sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — Äldreomsorgen står för en betydande del av kostnaderna.171 Kommunsektorn bedöms stå inför betydande finansieringsproblem. En av de viktigaste orsakerna är utmaningen med en allt större andel äldre personer. Medborgarnas krav på kvalitet i offentlig service ökar också. finns en betydande potential i att ut- nyttja digitaliseringens möjligheter, vilket bl.a. Expertgruppen för Studier i Offentlig Ekonomi () visat exempel på i en studie av produktivitetsutvecklingen i offentlig sektor.172 Utmaningen är att det finns ett stort kompetensbehov hos kom- munerna för att kunna utforma och införa digitala produkter och tjänster. av kommuner uppgav att de var i behov av utbildning inom it och teknikstöd för att kunna möta kraven på it- och tekniktjänster inom äldreomsorgen.173 Utan tillräcklig kompetens och förståelse hos kommunledningarna finns en risk att kommunerna halkar efter och missar de produktivitets- höjande effektiviseringar som ökad digitalisering kan ge. Eftersom digitalisering är komplext, sektorsövergripande och i många fall inledningsvis resurskrävande krävs ett särskilt aktivt politiskt ledar- skap för att initiera och föra digitaliseringsarbetet framåt. 169SKL (2014a), Fyra av fem kommuner erbjuder e-tjänster. 170Modig, (2012), Välfärdsteknologi inom äldreomsorgen. En kartläggning av samtliga kommuner. 171SKL, erna.1882.html (Hämtad ). 172Arnek, (2014), Med nya mått mätt – en om indikationer på produktivitetsutveckling i offentlig sektor, 2014:7, s. 111. 173Modig, (2012), Välfärdsteknologi inom äldreomsorgen. En kartläggning av samtliga kommuner. Artikelnummer 12331, s. 48–49. Våra bedömningar och förslag Utredningen föreslår därför ett program för ett digitalt kompe- tenslyft för chefer och ledare i kommuner. Syftet är att höja den digitala kompetensnivån och öka den strategiska förståelsen för digitaliseringens möjligheter i ett välfärdssamhälle som ställer nya krav på offentlig service till medborgarna. Målsättningen är att det digitala kompetenslyftet ska öka användningen av digitala verk- tyg i verksamhetsprocesser och digitala tjänster i servicen ut till invånare och företag och därmed höja effektiviteten och kvaliteten i det kommunala åtagandet. Det digitala kompetenslyftets innehåll och omfattning Utredningen föreslår att det digitala kompetenslyftet ska innehålla fyra moduler: •It som strategiskt verktyg: Här berörs vilken betydelse den digi- tala utvecklingen har för kommunala verksamhetsprocesser och servicen gentemot medborgarna, samt vad som krävs av kom- munala chefer på olika nivåer. •Förändringsledning – att leda i förändring: Här ges kunskap om beteendepsykologi och möjlighet att reflektera över de mål och beteendeförändringar som krävs för att gå från handlingsplan till handling. •Samverkansprocesser inom organisation och mellan kommuner: Här diskuteras samverkan både inom organisationer och mellan kommuner och lärdomar från tidigare kommunalt samverkans- arbete sprids. •Digitalisering av välfärdens kärnverksamheter – problem och lös- ningar: Här diskuteras hinder och möjligheter för digitalisering inom kärnverksamhet, inklusive juridiska aspekter och upphandlingsfrågor. Programmet bör sträcka sig och satsningen inledas med en pilotomgång med 10 kommuner. Erfarenheterna från denna pilot bör sedan ligga till grund för utformningen av resterande program- omgångar. Cirka 30 kommuner deltar sedan i varje program, med träffar två gånger per termin. föreslås totalt 240 kommuner delta i kompetenslyftet. Våra bedömningar och förslag väntas inte delta i , men målsättningen bör vara att så många som möjligt medverkar. Målgrupp för det digitala kompetenslyftet är politisk ledning och förvaltningschefer. I den kommunala organisationen är kommun- politiker den viktigaste enskilda målgruppen. Kommunens tjänste- män är en annan central målgrupp. Politiker behövs för att initiera förändring, men det dagliga arbetet är tjänstemännens ansvarsområde. En tredje målgrupp är