sou · H3B335 · 2015-03-31 00:00:00 — För att kunna göra analyser och jämförelser mellan kommunerna har Kommuner och Landsting tagit fram en kommungruppering som delar in 290 kommuner på följande sätt: Storstäder – en folkmängd som överstiger 200 000 invånare (3 kommuner) 2.Förortskommuner till storstäder (38 kommuner) 3.Större städer – 50 000–200 000 invånare samt en tätortsgrad överstigande (31 kommuner) 4.Förortskommuner till större städer (22 kommuner) 5.Pendlingskommuner – kommuner där av nattbefolkningen pendlar till en annan kommun (51 kommuner) 6.Turism- och besöksnäringskommuner – kommuner där antalet gästnätter på hotell, vandrarhem och campingar överstiger 21 per invånare eller där antalet fritidshus överstiger 0,20 per invånare (20 kommuner) 7.Varuproducerande kommuner – kommuner där eller mer av nattbefolkningen är sysselsatta inom tillverkning och utvinning, energi och miljö samt byggverksamhet (SNI2007) (54 kommuner) 8.Glesbygdskommuner – kommuner med en tätortsgrad understigande och mindre än åtta invånare per kvadratkilometer (20 kommuner) 9.Kommuner i tätbefolkad region – kommuner med mer än 300 000 personer inom en radie (35 kommuner) 10.Kommuner i glesbefolkad region – kommuner med mindre än 300 000 personer inom en radie (16 kommuner) Statistik över folkmängdens utveckling i dessa kommuntyper visar att befolkningen har ökat mest perioden –2014 i kommungrupperna storstäder, större städer och förortskommuner till storstäder. Turism- och besökskommuner, varuproducerande kommu- ner, glesbygdskommuner och kommuner i glesbefolkad region har fått färre invånare. 3.2.3Glesheten påverkar förutsättningarna för service I finns betydande variationer när man ser till antal invånare per kvadratkilometer. I kommunerna bor nära 5 000 invånare per kvadratkilometer.4 I , (i ) och (i ) bor 0,2–0,4 invånare per kvadratkilometer. , , , och har också färre än en invånare per kvadratkilometer. och har en invånare per kvadratkilometer. Många glesbygdskommuners ytstorlek förklarar de stora avstånden. landareal är lika stor som landarealen i hela . kommun i norra har en landareal som är större än hela landareal.5 Gleshet och stora avstånd påverkar förutsättningarna för kommersiell service. Det avspeglar sig i bristande kundunderlag, låga omsättningssiffror och sämre tillgänglighet till service för människor och företag. Även faktorer som människors rörelse- och konsumtionsmönster har betydelse och har förändrat förutsättningarna för service. Investeringar i infrastruktur för elektroniska kommunikationstjänster blir centralt för att i viss mån överbrygga de fysiska avstånden. Se vidare avsnitt 5.6. Ökande försörjningsbörda i glesbygdskommunerna SCB:s befolkningsprognoser tyder på att befolkningen kommer att fortsätta att öka i alla kommuntyper6 utom i glesbygdskommunerna. Där ökar i stället andelen äldre som antalet invånare i arbetsför ålder minskar. SCB har studerat den förväntade utvecklingen –2041 för olika kommuntyper. 5Land- och vattenarealer , MI 65 , SCB 2012. 6Baserat på SKL:s kommungruppsindelning. Enligt riksprognosen kommer andelen som är att minska något och andelen i de arbetsföra åldrarna 20– kommer också att minska. Gruppen eller äldre kommer däremot att öka . Att andelen äldre ökar beror både på ökad medellivslängd och på de stora kullarna som föddes . I storstäderna , och kommer många att bo även . Andelen i arbetsför ålder väntas minska även i storstäderna men andelen kommer fortsatt att vara högst bland kommuntyperna. Glesbygdskommunerna beräknas få en ännu större andel äldre än . Andelen som är eller äldre beräknas öka från . är av befolkningen , och den andelen förväntas minska något . Det som bör uppmärksammas mest är dock att andelen i arbetsför ålder, som är lägre än i de övriga studerade kommuntyperna, väntas minska från . De ekonomiska konsekvenserna av befolkningsutvecklingen kan bedömas genom att man beräknar den så kallade försörjningsbördan. Den är ett mått som anger hur många personer