sou · H3B341 · 2015-09-15 00:00:00 — Som konstate- rats i avsnitt 3.2. omfattas många av bestämmelserna i kapitlet av förslagen i departementspromemorian Patent- och marknadsdom- stol (Ds 2014:21). Dessa bestämmelser har i många fall förts över till den nya patentlagen med enbart mindre, språkliga och redaktio- nella ändringar. Paragrafen motsvarar 26 § i den nuvarande patentlagen. Paragrafen motsvarar 27 § i den nuvarande patentlagen. Paragrafen motsvarar 75 § i den nuvarande patentlagen. Paragrafen motsvarar § i den nuvarande patentlagen. Anmälan av talan i tvistemål Paragrafen motsvarar 64 § patentlagen i lydelsen enligt SFS 2014:434. Hänvisningen till 13 kap. 2 § är en följd av att specialreglerna i patentlagen om fastställelsetalan tas bort, se av- snitt 10.1. Paragrafen motsvarar 40 d § i den nuvarande patentlagen. Vem som presumeras vara patenthavare Paragrafen motsvarar 44 § i den nuvarande patentlagen. Paragrafen motsvarar 61 § andra stycket i den nuvarande patent- lagen. I paragrafen har det dock gjorts en ändring som innebär att begränsningen av möjligheten att göra invändning om ogiltighet inte gäller en tilltalad i ett brottmål, se avsnitt 8.2. Mellandom och vilandeförklaring av mål Paragrafen motsvarar 61 § tredje stycket och 63 § tredje stycket i den nuvarande patentlagen. Specialregler om fastställelsetalan i nu- varande 63 § patentlagen tas bort, se avsnitt 10.1. Eftersom mål om patentintrång också kan vara en fastställelsetalan om patentintrång omfattas det som anges i nuvarande 63 § tredje stycket av den här paragrafen utan att detta anges särskilt. Paragrafen motsvarar 65 § patentlagen i lydelsen enligt SFS 2014:434. Ett nytt, andra stycke har lagts till i paragrafen. Stycket har inne- börden att domstolen är behörig att pröva en fråga om informa- tionsföreläggande eller intrångsundersökning även om parterna har ingått skiljeavtal. Det innebär inte något egentligt avsteg från prin- cipen om att inte göra annat än nödvändiga ändringar i de para- grafer som omfattas av det remitterade förslaget till lag om patent- och marknadsdomstolar (DS 2014:21) (se avsnitt 3.2). En motsva- rande bestämmelse finns nämligen i de övriga immaterialrättsliga lagarna, och det framstår närmast som ett förbiseende att den inte kommit att föras in i patentlagen tidigare. Paragrafen motsvarar 65 a § patentlagen i lydelsen enligt SFS 2014:434. Paragrafen motsvarar 66 § i den nuvarande patentlagen. Paragrafen motsvarar 67 § i den nuvarande patentlagen. Paragrafen motsvarar 68 § i den nuvarande patentlagen. Paragrafen motsvarar 68 a § i den nuvarande patentlagen. Paragrafen motsvarar 69 § i den nuvarande patentlagen. Handläggning av mål i den enhetliga europeiska patentdomstolen Paragrafen motsvarar 93 a § patentlagen i lydelsen enligt SFS 2014:434. Paragrafen motsvarar 5 a § patentlagen i lydelsen enligt SFS 2014:434. Verkställande i av beslut och förelägganden Paragrafen motsvarar 70 a § patentlagen i lydelsen enligt SFS 2014:434. Skadeståndsansvar enligt avtalet om en enhetlig patentdomstol Paragrafen motsvarar 93 b § patentlagen i lydelsen enligt SFS 2014:434. 18 kap. Övriga bestämmelser Ansökningar om tilläggsskydd eller förlängd giltighetstid för ett tilläggsskydd Paragrafen motsvarar 105 § första stycket patentlagen i lydelsen enligt SFS 2014:434. Var registrering enligt lagen sker Paragrafen saknar direkt motsvarighet i den nuvarande patentlagen. Behovet av paragrafen har motiverats i avsnitt 9.1 och 9.2. Paragrafen motsvarar 56 § andra stycket i den nuvarande patentlagen. Paragrafen motsvarar 56 § andra stycket i den nuvarande patentlagen. Delgivning med utländska patentsökande och patenthavare Paragrafen motsvarar 12 § i den nuvarande patentlagen. Patent- och registreringsverkets möjlighet att förelägga sökanden att ställa ett ombud för sig har tagits bort. I paragrafen regleras därför endast möjligheten till delgivning i förenklad form när ett ombud saknas. Se avsnitt 5.2. Paragrafen motsvarar 71 § patentlagen i lydelsen