projektledare, strateger och verksamhets- utvecklare eftersom de arbetar på såväl strategisk som operativ nivå. Utredningen föreslår att regeringen bör nå en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) för att genomföra det digitala kompetenslyftet. Överenskommelsen bör innehålla en gemensam problembild, och gemensamma mål för satsningen. SKL bör ansvara för att utforma, driva och marknadsföra programmet. Statens kostnader för programmet uppskattas till totalt . För kommunerna uppskattas de totala kostnaderna till , vilket huvudsakligen består av alternativkostnaden för löner. Vad gäller den statliga finansieringen skulle ett digitaliserings- främjande anslag kunna avsättas inom utgiftsområde 25. Utgifts- området avser allmänna bidrag till kommuner samt stöd till kom- muner och landsting. Därtill kan utgiftsområde 22 för kommuni- kation användas. 4.5.3Samverkan kring utbildningsprogram för digitala jobb Utredningens förslag: Regeringen bör inrätta ett samverkans- råd för digitala jobb med uppdrag att utveckla och främja till- handahållet av skräddarsydda it-utbildningar på högskolenivå. bör innehålla representanter från näringsliv och lärosäten. Utbildningarna ska utformas utifrån näringslivets behov för verksamheter med högt it-innehåll. Regeringen bör anslå totalt för samverkansrådets arbete. Våra bedömningar och förslag Skälen för utredningens förslag: Behovet av digital kompetens kommer att öka inom många sektorer när digitaliseringen får genom- slag, såväl inom som utanför den växande it-sektorn.174 Kopplingen mellan utbildningssystemet och näringslivets behov av arbetskraft blir central när arbetsmarknaden befinner sig under ett omvandlingstryck. Den digitala omställningen har förändrat – och kommer i allt ökande takt fortsätta att förändra – samhällets grund- läggande förutsättningar vilket riskerar att skapa ett digitalt kompe- tensgap mellan näringslivets behov av arbetskraft och innehållet i ut- bildningssystemet om parterna inte kommunicerar med varandra.175 Svensk arbetsmarknad präglas i likhet med flera av EU:s medlems- stater av en matchningsproblematik, där en allt högre andel vakan- ser sammanfaller med en relativt hög arbetslöshet.176 Andelen före- tag som redovisar brist på arbetskraft har ökat . Matchningsproblematiken utgörs i huvudsak inte av en brist på information om var jobben finns, utan av skillnader mellan vad arbetsgivarna efterfrågar och vad arbetstagarna kan erbjuda i termer av kompetenser.177 Att öka matchningseffektiviteten är därmed en viktig komponent i att nå Regeringens målsättning om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Att jobb tillsätts med över- eller felutbildade personer utgör en betydande samhällsekonomisk kostnad.178 Felmatchning på grund av utbildningsinnehåll leder till minskad produktivitet för samhället i stort och en flaskhals som leder till att lönerna stiger och jäm- viktsarbetslösheten blir högre.179 Matchningsproblematik utgör ett hinder för tillväxt. 174SCB (2014). Trender och prognoser. IT&Telekomföretagen (2015). Akut strukturell och kompetensbrist i IT- och Telekomsektorn. 175Grand Coalition for Digital (2014), tion10/c/sl8989x (Hämtad ). 176Konjunkturinstitutet (2013). (Hämtad ). 177Sveriges Riksbank (2014). En tudelad arbetsmarknad – om matchningen på den svenska arbets- marknaden efter den ekonomiska krisen. Penning- och valutapolitik 2014:02; Statsrådsbered- ningen (2012). Matchning på den svenska arbetsmarknaden. Underlagsrapport 9 till Framtids- kommissionen. 178Le Grand, C., R. Szulkin och M. (2004), ”Överutbildning eller kompetensbrist? Match- ning på den svenska arbetsmarknaden ”, i , M., M. Gähler och M. Nermo (red. ), Familj och arbete – Vardagsliv i förändring, : . 