i icke arbetsför ålder det går på varje person i arbetsför ålder (20–). Låg försörjningsbörda innebär således att en stor andel av befolkningen är i arbetsför ålder. var försörjningsbördan lägst i storstäderna, 0,56, vilket innebär att det på 100 personer i åldrarna 20–gick 56 personer som var yngre eller äldre. beräknas försörjningsbördan i storstäderna att öka till 0,65. Högst försörjningsbörda har glesbygdskommunerna med 0,85. väntas försörjningsbördan att uppgå till 1,07. Det kommer alltså att finnas fler personer i icke arbetsför ålder än i arbetsför ålder i glesbygdskommunerna.7 Grad av närhet till tätorter belyser underlaget för service Tillväxtanalys har utarbetat en modell som mäter grad av närhet till tätorter av olika storlek (figur 3.1). Tillväxtanalys modell delar in landet i fem tillgänglighetsklasser, där klass 1 har hög tillgänglighet 7 Allt färre bor i glesbygd Artikel publicerad i tidskriften 2/2012 SCB. Klass 4 och 5 är områden som har låg eller mycket låg tillgänglighet till tätorter. Det är de mest glesbefolkade delarna av landet. När utredningen ska analysera vilka områden som är mest sårbara och utsatta är det ändamålsenligt att som grund använda ”tillgänglighet till tätorter”. Denna tillgänglighet till tätorter ger en uppfattning om vilket underlag som finns för att tillhandahålla service. Tillgänglighetsklasserna används i detta betänkande för att illustrera tillgänglighet till service. Modellen beskrivs mer utförligt i kapitel 8. Källa: Tillväxtanalys. Tillväxtanalys har tagit fram en befolkningsprognos som visar var i landet befolkningen ökar respektive minskar. Projektet har tagit utgångspunkt i det faktum att befolkningsutvecklingen har en tydlig koppling till tillgänglighet där tätorter och tätortsnära områden har en positiv befolkningsutveckling medan mer perifera områden har en negativ befolkningsutveckling. Projektet baserades på Tillväxtanalys geografiska tillgänglighetsindex. Denna modell beskrivs mer utförligt i kapitel 8. En befolkningsprognos gjordes på länsnivå. Fördelningen inom länen baserades på befolkningsutvecklingen i 83 statistikområden. I ett avslutande beräkningssteg fördelades prognosen ut på ett befolkningsskikt med 250-meterrutor. Figur 3.2 visar en prognos för förändringen i befolkningsunderlaget, räknat i procent utifrån befolkningsunderlag. Detta är också en prognos för hur kundunderlaget för dagligvarubutikerna kan antas förändras . Källa: Tillväxtanalys. 3.3Möjligheter för gles- och landsbygd En högre andel av de boende i glesbygd är företagare jämfört med riket som helhet. För många människor på landsbygden är det nödvändigt att vara mångsysslare och att kombinera olika verksamheter för att kunna försörja sig. Därför handlar servicefrågorna inte bara om att människor ska ha tillgång till matvaror och annan grundläggande service. De handlar också om att landsbygdsföretag ska ges rimliga förutsättningar för sin verksamhet och möjlighet att utvecklas. (1–10 sysselsatta) är högre i landsbygdskommuner än i tätortskommuner. Desto mindre företag som betraktas, ju större blir deras sysselsättningsandelar i de glesare områdena. De minsta arbetsställena har en, relativt sett, betydligt större betydelse för sysselsättningen i glesbygdskommuner jämfört med tätortskommuner. I glesbygdskommuner finns i det närmaste dubbelt så stor andel sysselsatta i mikroföretag (1–10 sysselsatta) och soloföretag (1 sysselsatt) jämfört med tätortskommuner. I glesbygdskommunerna är t.ex. fyra av tio (39,) sysselsatta i mikroföretag medan motsvarande andel för tätortskommuner stannar på var femte sysselsatt (21,). Det finns också skillnader i branschstruktur mellan olika kommuntyper. Jord- och skogsbruk har större sysselsättningsandel i landsbygdskommuner jämfört med tätortskommuner, liksom branscherna Tillverkning och utvinning, Energi, vatten och avlopp, samt Byggverksamhet. Lägre andelar sysselsatta uppvisas inom Företagsinriktade tjänster och Privata hushållstjänster.8 I de mest glesbefolkade länen är antalet nystartade företag per 1 000 invånare lägre än riksgenomsnittet. För att svensk ekonomi ska fortsätta växa behövs ett dynamiskt näringsliv där företag startas, utvecklas och växer. Många studier pekar på att de flesta företag inte växer alls, utan att tillväxten i stället är koncentrerad till ett fåtal så kallade snabbväxande företag. 