enligt SFS 2014:434. Ombudskravet i den nuvarande patentlagen har tagits bort. I stället anges bara hur delgivning får ske när ombud saknas. Se avsnitt 5.2. Återställande av förlorade rättigheter För sent vidtagna åtgärder Paragrafen motsvarar 72 § i den nuvarande patentlagen. Försening beroende på avvikelse från normal postgång Paragrafen motsvarar 73 § i den nuvarande patentlagen. Det sakliga innehållets aktualitet har behandlats i avsnitt 10.2. Skriftlighets- kravet har tagits bort, jfr 7 §. Paragrafen motsvarar 74 § första stycket i den nuvarande patent- lagen. Paragrafen motsvarar 74 § andra och tredje styckena i den nuvarande patentlagen. Föreskrifter om avgifter 11 § Paragrafen motsvarar 76 § i den nuvarande patentlagen. Föreskrifter om utlämnande av handlingar till utlandet 12 § Paragrafen motsvarar 77 § andra stycket i den nuvarande patentlagen. Föreskrifter om granskning utomlands 13 § Paragrafen motsvarar 77 § tredje stycket 1 i den nuvarande patent- lagen. Föreskrifter om skyldighet att redovisa granskningsresultat Paragrafen motsvarar 77 § tredje stycket 2 i den nuvarande patent- lagen. Föreskrifter om undantag från skyldigheten att ge in bevis och kopior vid begäran om prioritet Paragrafen motsvarar 6 f § andra stycket i den nuvarande patentlagen. Paragrafen motsvarar 78 § i den nuvarande patentlagen. Att äldre föreskrifter ska tillämpas i fråga om intrång, eller försök eller förberedelse till intrång, som har begåtts före ikraftträdandet innebär att även övergångsbestämmelser till den nu gällande patent- lagen blir tillämpliga. Förslaget till övergångsbestämmelser har motiverats avsnitt 12.3. 13.2Förslaget till lag om ändring i patentlagen Licens, överlåtelse m.m. Ett tillägg har gjorts i paragrafens tredje stycke. Ändringen innebär att tvångslicenser till europeiska patent med enhetlig verkan som meddelas i inte ska antecknas i det . Ändringen har motiverats i avsnitt 11.8. Paragrafen är ny och innebär att en patenthavare som fått avslag på en begäran om enhetlig verkan ges möjlighet att validera patentet i även om det gått än från meddelan- det. I sådana fall ska tremånadersfristen för validering nämligen löpa från det att avslagsbeslutet fått laga kraft. Paragrafen har moti- verats i avsnitt 11.5. Ändringen innebär att en patenthavare som fått avslag på en begäran om enhetlig verkan för ett europeiskt patent och i stället väljer att validera patentet i får på sig att betala den första årsavgiften till . Den generella fristen för att betala den första årsavgiften har också ändrats från . Ändringarna har motiverats i avsnitt 11.5. Ett enhetligt patentskydd i EU och en ny patentlag En särskild utredare ska föreslå de författningsändringar som be- hövs till följd av införandet av det enhetliga patentskyddet i EU och inrättandet av den enhetliga europeiska patentdomstolen. Utredaren ska också lämna förslag till en ny patentlag och en ny förordning som ska vara överskådliga och lättillgängliga. I upp- draget ingår dessutom att utreda vissa begränsade sakliga frågor. Uppdraget som avser ett förbättrat europeiskt patentsystem ska redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget om en ny patentlag m.m. ska redovisas . Ett förbättrat europeiskt patentsystem EU-förhandlingarna om förbättringar av det europeiska patent- systemet är i ett slutskede. Reformen avser dels införandet av ett enhetligt patentskydd i EU, dels inrättandet av en enhetlig euro- peisk patentdomstol för såväl det enhetliga patentskyddet som övriga europeiska patent. Införandet av det enhetliga patentskyddet sker i form av ett s.k. fördjupat samarbete mellan 25 av EU:s medlemsstater. Det för- djupade samarbetet ska genomföras genom dels en EU-förordning om det enhetliga patentskyddet (patentförordningen), dels en EU- förordning om det enhetliga patentskyddets översättningsarrange- mang. När de båda förordningarna träder i kraft ska ett europeiskt patent som beviljats av Europeiska patentverket (European Patent Office, EPO) enligt den europeiska patentkonventionen (European Patent Convention, EPC) kunna ges enhetlig verkan. Enhetlig verkan innebär att patentskyddet utsträcks till de medlemsstater som del- tar i det fördjupade samarbetet och som ratificerat avtalet om den enhetliga patentdomstolen (artiklarna 3 och 22.2 i patentförord- ningen). En ansökan om enhetlig verkan ska ges in till EPO av innehavaren av det europeiska patentet senast efter det att beslutet att bevilja patentet publicerats i den europeiska patent- tidningen (artikel 12.1). Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att se till att dubbelt patentskydd inte uppstår (artikel 4.2). Genom patentförordningen ger de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet i uppdrag åt EPO att administrera det enhetliga patentskyddet. EPO ska bl.a. ta emot och behandla ansökningar om enhetlig verkan, upprätta och upprätthålla ett patentregister samt samla in och administrera årsavgifterna för det enhetliga patent- skyddet (artikel 12.1). Medlemsstaterna ska se till att de admini- strativa beslut som EPO fattar om det enhetliga patentskyddet ska kunna prövas av en domstol som är behörig i en eller flera av de deltagande medlemsstaterna (artikel 12.3). Avsikten är att den enhet- liga patentdomstolen ska handlägga dessa ärenden (se artikel i utkastet till domstolsavtal). Förordningarna blir direkt tillämpliga i . Medlemsstaterna gör dock vissa åtaganden. Vidare kan det behövas kompletterande bestämmelser för att systemet ska fungera på avsett sätt. Utredaren ska analysera och ta ställning till vilka åtaganden som följer av förordningarna samt lämna de författningsförslag som be- hövs med anledning av dessa eller för att systemet annars ska fungera på avsett sätt. En enhetlig europeisk patentdomstol Parallellt med införandet av det enhetliga patentskyddet ska de 25 medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet samt inrätta en enhetlig specialdomstol för patenttvister. ges exklusiv behörighet att avgöra tvister inte bara om det nya enhet- liga patentskyddet utan även om andra europeiska patent, dvs. patent utan enhetlig verkan. kommer dock de nationella domstolarna att fortsatt kunna avgöra tvister om de euro- peiska patent som inte har enhetlig verkan. Den enhetliga patentdomstolen ska inrättas genom ett avtal som är öppet för EU:s medlemsstater. Domstolen blir gemensam för EU:s medlemsstater och en del av EU:s system för domstolspröv- ning (artikel 1). Domstolen kommer alltså att kunna, och i vissa fall vara skyldig att, begära förhandsavgörande av om tolkningen av . Domstolen ska bestå av en förstainstans, en överklagandeinstans och en registrator (artikel 4). Domstolens förstainstans ska ha lokala och regionala avdelningar samt en central avdelning. Varje medlems- stat kan själv bestämma om den vill inrätta en lokal avdelning eller delta i en regional avdelning (artikel 5). Domstolen ska tillämpa avtalet om inrättande av domstolen, unionsrätten (inklusive förordningarna om det enhetliga patent- skyddet och dess översättningsarrangemang), EPC, bestämmelser i internationella avtal som är tillämpliga på patent och bindande för alla medlemsstater samt nationell rätt (artikel 14 e 1). I avtalet om inrättandet av domstolen finns det särskilda bestämmelser om skadeståndsansvar vid överträdelse av unionsrätten (se artikel 14c och 14d). Det finns även lagvalsregler för vissa andra typer av skadeståndskrav (se artikel 3b). Den enhetliga patentdomstolen får behörighet när det gäller mål om de europeiska patent som är giltiga i . Dessa mål faller under svenska domstolars behörighet (i första instans). Ändringar kommer mot denna bakgrund att krävas i patentlagen (1967:837) och andra relevanta författningar. Även andra aspekter av avtalet kan komma att kräva författningsändringar. Utredaren ska analysera och ta ställning till vilka författnings- ändringar som behövs för en svensk ratifikation av avtalet och lämna förslag till sådana. Utredaren ska även analysera vilka rättsliga och