179Statsrådsberedningen (2012). Matchning på den svenska arbetsmarknaden. Underlags- rapport 9 till . Våra bedömningar och förslag I finns få naturliga, systematiska och återkommande arenor för dialog kring högskoleutbildningens dimensionering och följakt- ligen även dess innehåll. Det är därför angeläget att skapa sådana arenor mellan lärosäten och berörda arbetslivsorganisationer, såväl regionalt som nationellt.180 Regeringen bör inrätta ett samverkansråd för digitala jobb, med uppdrag att utveckla och främja tillhandahållandet av skräddarsydda it-utbildningar på högskolenivå. bör innehålla representanter från näringsliv, lärosäten och offentlig sektor. Utbild- ningarna ska utformas utifrån näringslivets behov för verksamheter med högt it-innehåll. En konsekvensanalys av förslaget finns i bilaga 6. Den utgår från antagandet om treåriga utbildningsprogram, men det är också tänk- bart med kortare utbildningsprogram om sådana bättre möter närings- livets behov. Utbildningsprogrammens innehåll och omfattning Syftet med förslaget är att få till stånd utbildningsprogram för digi- tala jobb, dvs. nya och skräddarsydda utbildningsprogram där repre- sentanter från relevanta organisationer bidrar till programmets inne- håll, struktur, placering och rum, undervisningsformer, exami- nation med mera. Förslaget avser inte samverkan i form av praktik, examensarbete, externt handledarskap och liknande eller validering och matchning av digitala jobb. Utredningen föreslår att sådana utbildningsprogram inrättas vid två pilothögskolor 1–3, exempelvis vid ett större universitet och en regional högskola, och att antalet utbildningsplatser uppgår till cirka 100 stycken. 4–6 bör fem högskolor ingå i sam- arbetet och antalet utbildningsplatser skalas upp efterhand till cirka 250 stycken, för att 7 omfatta tio högskolor och cirka 500 utbildningsplatser. Antalet baseras på erfarenheter från och antalet utbildningsplatser för ett genomsnittligt kandidatprogram inom it-området i . 180 Utredningen om högskolans utbud, SOU 2015:70. Tillgänglig på: / contentassets/18f07e4081134302a3c546341337cdff/hogre-utbildning-under-tjugo-ar- sou_2015_70.pdf (Hämtad ). Våra bedömningar och förslag uppgift bör vara att: •konkretisera arbetslivets behov på kort och , •omsätta behovet i specifika utbildningar avseende utbildnings- programmens innehåll, struktur, placering och rum, under- visningsformer och examination, •verka för att höja utbildningarnas attraktivitet. Utbildningarna ska utformas utifrån arbetslivets behov för verk- samheter med högt it-innehåll. För att samverkansrådets arbete ska bli framgångsrikt är det viktigt att specificera en tydlig åtgärdsplan och skapa konsensus om framtida insatsområden samt att ha en tydlig målbild för arbets- fördelning inom samverkansrådet. Vidare är det centralt att mark- nadsföra samverkansrådet samt att skapa legitimitet genom att enga- gera relevanta och tongivande företag. Detta lyfts fram som fram- gångsfaktorer av EU:s initiativ Grand Coalition for Digital Jobs.181 Arbetet bör administreras av en kanslifunktion med två anställda. bör ges i uppdrag att administrera kanslifunktionen i nära samverkan med berörda aktörer. Förslaget bör finansieras inom Utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning. Initiativ i andra länder Lärdomar finns att hämta från liknande initiativ i andra länder. lanserade partnerskapet Grand Coalition for Digital inom ramen för den digitala agendan för och den antagna strategin för den Digitala inre marknaden har med totalt under bland annat fokus på att underlätta samarbete mellan näringsliv och utbildningsanord- nare, offentliga och privata aktörer. Med stöd från EU har natio- 181 EU kommissionen, Grand Coalition for Digital (2015). Toolkit for National and Local Coalitions. Tillgänglig på: /DesktopModules/Bring2mind/DMX/ Download.aspx?Command=Core_Download&EntryId=913&PortalId=0&TabId=353 (Hämtad ). Våra bedömningar och förslag nella och lokala samarbeten etablerats i ett antal medlemsstater för att arbeta med frågan om digital kompetens.182 En förebild för arbetet med ett svenskt samverkansråd är det brittiska partnerskapet the Tech Partnership (tidigare e-skills UK) där cirka 90 företag med hög it-användning är involverade i att utveckla specifika högskoleutbildningar utifrån arbetslivets efter- frågan. 