8 Befolkning, service och företagande i gles- och landsbygder Tillväxtanalys, Rapport 2009:10. Tillväxtanalys har studerat det genomsnittliga antalet snabbväxande företag , per befolkning i åldern 20–. Andelen snabbväxande företag är högre än genomsnittet i såväl mindre och avlägset belägna regioner som i storstadsregioner.9 En hög andel snabbväxande företag är ett tecken på entreprenörskap i regionen och kan möjligen också användas som indikator för att spegla regionens innovativa förmåga. Entreprenörskap handlar om att se möjligheter och att ta dem tillvara. På landsbygd och i glesbygd finns många människor med den förmågan. Människor tar tag i gemensamma problem och möjligheter för att utveckla sin bygd. Föreningar driver butiker och föreningshus. Lokala föreningar startar by-mackar när de stora drivmedelsbolagen lägger ner. I bredbandutbyggnaden på landsbygden spelar ideella krafter en avgörande roll. Det är vanligt med ideella föreningar på landsbygden och i glesbygd, vanligare än i städerna. Folkbildningstraditionen är också starkare på landsbygden och visar sig i att människor deltar i fler studiecirklar än i städerna. Servicefrågorna på landsbygd och glesbygd bör ses i ett större sammanhang. Glesbygden erbjuder miljöer som ger goda förutsättningar för företagande i olika branscher. En är besöksnäringen som växer snabbt och bidrar till sysselsättning i hela landet. Utländska besökare spenderar betydande belopp i och omsättningen i besöksnäringen har ökat stadigt . Sysselsättningen inom turism har vuxit betydligt snabbare än den totala sysselsättningen i . Exportvärdet av turismen (utländska besökares konsumtion i ) är högre än i flera andra viktiga exportnäringar. 9 Regional Tillväxt 2011 – en rapport om tillstånd och utveckling i FA-regioner Tillväxtanalys Rapport 2011:07. Även om logiintäkterna i absoluta tal är störst i storstadsregionerna så är turismens regionala betydelse, mätt i logiintäkter per capita, högre både i , på och i . För att den potential som finns i många glesbygder ska kunna tas tillvara behövs service som gör att företag kan bedriva verksamhet. Besöksnäringen förutsätter levande landsbygder och skärgårdar och bofast befolkning i arbetsför ålder. Attraktiviteten skulle försämras avsevärt utan en rimlig tillgång till kommersiell och offentlig service. På samma sätt försvåras förutsättningarna för företag i andra näringsgrenar, exempelvis tillverkningsindustrin, som spelar en större roll för sysselsättningen i glesbygd än vad fallet är för riket som helhet. Gleshet kan vara en tillgång. Så är fallet för besöksnäringen men även för andra verksamheter. Ett exempel är den biltestverksamhet som bedrivs i . Konkurrenskraft inom jordbruk, trädgård och skogsnäringar Svenskt jordbruk, trädgårdsnäring och livsmedelsproduktion har stor betydelse för sysselsättning och tillväxt i . Näringen svarar för över 240 000 arbetstillfällen. En aktiv produktion är också en viktig del i förvaltningen av landets naturresurser och en förutsättning för att nå flera miljökvalitetsmål. Den globala livsmedelsförsörjningen är en av de största utmaningarna i ett framtidsperspektiv. Svensk produktion har styrkefaktorer i företagens kompetens och kunnande, ett högt miljömedvetande och en ansvarsfull djurhållning samt goda resurser i mark och rent vatten. Hög spårbarhet i livsmedelskedjan och låg antibiotikaanvändning är faktorer som kan få ökande betydelse. Ett förändrat klimat kan innebära fördelar för livsmedelsproduktionen i Sverige.10 Framtidsutsikterna för skogsnäringen bedöms vara goda. Globalt ökar efterfrågan på skogsråvara och skogsnäringen kommer att vara en viktig del av svenskt näringsliv och export även . 