sou · H3B375 · 2015-09-02 00:00:00 — Omfördelningen innebär en förändring om av verksamhetsanslaget ska flyttas till förvaltningsanslaget vilket inte är någon dramatisk förändring. Det bör ske omgående när betänkandet är färdigbehandlat. 8.2Andra myndigheters samverkan med Rymdstyrelsen bör inte motivera ökade anslag är beroende av en fungerande sekretariatsfunktion Den samverkan som sker är å ena sidan väsentligt mer än vad som skedde men å andra sidan mer begränsad i omfattning jämfört med vad som föreslogs av de nio myndigheterna 2010. Det förefaller som att samverkan är otydligt formulerad och otillräckligt finansierad. Vår bedömning är att sekretariatsfunktionen är central. Om den flyttas från en av användarmyndigheterna till en oberoende part, Rymdstyrelsen, kan samverkan bli tydligare. Finansiering av sekretariatsfunktionen är en del av den omfördelning som föreslås mellan Rymdstyrelsens anslag. Rymdstyrelsens medel för att tillgängliggöra Copernicusdata ligger utanför samverkan och bör finansieras från Rymdstyrelsens verksamhetsanslag. Betydelsen av att data från och signaler från omvandlas till produkter och tjänster av europeiska företag är central. Data och signaler är öppna för all världens utvecklare och det vore negativt för europeiska användare att bli beroende av amerikanska och asiatiska företag för att använda de egna rymdsystemen. Det ökade ansvaret för Rymdstyrelsen, att tillgängliggöra rymdsystemen för utvecklare, kommer säkert att leda till vissa förändringar jämfört med dagens verksamhet. Vår bedömning är att det inte behöver bli dramatiska förändringar på kort sikt. På lite visar exemplen från och att det kan leda till positiva effekter för rymdverksamheten. 8.2.2Samverkan mellan alla forskningsfinansiärer bedöms kunna bedrivas inom ramen för löpande verksamhet Samverkan mellan forskningsfinansiärerna bör leda till ökad effektivitet och gynna svensk forskning. Det är utredningens uppfattning att föreslagen samverkan är av sådan karaktär att den kan och bör finansieras inom respektive myndighet. 8.2.3Användarmyndigheternas samverkan med Rymdstyrelsen bör leda till ökad effektivitet De olika användarmyndigheterna samverkar . Att Rymdstyrelsen får en mera central roll bör inte leda till merarbete för användarmyndigheterna. Tvärtom är det vår uppfattning att det leder till ökad effektivitet genom mer fokuserat arbete för användarmyndigheterna som Rymdstyrelsen kan realisera synergier av liknande insatser för flera användare. 8.3Potentialen för ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt är hög Föreslagen rymdstrategi betonar behovet av mer samverkan för bättre helhetssyn i syfte att öka den omedelbara nyttan för samhället. Denna syn delas av som också gett uttryck för risken att inte ska förmå att kapitalisera på gjorda investeringar i satellitnavigering och jordobservation.1 Således är potentialen hög om vi i kan dra nytta av möjligheterna genom att ge både samhällsfunktioner och entreprenörer rätt förutsättningar att exploatera rymdsystemen. Rymdstyrelsens föreslagna roll som expertmyndighet kommer att påverka dagens verksamhet. Med en tydligare helhetssyn och med fokus på ökad nytta för samhället i stort kommer fler aspekter än forskningsresultat och nyttan för industrin att behöva värderas. Det bör leda till något förändrad fördelning av myndighetens verksamhetsanslag. För det andra innebär föreslagen omfördelning mel- 1 Möte med på i , . lan verksamhets- och förvaltningsanslaget en något reducerad budget initialt. Med en konsekvent och målinriktad policy för medverkan i internationella projekt där industrin utvecklas i enlighet med användarbehoven finns goda möjligheter till fortsatt god utveckling för de svenska rymdföretagen. Även nya företag kan inom visa nischer etablera sig på den internationella rymdmarknaden. Med ökade satsningar på tillämpningar och användning av rymddata tillkommer en potential för