183 För berörda utbildningar definierar partnerskapet standar- der, godkänner utbildningsanordnare samt marknadsför samarbetet till framtida studenter och arbetsgivare liksom stödjer genomföran- det av utbildningarna. Utbildningarna licensieras till högskolor och genererar därigenom intäkter på motsvarande per student och år, vilket är den enda löpande inkomstkällan för arbetet med högskoleutbildningar som the Tech Partnership nu erhåller. Vid är samverkansutbildningen IT for Management and Business Degree en av de mest populära, vilket inte uppges vara normalfallet för tekniska utbildningar i Stor- . En framgångsfaktor är hur lärosätena själva väljer att marknadsföra utbildningen. Vidare uppges en tredjedel av studen- terna vid en av samverkansutbildningarna komma från tredje land och en tredjedel av studenterna är kvinnor, vilket är dubbelt så hög andel jämfört med andra motsvarande utbildningar i . Utbildningen får dessutom bland de bästa kursutvärderingarna av studenterna själva. 4.5.4Utvecklingsprogram för näringslivets digitalisering Utredningens förslag: Regeringen bör ge i upp- drag att inrätta ett program för att främja näringslivets digitali- sering med särskilt fokus på små och medelstora företag. Pro- grammets syfte är att stärka företagens konkurrenskraft. 182Grand Coalition for Digital (2015). Toolkit for National and Local Coalitions. /DesktopModules/Bring2mind/DMX/Download.aspx?Command= _Download&EntryId=913&PortalId=0&TabId=353 (Hämtad ). 183The Tech Partnership (2015), Progress update April 2014-March 2015. Tillgänglig på: /globalassets/pdfs/eoyr/progress_report_web.pdf (Hämtad ) The Tech Partnership bedriver insatser inom samtliga fem tematiska områden. Våra bedömningar och förslag Skälen för utredningens förslag: Företags it-användning hänger framför allt ihop med företagsstorlek och bransch.184 De mindre företagen använder it i mindre utsträckning inom många områden, t.ex. vad gäller att driva en webbplats med möjligheter till e-handel. Men det finns också digitala verktyg som praktiskt taget samtliga småföretag använder, oberoende av bransch, storlek och geogra- fiskt läge. Det handlar t.ex. om system för ekonomisk redovisning, ordbehandling och e-post samt webbtjänster för att nå skattekonto och internetbank.185 Utredningen om ökad it-användning drar slut- satsen att för att nå en ökad it-användning bland småföretag måste stödinsatser ha som utgångspunkt att skapa insikt i och förståelse för teknikens konkreta möjligheter i det enskilda företagets olika verksamhetsgrenar. För företagen är det kraftfullaste incitamentet alltid att använda digitaliseringens möjligheter för att nå ekonomisk lönsamhet. I en satsning för att öka de små- och medelstora före- tagens kompetens måste det därmed vara tydligt hur tekniken kan bidra till affärsnytta och lönsamhet i det specifika företaget. Det innebär också att insatserna inte bör inriktas på teknikanvändningen i sig, utan på verksamhetsutveckling där it ingår som en självklar del.186 delar bedömningen att brist på kompetens och tid för att skaffa nödvändig kompetens är uttryck- liga hinder för ökad it-användning i småföretag, och föreslår att regeringen ger i uppdrag att inrätta ett program för att främja näringslivets digitalisering, med särskilt fokus på små och medelstora företag. Programmets syfte är att stärka företagens kon- kurrenskraft. Programmet bör finansieras inom ramen för Tillväxt- verkets ordinarie verksamhet. har regeringens uppdrag att främja hållbar närings- livsutveckling och regional tillväxt samt att genomföra struktur- fondsprogram. anser att det är centralt att myndigheten i sina insatser bidrar med kunskap om digitalise- ringens betydelse för näringslivets konkurrenskraft och att insatser utformas så att digitaliseringens möjligheter tas till vara. 184SCB, 2014, Företagens användning av it 2014. 