praktiska åtgärder, inklusive organisatoriska, som behöver vidtas för att ska kunna delta i en regional avdelning i domstolens första instans alternativt upprätta en egen lokal avdelning. Frågan om ska ingå i en regional avdelning eller upprätta en egen lokal avdelning ingår dock inte i uppdraget. Ytterligare frågor med anknytning till införandet av det enhetliga patentskyddet För att europeiska patent ska bli giltiga i krävs att patenthavaren översätter delar av, eller i vissa fall hela, patent- skriften till svenska. Utredaren ska mot bakgrund av resultatet av det pågående lagstiftningsarbetet om nationella patent på engelska (betänkande Nationella patent på engelska?, SOU 2012:19) analysera och ta ställning till om bestämmelserna om krav på översättning i fråga om europeiska patent bör ändras. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som i så fall bedöms motiverade. För att , , ska kunna delta fullt ut i arbetsbesparande projekt som pågår inom EPO och Världs- organisationen för den intellektuella äganderätten (World Intellec- tual , ) kan det behöva införas en möjlighet för PRV att lämna ut granskningsresultat till EPO innan en ansökan om patent har offentliggjorts samt en möjlighet att förlänga fristen för att ge in prioritetshandlingar. Frågorna har samband med det enhetliga patentskyddet (jfr skäl 20 i patentför- ordningen). Utredaren ska därför, inom ramen för övervägandena rörande införandet av det enhetliga patentskyddet och den enhet- liga europeiska patentdomstolen, analysera och ta ställning till om det är lämpligt att genomföra förändringar som gör det möjligt för PRV att på detta sätt lämna ut granskningsresultat och förlänga fristen att ge in prioritetshandlingar. En ny patentlag m.m. Patentlagen trädde i kraft . Lagen har ändrats , bl.a. till följd av tillträde till konventionen om patentsamarbete (, PCT) och till EPC i ursprunglig och reviderad lydelse samt till följd av genomföranden av vissa EU-direktiv. Däremot har det aldrig gjorts någon heltäck- ande översyn av patentlagen ur redaktionell och språklig synvinkel. Det har inte heller gjorts någon samlad översyn av både patentlagen och patentkungörelsen (1967:838). Därför är det nu aktuellt att göra en sådan samlad översyn. Utredaren ska lämna förslag till en ny patentlag som ska vara mera överskådlig och lättillgänglig från redaktionell synpunkt samt innehålla ett modernare språk än den nuvarande. Om det bedöms lämpligt ska utredaren, vid utformningen av förslagets struktur, hämta ledning från tillämpliga delar av framför allt EPC men även varumärkeslagen (2010:1877). I uppdraget ligger att lämna förslag till en ny patentförordning som kan ersätta patentkungörelsen. Utredaren ska uppmärksamma om patentkungörelsen innehåller bestämmelser som i stället bör finnas i lag, liksom om patentlagen innehåller bestämmelser som hellre bör finnas i förordning eller i myndighetsföreskrifter. Över- synen ska bl.a. syfta till att formkrav, så långt möjligt, inte regleras på lagnivå. Ett annat syfte ska vara att så långt lämpligt möjliggöra elektroniska och andra nya rutiner. I detta sammanhang ska utredaren även behandla vissa sakliga frågor. PRV föreslår vissa begränsade ändringar i patentlagen och patentkungörelsen i en skrivelse till (se Ju/2012/3666/L3). Förslagen avser bl.a. offentliggörande av ansökan om patent på sökandens begäran, domstols skyldighet att under- rätta PRV om domar och beslut samt skyldighet att betala ansök- ningsavgift för varje uppfinning som granskas av PRV. Utredaren ska analysera och ta ställning till PRV:s förslag och lämna de för- slag som anses motiverade. Det ligger i sakens natur att en översyn av detta slag kan för- anleda vissa förtydliganden och smärre sakliga ändringar. Om ut- redaren i samband med arbetet därutöver ser behov av andra, be- gränsade sakliga ändringar får utredaren även föreslå sådana under förutsättning att det ryms inom tiden för uppdraget. Uppdraget omfattar även att vid behov föreslå följdändringar i andra författningar. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdragen Utredaren ska följa de inom pågående arbetena om nationella patent på engelska (SOU 2012:19) och om domstols- prövningen av immaterialrättsliga, konkurrensrättsliga och marknads- föringsrättsliga mål och ärenden. Utredaren ska hålla sig informerad om förhandlingar och arbete i EU, och i den mån det är relevant för uppdraget. I den omfattning utredaren behöver det ska synpunkter inhäm- tas från berörda myndigheter och organisationer. Patentlagen bygger på ett nordiskt samarbete, och motsvarande lagar finns i andra nordiska länder. Utredaren ska under arbetets gång utbyta information med ansvariga departement i övriga nor- diska länder. Utredaren ska redovisa ekonomiska konsekvenser och andra effekter av framlagda förslag för företag och enskilda samt för det allmänna. Utredaren ska bedöma förslagens påverkan på företagens administrativa kostnader. Om förslagen kan förväntas leda till intäkts- minskningar eller kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Uppdraget som avser ett förbättrat europeiskt patentsystem ska redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget som avser en ny patentlag m.m. ska redovisas . (Ju 2012:12) Tilläggsuppdrag och förlängd utredningstid Utöver det som följer av det nuvarande uppdraget (dir. 2012:99) ska utredaren analysera och ta ställning till om svensk rätt bör an- passas ytterligare till det enhetliga patentsystemet i vissa avseenden, bl.a. i fråga om sekretess hos Justitiekanslern och avstående av patent. Utredaren ska också kartlägga och analysera tillämpningen av patent- lagens straffbestämmelse. Där det behövs ska utredaren lämna för- fattningsförslag. Slutbetänkandet ska i stället redovisas . Uppdrag och utredningstid enligt de nuvarande kommittédirektiven Regeringen beslutade att en särskild utredare ska föreslå de författningsändringar som behövs till följd av införandet av det enhetliga patentsystemet. Utredaren fick också i uppgift att föreslå en ny patentlag och en ny patentförordning samt att utreda vissa sakfrågor (dir. 2012:99). Utredningen tog namnet Patentlags- utredningen (Ju 2012:12). Uppdraget i fråga om det enhetliga patent- systemet redovisades i delbetänkandet Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet (SOU 2013:48). om en ny patentlag m.m. ska redovisas i ett slutbetänkande . Tilläggsuppdrag om det enhetliga patentsystemet Behövs det ytterligare anpassningar? Till följd av delbetänkandet beslutade regeringen propositionen Ett enhetligt patentskydd i EU (prop. 2013/14:89). Propositionen innehåller lagförslag som behövs för att anpassa svensk rätt till det enhetliga patentsystemet. Frågor som kan medföra behov av ytterligare anpassning har väckts av vissa myndigheter och organisationer i samband med remissbehandlingen av delbetänkandet (se Ju2013/4951/L3), av Lagrådet (se prop. s. 335 f.) samt under de pågående europeiska förberedelserna av systemet (se Ju2013/346/L3). Frågorna bör behandlas av utredningen. Sekretess hos Justitiekanslern i överträdelseärenden Avtalsstaterna inklusive är enligt avtalet om en enhetlig patentdomstol (domstolsavtalet) solidariskt ansvariga för skada som uppstår genom att den enhetliga patentdomstolens överinstansrätt begår en överträdelse av (artikel 22). I propositionen föreslås en ny paragraf i patentlagen (1967:837) som innebär att en enskild i vissa fall får rikta ett sådant ersättningsanspråk mot . Prövningen sker vid s.k. frivillig skadereglering eller i domstol. I båda fallen bevakar Justitiekanslern statens rätt. Den enhetliga patentdomstolen kommer enligt rättegångsreglerna att vara skyldig att tillgodose en behörig nationell myndighets begäran att få tillgång till relevanta handlingar och annan informa- tion. Justitiekanslern är dock tveksam till att myndigheten enligt gällande rätt kan garantera sekretess i ett sådant fall. Enligt Justitie- kanslern är det i gränsöverskridande situationer svårt att få infor- mation, om sekretess