existerande och nya aktörer, stora som små. Här har goda möjligheter att utnyttja potentialen för tillväxt. En särskild utredare ska föreslå en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet. Strategin ska syfta till att utveckla möjligheterna till att använda rymdverksamheten som en strategisk tillgång för att möta samhällets behov och stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Utredaren ska utifrån den nationella och internationella utvecklingen och med hänsyn till internationella normer och regleringar bl.a. analysera utvecklingspotential inom berörda politik- och samhällsområden med avseende på samhällets nytta och säkerhet, föreslå hur det statligt ägda som är en central del av svensk rymdverksamhet ytterligare kan bidra som en viktig del, när så är lämpligt, i den nya svenska rymdstrategin, analysera om statens rymdåtagande är fördelat på bästa möjliga sätt, och föreslå en sammanhållen och långsiktig nationell strategi, inklusive strategiska mål, prioriteringar och uppföljningsprocess, för svensk rymdverksamhet som tar hänsyn till civila, militära och kommersiella intressen och som beaktar synergierna mellan dessa. Förslag till prioriteringar, mål och åtgärder ska rymmas inom de ekonomiska ramar som har beslutats för rymdverksamheten. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att föreslå en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet Svensk rymdverksamhet var senast föremål för belysning genom utredningen Den svenska rymdverksamheten (SOU 1995:78). Då identifierades långsiktiga trender och omvärldsförändringar av betydelse för den svenska rymdverksamheten och rymdteknikens användning i och för avvägningar för svensk rymdverksamhet. har aktörer inom svensk rymdverksamhet alltmer frekvent efterfrågat en svensk rymdstrategi i syfte att med en helhetssyn bl.a. tydliggöra samhällsnytta och prioriteringar, nå synergier, underlätta fokuserade satsningar och öka den långsiktiga förutsägbarheten av statens investeringar i svensk rymdverksamhet. Regeringen har i propositionen Forskning och innovation framhållit att den ökade betydelsen av rymdverksamhet inom många samhällsområden innebär att en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet är motiverad (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151). I Rymdstyrelsens strategi 2010 konstaterades att rymdverksamhet omfattar allt fler områden och att infrastrukturen i rymden får allt större betydelse för samhället. Internationellt samarbete är en förutsättning för att ska kunna möta de utmaningar som rymden erbjuder men blir också allt viktigare för att svenska företag och forskare ska kunna positionera sig i den internationella konkurrensen. Trots att Rymdstyrelsens stöd för teknikutveckling har ökat , vilket i sig har lett till att fler små företag i absoluta tal har etablerats inom rymdsektorn jämfört med tidigare, tyder tillgänglig information på att den svenska industrins totala omsättning inte har ökat nämnvärt . I slås det bl.a. fast att EU ska säkerställa ett oberoende europeiskt tillträde till rymden och att rymdpolitiken ska, när så är lämpligt, dra nytta av synergier genom rymdtjänsters dubbla användningsområden. presenterade företrädare för myndigheter, företag, institut samt universitet och högskolor inom den svenska rymdsektorn gemensamt den s.k. rymdagendan, Fördel Rymd. Där formuleras rekommendationer när det gäller rymdteknikens användning. Enligt rymdverksamhet – en strategisk tillgång? (RiR 2013:1) utnyttjas inte svensk rymdverk- samhet som en strategisk tillgång. Bristen på helhetssyn gör enligt att den fulla potentialen hos rymdverksamheten inte utnyttjas. Regeringen har i en skrivelse om till (skr. 2012/13:145) bedömt att en utredning ska ta fram ett brett förankrat förslag till en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet. Ett helhetsperspektiv på svensk rymdverksamhet En sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet bör bygga på en helhetssyn på verksamheten och säkerställa att den utnyttjas som en strategisk tillgång för . Syftet med en sådan strategi är att vidareutveckla och öka användningen av svenska rymdtillgångar för att uppnå strategisk nytta för såväl svensk rymdverksamhet, inkluderande svensk rymdindustri, som forskning och utveckling samt för berörda samhällsfunktioner. Rymdverksamheten är betydelsefull för att generera viktig kunskap och möjliggöra tjänster inom många samhällssektorer. Regering, myndigheter och icke-statliga aktörer formulerar mål och agerar med sinsemellan olika helhetssyner, vilket medför att offentliga och privata intressen möter olika målbilder för rymdverksamheten. Det finns dock ingen övergripande nationell rymdstrategi som knyter samman politik, behov och potential när det gäller rymdverksamheten inom samtliga berörda politik- och samhällsområden. föreslå en sammanhållen och långsiktig nationell strategi, inklusive strategiska mål, prioriteringar och uppföljningsprocess, för svensk rymdverksamhet som tar hänsyn till civila, militära och kommersiella intressen och som beaktar synergierna mellan dessa. Utredarens uppdrag innefattar att analysera om statens rymdåtagande är fördelat på bästa möjliga sätt. Förslaget ska tas fram med hänsyn till omfattningen av statens anslag för rymdverksamheten till Rymdstyrelsen, de program som deltar i inom den och (/Agreement) i fråga om Space Center. Förslag till prioriteringar ska ta hänsyn till att myndigheter inte ska bedriva kommersiell affärsverksamhet. SSC kan utgöra ett verktyg för att effektivt förverkliga den strategi som utredaren föreslår i de fall där så är lämpligt. Möjligheter och begränsningar för utrikes- och säkerhetspolitik samt försvaret ska särskilt beaktas. Strategiska mål och prioriteringar för Det ökande behovet hos allt fler offentliga och privata aktörer av att utnyttja rymden har lett till att den strategiska betydelsen av rymdverksamheten har ökat. Rymdverksamhetens betydelse ökar för exempelvis kommunikationer, navigering, väderprognoser, miljö- och klimatövervakning och lokalisering av råvaruresurser. Utveckling av möjligheter till kommersiell bemannad rymdfart pågår internationellt. Möjligheterna att utnyttja rymdinfrastruktur för utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska ändamål gör det intressant för allt fler stater och för t.ex. EU att utveckla sina förmågor i detta avseende. Sammantaget har utvecklingen också inneburit att mängden aktiva rymdfarkoster och uttjänta eller förlorade delar till sådana farkoster i bana runt jorden är mycket stor och innebär ökade risker för kollisioner. Merparten av de möjligheter och utmaningar som rymden erbjuder kan inte hanteras av enskilda stater. Huvuddelen av rymdverksamhet behöver därför bedrivas i samverkan med andra länder och internationella organisationer. Investeringar i rymdverksamheten sker ofta i mycket långsiktiga projekt med hög risk men med potentiella spridningseffekter även på andra områden än de först avsedda. Sammantaget förstärker detta vikten av att identifiera vilka strategiskt betydelsefulla behov och möjligheter svensk rymdverksamhet har. Utredaren ska därför utifrån den nationella och internationella utvecklingen och med hänsyn till internationella normer och regleringar analysera utvecklingspotential inom olika politik- och samhällsområden från ett svenskt och internationellt perspektiv när det gäller samhällets nytta och säkerhet, beskriva det sammantagna behovet av rymdtjänster och hur dessa kan utvecklas genom såväl nationellt som internationellt samarbete, analysera vilka frågeställningar som är aktuella i ett internationellt perspektiv, hur kan förhålla sig till dessa och vilka frågor bör fokusera på i det internationella samarbetet, analysera förutsättningarna för och möjligheterna att öka användningen av svenska rymdtillgångar för att uppnå strategisk nytta för