185SOU 2012:63, Små företag – stora möjligheter med it. 186SOU 2012:63, Små företag – stora möjligheter med it. Våra bedömningar och förslag Programmet bör innehålla insatser för att stötta små och medel- stora företag i att använda digitala verktyg för att utveckla sin affärs- verksamhet och stärka sin konkurrenskraft. Detta kan t.ex. bestå av insatser för att utveckla företagens försäljning och export genom e-handel, visa på möjligheter med att utnyttja molntjänster, kom- petenshöjning inom specifika områden som säkerhet m.m. Vidare bör programmet stötta företagen i enklare och effekti- vare myndighetskontakter med hjälp av it, t.ex. genom att bistå dem i att införa e-legitimation, e-tjänster som t.ex. Mina meddelan- den (jfr förslag om digital myndighetspost), system för e-fakturor och andra programvaror som kan användas för att effektivisera uppgiftslämnande till myndigheter. Utvecklingsprogrammet bör utnyttja befintliga erfarenhet och pågående satsningar. Ett exempel är att Tillväxtver- ket har lanserat ett nytt sätt att arbeta med affärsutveck- lingscheckar med stöd av regionala partnerskap. Fokus för första omgången av initiativet är internationalisering, men framtida sats- ningar kan riktas mot digitalisering i företag. Ett annat exempel är satsningen Produktionslyftet, där en fortsatt satsning skulle kunna lägga ett större fokus på digitalisering. En viktig komponent i programmet kommer vara närhet till företagen och regional förankring. har erfarenhet av att arbeta med affärsutveckling i samarbete med nätverk av regio- nala aktörer. vill betona att även i det föreslagna programmet är ett sådant samarbete betydelsefullt. Programmet bör även innehålla mekanismer för erfarenhets- utbyte mellan de organisationer som medverkar och mellan de olika aktörer som kommer att vara delaktiga i programmet. Våra bedömningar och förslag 4.5.5En genomlysning av arbetsmiljö i den digitala ekonomin Utredningens förslag: Regeringen bör ge i uppdrag att definiera begreppet digital arbetsmiljö samt att om behov finns meddela ytterligare föreskrifter och utforma rikt- linjer eller allmänna råd om hur digital arbetsmiljö hanteras i enlighet med befintlig arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftning. Skälen för utredningens förslag: har enligt 2 § pkt. 4 i sin instruktion, Förordning (2007:193) med instruktion för , möjlighet att meddela föreskrifter och allmänna råd med stöd av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen. Arbets- miljöverket har mycket information om den digitala arbetsmiljön på sin webbplats. Den innehåller bland annat vilken lagstiftning som gäller och hur man ska arbeta för att förbättra och bibehålla en god digital arbetsmiljö.187 Den snabba tekniska utvecklingen innebär att arbetssätten kon- tinuerligt utvecklas och förändras. Arbetstempot i en sådan miljö är ofta högt med ett brett nyhetsflöde av produkter, tjänster och infor- mation. Arbetslivet innebär dessutom att vi i allt större utsträck- ning är uppkopplade i vårt arbete.188 Genom den digitala tekniken har det uppstått nya former för arbe- tets organisering och arbetsplatsernas utformning. Distansarbete, flexibla kontor, mobilt arbete och virtuella organisationer, aktivi- tetsbaserade arbetsplatser är några exempel. Digitaliseringen har möjliggjort genomförandet av lean management och new public management men har också medfört andra omfattande föränd- ringar i arbetslivet som har kopplingar till arbetsmiljö. Ett sådant exempel är utvecklingen av ”administrationssamhället”, dvs. en ökning av administrativa uppgifter för de flesta i arbetslivet.189 187Arbetsmiljöverket, /teman/datorarbete/ (Hämtad ). , 2015, SOU2015:28, Gör – digital kom- petens, s. 137. 