inte kan garanteras. Utredaren ska därför analysera och ta ställning till om den svenska offentlighets- och sekretessregleringen behöver ändras. Om det finns ett sådant behov, ska utredaren lämna de författningsförslag som behövs. I propositionen föreslås ett undantag för europeiska patent med enhetlig verkan från patentlagens bestämmelse om avstående av patent (54 § första stycket). Undantaget innebär att () inte får förklara att ett sådant patent har upphört. Den sakrättsliga skyddsregel som gäller för avståenden som riktas till PRV (54 § andra stycket) behövs alltså inte för så- dana patent. Undantaget avser därför även skyddsregeln. Undantaget är en följd av och rådets för- ordning (EU) nr 1257/2012 av om genom- förande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patent- skydd (EU:s patentförordning). Däri finns det ett krav på att euro- peiska patent med enhetlig verkan ska ha enhetlig karaktär och därför får upphöra endast avseende alla medlemsstater som om- fattas av det enhetliga patentskyddet (deltagande medlemsstater). Lagrådet ställer frågan om en innehavare av ett europeiskt patent med enhetlig verkan kan avstå från patentet med verkan i alla de deltagande medlemsstaterna, trots att patentet är utmätt. Efter Lagrådets behandling av frågan har ett förslag diskuterats under de europeiska förberedelserna med innebörden att innehavare av sådana patent ska kunna få avståenden registrerade av det euro- peiska patentverket (EPO). Det är mycket sannolikt att förslaget antas. En sådan registrering kommer dock bara ske i informations- syfte; enligt EU:s patentförordning ska sakrättsliga förhållanden regleras av nationell rätt (artikel 7). Utredaren ska därför analysera och ta ställning till om det i svensk rätt behöver införas sakrättsliga eller andra bestämmelser i fråga om avstående av europeiska patent med enhetlig verkan. Om det finns ett sådant behov, ska utredaren lämna de författningsförslag som behövs. Begäran om enhetlig verkan som avslås efter valideringsfristen Även om proceduren för begäran om och registrering av enhetlig verkan är enkel, kan det hända att EPO undantagsvis måste avslå en begäran. Om det sker sedan fristerna för att validera eller betala den första årsavgiften för ett europeiskt patent (se 82 och 86 §§ patentlagen) har löpt ut, förlorar patenthavaren möjligheten att få verkan för ett i övrigt giltigt europeiskt patent i de länder där det finns sådana frister. Det kan framstå som en orimlig rättsförlust. Av den europeiska patentkonventionen (EPC) följer att den tre- månadersfrist för validering som gäller enligt svensk rätt får för- längas (artikel 65). Även i fråga om fristen för betalning av den första årsavgiften för ett europeiskt patent finns det en flexibilitet. Utredaren ska därför analysera och ta ställning till om det svenska regelverket bör ändras för att en innehavare av ett europeiskt patent som begär men inte får enhetlig verkan ska ha möjlighet att i stället validera patentet. En sådan ändring kan t.ex. innebära en förlängd frist för validering eller för betalning av den första årsavgiften. Om regelverket bör ändras, ska utredaren lämna de författningsförslag som behövs. patentansökningar som nyhetshinder för enhetspatent En tidigare patentansökan kan enligt patentlagen utgöra nyhets- hinder för ett europeiskt patent, under förutsättning att ansökan blir allmänt tillgänglig (2 § andra och tredje styckena patentlagen). Liknande bestämmelser kommer att finnas i andra deltagande med- lemsstater (jfr artikel 139.2 i EPC). Enligt EU:s patentförordning ska ett europeiskt patent med enhetlig verkan ha enhetlig karaktär och får begränsas eller ogiltigförklaras endast med avseende på samt- liga deltagande medlemsstater (artikel 3.2). En oro finns för att den enhetliga patentdomstolen därför, med verkan för alla deltagande medlemsstater, kan komma att ogiltigförklara ett sådant patent trots att nyhetshindret åberopas bara i förhållande till någon eller några deltagande medlemsstater.