10 Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring, Delbetänkande av 2014:38. Skogsnäringen sysselsätter direkt 60 000 personer och med underleverantörer cirka 200 000 personer i . Efterfrågan på biobränslen har ökat betydligt under en lång följd av år och näringen har en stor potential att bidra till en fossilfri fordonsflotta. På många håll pågår forsknings- och utvecklingsarbete för att ta fram nya produkter som kombinerar konsumenternas behov och hållbara råmaterial. Det gäller exempelvis inom textil, livsmedels- och läkemedelsmarknader. Fler spännande användningsområden kommer att öppna sig när man börjar förstå och utnyttja trä på nya sätt. Många framtida företag kan växa i eller komma ur den gröna sektorn och det är viktigt att ta tillvara den potential som finns inom detta område. Att få fler flyktingar att stanna i glesbygd Glesbygdskommunerna behöver inflyttning och en föryngring av befolkningens sammansättning, annars kommer försörjningsbördan för de kvarvarande invånarna att bli mycket tung. En inflyttning äger också rum, främst som en följd av ”livsstilsinvandring” från och samt invandring av flyktingar. De stora kommunerna tar i absoluta tal emot flest flyktingar. Men i relation till folkmängden blir bilden en annan. Då är det små glesbygdskommuner, oftast i norra , som tar emot flest flyktingar. Glesbygdskommunerna tar emot så många flyktingar per invånare som storstäder, större städer, förorter och pendlingskommuner. Många av glesbygdskommunerna har hög utflyttning och därmed goda möjligheter att erbjuda boende. När de nyanlända har lärt sig språket finns det ofta inte jobb i glesbygdskommuner och i stället krävs att de flyttar till större kommuner med bättre arbetsmarknad. Av de som fick uppehållstillstånd 2005 bodde, , kvar i samma kommun som de bosatte sig i 2005. Av de som bosatte sig i en glesbygdskommun bodde endast var tredje kvar.11 Mångfalden ökar på landsbygden Att den svenska landsbygden har blivit mer präglad av migration och mångfald kan utgöra en viktig grund för internationella kontakter och utbyten med omvärlden, som stärker landsbygden. –ökade mångfalden på landsbygden. av den utrikes födda befolkningen på landsbygden bestod 1998 av personer födda i de nordiska länderna, främst personer från . hade denna andel minskat till mindre än hälften. I stället har personer från andra europeiska länder ökat, i synnerhet personer födda i . Även andelen personer födda i (främst födda i ) och (främst födda i ) har ökat . En av de tendenser som har bidragit till ökningen av den utrikes födda befolkningen på landsbygden har att göra med giftermål med svenska män. av den utrikes födda befolkningen i städerna hade 2008 en partner som var född i . Denna andel var ungefär lika stor bland kvinnor som bland män. På landsbygden hade emellertid av den utrikes födda befolkningen en svensk man som partner. Det är i synnerhet kvinnor födda i respektive som lever tillsammans med svenska män.12 Från deltidsboende till inflyttare Många människor har fritidshus. har de gått i arv i generationer. Möjligheterna att tillbringa i ett andra hem ökar i takt med att betydelsen av en fysisk arbetsplats minskar. Att människor blir allt äldre och är friska högre upp i åldrarna påverkar i samma riktning. 11Artikeln ”Glesbygden – första stopp för flyktingar” i SCB:s tidskrift 4/2011 SCB. 12Globala landsbygder, nyhetsbrev nr , , . Internet och mobiltelefoni gör dessutom att människor kan hålla täta kontakter med omvärlden, förutsatt att de elektroniska kommunikationerna fungerar. Vissa forskare menar även att globaliseringen har skapat ett intresse för det lokala i en annars snabbt föränderlig värld. Relationen till fritidsbostaden är ofta mycket mer långvarig än till platsen där man är mantalsskriven. Fritidsbostaden har ofta funnits i familjen , en plats som många människor återvänder till under hela livet. Möjligheten att använda