189Forssell & (2014) Administrationssamhället, , . Våra bedömningar och förslag Det pågår en snabb utveckling av teknik och metoder som ligger till grund för den förändringstrend som sker. En flytande gräns har uppstått mellan arbete och fritid. Själva definitionen av vad digitalt arbete är och vad digital arbets- miljö innebär behöver omprövas med den utveckling som sker. Genom det ökade informationflödet och att arbetet kan innefatta användning av flera olika it-system, uppstår risken för negativ stress. Dagens verksamheter ställer krav på bred och djup kompetens hos individen samt att arbetstagaren ska kunna samarbeta med andra personer med kompletterande kompetenser. Förändringstempot har blivit högre och därmed krävs en ständig kunskaps- och kompetensutveckling vilket inverkar på den psyko- sociala arbetsmiljön.190 Detta leder till att fler och fler arbetar mer då det är enkelt att ta med sig arbetet var helst man befinner sig. som det ger en hög flexibilitet kan det skapa stress då det är svårt att koppla bort arbetet. Digital arbetsmiljö är inte längre enbart förknippat med terminal- arbete. Utvecklingen av nya arbetsredskap, olika system, nya arbets- processer och arbetssätt relaterat till digitala lösningar har gjort att vi arbetar på helt andra sätt . Utvecklingen av arbetslivet där en digitaliserad arbetsmiljö före- kommer i nästan alla verksamheter innebär att det finns anledning att ytterligare analysera den digitala arbetsmiljön. En översyn av de föreskrifter, riktlinjer och allmänna råd som finns bör också genom- föras för att anpassas till en modern arbetsmiljö. 190 , 2015, SOU2015:28, Gör – digital kom- petens, s. 138. Våra bedömningar och förslag 4.6Infrastruktur för att främja digitalisering Tillgång till it-infrastruktur och bredband har en avgörande bety- delse för näringslivet, offentlig sektor och enskilda individer. För att det ska vara möjligt att använda och erbjuda digitala tjänster krävs att det finns en god tillgång till infrastruktur i hela landet och att denna är robust och kan motstå påfrestningar utan allvarliga driftavbrott. Tillgång till en väl utbyggd it-infrastruktur är en förutsättning för stärkt konkurrenskraft och effektiviseringsmöjligheter. En hög användning av elektroniska kommunikationer bland hushåll och företag möjliggör utveckling av nya och bättre tjänster och andra innovationer. Ett öppet internet är avgörande för medborgare, företag, organisationer och offentlig sektor. Vid sidan om den hårda infrastrukturen behövs resurser i form av tillgängliggjord information, grundläggande tjänster och funk- tioner. Mjuk infrastruktur och standardisering utgör fundament för att uppnå interoperabilitet, dvs. att få system, organisationer eller verksamhetsprocesser att fungera tillsammans och kunna kommu- nicera med varandra genom att överenskomna regler följs. Tillgången till en robust och välutvecklad infrastruktur är ett fortsatt viktigt strategiskt område för hela samhällsutvecklingen. 4.6.1Digital post från myndigheter som förstahandsval Utredningens förslag: Regeringen bör främja en utfasning av traditionell posthantering från de statliga myndigheterna och ge samtliga individer och företag tillgång till en digital postlåda för att hantera post från myndigheterna. Den som så önskar ska på ett enkelt sätt, genom ett aktivt val, kunna behålla en traditionell posthantering. Vissa juridiska frågeställ- ningar bör klargöras innan förslaget genomförs, utredningen bedömer att detta kan ske . Skälen för utredningens förslag: SCB:s redovisning visar att 76 pro- cent av kvinnorna och av männen (16–) använder internet i stort sett . Andelen som aldrig använt internet är och andelen som aldrig använt datorer är . Våra bedömningar och förslag Användningen av internetbank uppgår till för kvinnor och för män (16–). 191 har den högsta användningen av mobila banktjänster bland länderna.192 Bland företag med minst 10 anställda har tillgång till internet och av företagen har en webbplats.193 har hämtat blanketter och information från myndig- heters webbplatser och har hanterat moms- och skattedeklarationer digitalt.194 Det innebär att det finns en hög mognad för att erbjuda digitala tjänster som ett förstahandsval till såväl medborgare som företag i . Förslaget innebär goda möjligheter till kostnadsinbespa- ringar för myndigheterna och en ökad säkerhet, tillgänglighet och enkelhet för individer och företag.