser och ur biologisk synpunkt följaktligen heller ingen grund för att använda ordet ras om människor. Kon- stitutionsutskottet konstaterade vidare att ordet ändå förekommer på ett flertal ställen i svensk lagstiftning och att det så gott som uteslutande är fråga om författningar som grundas på internatio- nella konventioner eller författningar som genomför EG-direktiv. Med anledning av detta var det enligt utskottet inte möjligt att, som motionärerna begärt, besluta att utmönstra ordet ras ur all lag- stiftning. Utskottet delade emellertid motionärernas uppfattning att användningen av ordet ras i författningstexter riskerar att underblåsa fördomar. Utskottet uttalade därför att regeringen i internationella sammanhang bör verka för att ordet ras i så stor utsträckning som möjligt undviks i officiella texter samt att rege- ringen bör göra en genomgång av i vilken utsträckning begreppet ras förekommer i svenska författningar, som inte grundas på inter- nationella texter, och där så är möjligt föreslå en annan definition. I en annan motion, 1997/98:K17 angående ny personuppgiftslag som gjordes med anledning av prop. 1997/98:44, hemställde motio- närerna bland annat att skulle besluta att ordet ras skulle utgå i förslaget till 13 § i personuppgiftslagen. Motionärerna ansåg att ordet ras borde avlägsnas eftersom det inte finns någon gemen- sam definition av vad begreppet står för och att det därför kan missförstås. De ansåg att begreppet ”etniskt ursprung” mera korrekt anger varifrån personen i fråga härstammar. uttalade i betänkandet 1997/98:KU18 att det delade regeringens bedömning att man i den svenska lagstiftningen inte ska ha en annan definition av känsliga personuppgifter än den som finns i dataskyddsdirektivet. Utskottet uttalade vidare att det inte kan vara tillåtet enligt direktivet att, såsom begärs i motionen, ta bort ordet ras ur definitionen. Utskottet erinrade om vad det anfört i betänkandet 1997/98:KU29. Mot denna bakgrund avstyrkte ut- skottet motionens yrkande i denna del. Mot bakgrund av uttalande om att regeringen borde utreda omfattningen av termen ras i svenska författningar som inte grundas på internationella texter och – om möjligt – föreslå en annan definition, tillkallade regeringen en särskild utredare. Utredaren fick bland annat i uppdrag att ta upp frågan om termen ras, använd om människor, i lagstiftningen och göra en analys av i vilken utsträckning det är möjligt och lämpligt att utmönstra termen ur olika bestämmelser samt lämna författningsförslag och andra ändringsåtgärder (Ju 1999:49). I ett tilläggsdirektiv begrän- sades uppdraget senare på så sätt att utredaren inte längre skulle ha till uppgift att lämna konkreta förslag till författningsändringar eller andra åtgärder, utan i stället endast övergripande redovisa sina resultat och ställningstaganden samt lämna förslag till inriktning på det fortsatta arbetet (Ju 2001:14). överlämnades slutbetänkandet Ett effektivt diskrimi- neringsförbud – Om olaga diskriminering och begreppen ras och sexu- ell läggning (SOU 2001:39). I övervägandena poängterar utredaren att den naturvetenskapliga ståndpunkten numera är att det inte finns vetenskaplig grund för att tala om olika människoraser och att enbart den ståndpunkten talar starkt för att rasbegreppet bör utmönstras i svensk lagstiftning. Vidare pekar utredaren på att ordet ”ras” i svenska författningar ofta förekommer tillsammans med ”hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung och trosbekänn- else”. Utredaren ansåg inte att ordet ras kan tillföra något i den kontexten och att enbart ”etniskt ursprung” eller ”etnisk tillhörig- het” (eller något motsvarande begrepp) bör kunna anses omfatta samma personkrets som den som avses med ”hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung och trosbekännelse” (SOU 2001:39 s. 217 ff.). Utredarens slutsats var att det föreligger starka skäl för en utmönstring, eller i förekommande fall ett utbyte, av begreppet ras i lagstiftningen och att detta också är möjligt. Eftersom ordet ras förekommer i lagstiftning av varierande karaktär ansåg utredaren att det inte är uteslutet att det kan finnas skäl att välja olika sätt i olika författningar för att beskriva den krets personer som lagstift- ningen i fråga avser att skydda. Utredaren behandlade inte frågan i vad mån användningen av termen ras i olika författningar bygger på konventioner eller andra internationella överenskommelser. Denna fråga borde enligt utredaren utredas närmare. För det fall ordet ras ändå skulle anses böra förekomma i lagtext ansåg utredaren att ett avståndstagande bör markeras, till exempel genom att i stället för enbart ”ras” använda uttryck som ”föreställning om ras” eller möj- ligen ”anspelning på ras” (SOU 2001:39 s. 220). fick en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att överväga om det, bland annat med hänsyn till internationella konventioner och överenskommelser, är möjligt och lämpligt att utmönstra termen ras ur de författningar där den förekommer. I direktiven pekar regeringen bland annat på att frågan om utmöns- tring är komplex och innehåller flera aspekter, såsom att ordet ras i har tolkats i biologiska termer medan det i andra länder, framför allt de anglosaxiska, haft en annan innebörd. Regeringen anförde att innebörden av ordet, särskilt i internatio- nella konventioner och överenskommelser, därför borde klargöras innan ställning kan tas till utmönstring (dir. 2002:11 samt tilläggs- direktiv dir. 2003:69 och dir. 2005:8).