en fritidsbostad har förbättrats för många hushåll. Utvecklingen är dock inte densamma över hela landet. Det pågår en polarisering av fritidsboendet där vissa attraktiva områden upplever ett allt större intresse som tar sig uttryck i höga fastighetspriser medan andra områden nästan tycks försvinna från fritidshuskartan.13 I finns 2 556 551 småhus varav 575 781 inte har folkbokförd befolkning. Det är av småhusen. Områden med många ”second homes” finns där befolkningskoncentrationen är hög, till exempel kring storstäderna. Genom att använda Tillväxtanalys tillgänglighetsindex och utgå från de fem olika områdeskategorierna blir det ändå tydligt att det är de perifert belägna områdena som har de högsta andelarna ”second homes” i förhållande till småhusstocken. De kommuner i som har högst andel ”second homes” i förhållande till antalet småhus med permanent boende är kustkommuner och kommuner som är utpräglade vintersportorter. Cirka tre av tio delårsboende har sitt andra hem i samma kommun som där de bor permanent. Ungefär lika stor andel har sin permanentbostad i samma län men inte i samma kommun som sitt andra hem. Ytterligare tre av tio permanentbor vare sig i samma kommun eller i samma län som där de har sitt andra hem, men väl i samma land.14 13Delårsboende som resurs för tillväxt och utveckling i norra – kulturgeografisk arbetsrapport , . 14Rural Housing – Landsbygdsboende i , och , Tillväxtanalys Rapport 2012:05. Av de kommuner som har de högsta andelarna delårsboende med folkbokföringsadressen i annat land ligger fem i . Ett allt mobilare samhälle har inneburit att den tidigare så tydliga uppdelningen mellan den permanenta bostaden och fritidshuset blivit allt mer flytande. På samma sätt har gränsen mellan arbete och fritidsaktiviteter blivit mer otydlig. är det därför kanske mer befogat att prata i termer av ett första respektive andra boende. Uttryck som helårsboende och delårsboende blir vanligare, medan ”sommarstuga” eller ”sportstuga” blir allt mindre relevant. De som redan bor en del av sin tid i en annan kommun har på något sätt etablerat sig där och fått relationer till sin omgivning. Delårsboende efterfrågar service i form av dagligvaruhandel men också andra typer av tjänster som t.ex. hantverkstjänster. De kan också ses som potentiella inflyttare. Med god tillgänglighet till service och infrastruktur minskar trösklarna. 3.4Attraktiva miljöer – service en beståndsdel Attraktionskraft är en nyckelfaktor för tillväxt och utveckling. Boendet och boendemiljön är en viktig del av attraktionskraf- ten, men vardagen måste också fungera. Attraktionskraften är i stor utsträckning en fråga för den lokala nivån, men det regionala sammanhanget är betydelsefullt. För att miljöer ska vara attraktiva att bo och driva företag i behövs fungerande infrastruktur, vägar och elektroniska kommunikationer, kommersiell och offentlig service, god boendemiljö och utbildningsmöjligheter. Det behövs arbete för människor och arbetskraft för företag. En positiv anda som välkomnar företag och nya människor är också något som påverkar var människor vill leva och verka. Det måste finnas platser där människor möts och har ett fungerande socialt liv trots att avstånden är stora. Att det finns goda utvecklingsmöjligheter på landsbygden och även i glesbygd visar sig i lokala lösningar som växer fram. visar befolkningsutvecklingen att det verkligen behövs samverkan mellan människor och olika aktörer. Alla regioner är beroende av inflyttning för att behålla sin folkmängd. Men de inflyttade behöver också jobb. Inflyttning kan föra med sig nya företag och det är tydligt inom besöksnäringen. Om gles- och landsbygder ska locka fler unga att bo kvar eller återvända och få fler av de invandrade flyktingarna att stanna kvar behövs arbetstillfällen. Det är en nyckelfråga. gles- och landsbygder behöver tillgänglighet till service men också nya och växande företag. 4Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service Utredningens iakttagelser och bedömningar: Lanthandeln har en viktig roll för tillgängligheten till service för människor och företag men har också en social funktion som en mötesplats i bygden. En lanthandel i glesbygd kan se ut på många olika sätt, ha varierande ägarformer och omfattning på verksamheten. Försäljningsställen för dagligvaror samlar ofta flera typer av kommersiell service, som drivmedel, post- och apoteksombud, betaltjänster samt även spel och utlämning av systemvaror. Många butiker drivs med större eller mindre inslag av ideella krafter. Det har särskilt stor betydelse för servicen i glesbygd. I områden med låg och mycket låg tillgänglighet till tätorter finns totalt 382 dagligvarubutiker, varav 261 är försäljningsställen med koppling till ICA, , KF eller Menigo. Ett flertal butiker har för låg omsättning för att vara långsiktigt bärkraftiga. Många orter har numera bara en butik och avståndet till nästa butik kan vara långt. Därför får en ytterligare utglesning av butiksnätet konsekvenser i form av betydligt större avstånd. E-handeln ökar i glesbygden och i glesbefolkade regioner. I stället för att se e-handeln som ett hot mot den fysiska handeln kan näthandeln vändas till en fördel och bidra till lokal utveckling och ökad handel. Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service 4.1Lanthandeln är ett nav och en mötesplats Antalet dagligvarubutiker och drivmedelsstationer har minskat under en lång följd av år, vilket har försämrat servicen framför allt i glesbygd. Lanthandeln har en särskild betydelse i glesbebyggda områden genom att den ofta fungerar som ett nav för andra serviceslag, som post- och apoteksombud, spel, pakethantering, betaltjänster och olika typer av information. Försvinner butiken försvinner också annan service. Dessutom mister många människor en naturlig mötesplats. Strukturomvandlingen inom dagligvaruhandeln har medfört ett glesare serviceutbud och koncentration till färre och större butiker. Det gäller också i tätort och i tätortsnära lägen, där många handlare har lagt ned sin verksamhet. Effekterna när en lanthandel i glesbygd avvecklas blir ofta större än när butiken i ett tätortsområde upphör. Det beror på att befolkningen är gles och avstånden stora redan innan förändringen. En butiksnedläggelse i glesbygd medför ofta en betydande förlängning av avståndet till närmaste serviceställe. Lanthandelsbutikerna erbjuder i regel flera typer av service. Det är viktigt för att locka fler kunder men även för att verksamheten ska ha ”fler ben att stå på” och därmed bli mindre sårbar. Många lanthandelsbutiker har en årlig omsättning om 2–vilket är alldeles för lite för en långsiktig överlevnad. Sådana omsättningsnivåer innebär att butikerna och deras ägare lever i en ekonomiskt mycket osäker tillvaro. Ett stort antal handlare tar inte ut en rimlig lön och avstår från att betala in tjänstepensionspremier. Många är tveksamma till om deras butik kommer att leva vidare . Men att sälja butiken är svårt då lönsamheten inte är tillräcklig för att en ny ägare ska klara av överlåtelsen. blir lösningen att ortsbor bildar en ekonomisk förening eller ett aktiebolag. De tar då över butiken och driver den delvis med ideella krafter. ICA, KF och vittnar samstämmigt om att många butiker på landsbygd och i glesbygd hotas av nedläggning inom ett fåtal år. Trots att regeringen utökat stöden till kommersiell service finns bland länsstyrelser och andra regionala Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service aktörer en oro för en kommande nedläggningsvåg. Att mer medel har beviljats har dock bidragit till att sakta in den negativa trenden. När landsbygdsbutiker stänger beror det i de flesta fall på ett för litet befolkningsunderlag. Ofta föregås en stängning av butiken av ett eller flera försök att starta den på nytt. En butiksnedläggelse förefaller vara en lång process snarare än en förhastad bedömning av framtidsutsikterna. Två samhällsförändringar ligger bakom många butiksnedläggningar.