såväl svensk rymdverksamhet, inkluderande svensk rymdindustri, som forskning och utveckling samt för berörda samhällsfunktioner, analysera konsekvenserna för av deltagandet i det europeiska bärraketsprogrammet och bedöma framtida svenska ställningstaganden för europeiskt oberoende tillträde till rymden, och utifrån sina slutsatser föreslå strategiska mål och prioriteringar för svensk rymdverksamhet. Hur kan den svenska konkurrenskraften på rymdområdet stärkas? De senaste årens ekonomiska oro, inte minst i , har krävt hårda prioriteringar av investeringarna i många länders rymdverksamhet. Detta har medfört att konkurrensen mellan olika rymdländer har blivit mer påtaglig i fråga om utvecklingen av produkter och tjänster. ökar konkurrensen om det tillgängliga utrymmet för satelliter i rymden. Rymdverksamhet är i hög grad internationell. Ökad konkurrens inom och nya förutsättningar för rymdverksamheten har därför återverkningar på både offentligt och privat finansierad svensk rymdverksamhet. Rymden och rymdbaserad förmågas betydelse för staters utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik leder också till frågor när det gäller sekretess och säkerhet. Det gäller för nationella säkerhetsintressen men även vid internationella samarbeten eftersom de är beroende av deltagarnas förtroende för varandra. Sammantaget finns det ett behov av en helhetssyn för att anpassa och förtydliga den svenska politiska inriktningen efter de nya förutsättningarna. identifiera och analysera svenska styrkor och svagheter inom rymdområdet, och föreslå åtgärder utifrån samhällets nytta och säkerhet för att långsiktigt förstärka den svenska konkurrenskraften på rymdområdet när det gäller kompetensförsörjning, forskning, teknik- och tjänsteutveckling och kommersiell verksamhet. Är organisationsstrukturen hos svensk rymdverksamhet ändamålsenlig? Svensk rymdverksamhet hanteras och genomförs inom flera politik- och samhällsområden, och infrastrukturen i rymden får fler användningsområden. Det finns civila, militära och kommersiella intressen. När det gäller statlig förvaltning kommer detta bl.a. till uttryck i att ansvaret för rymdrelaterade frågor är fördelat mellan flera statliga myndigheter och företag men utan övergripande samordning med stöd i specifika mål och utan en sammanhållen strategi. Samarbetet i den europeiska rymdorganisationen (, ), och i ökande utsträckning EU, är centralt för svensk rymdverksamhet och för behovet av att utveckla synergier mellan rymdbaserade tjänster och andra områden såväl när det gäller utnyttjande av dessa som vid forskning och utveckling. deltar även i bl.a. den europiska vädersatellitorganisationen (, EUMETSAT). De satsningar som gör i dessa samarbeten har stor betydelse för svenska myndigheter och företag inom relevanta områden och för samlade förmåga. Även om det finns en relativt stor global kommersiell rymdverksamhet, inte minst för kommunikation och mediedistribution, är rymdmarknaden genom sin starka anknytning till nationella politiska intressen beroende av institutionell finansiering. framhåller i sin rapport att det finns svårigheter för privata investerare att värdera innehåll och risk i rymdprojekt och att det gör det särskilt svårt för små och medelstora rymdföretag att få tillgång till riskkapital. Sammantaget innebär det att det finns en risk för fragmentisering och underutnyttjad potential i svensk rymdverksamhet när det gäller hela kedjan från kunskapsutveckling till kommersialisering och förverkligad samhällsnytta. En viktig utgångspunkt för utredaren bör därför vara att det ska finnas goda förutsättningar för innovation inom svenska rymdföretag. Det finansiella stödet till svenska rymdföretag bör ske på bästa möjliga sätt. Vidare bör en analys göras av huruvida alternativa eller kompletterande organisationsstrukturer kan stärka svensk rymdindustri. Det finns behov av att med en övergripande helhetssyn som utgår från svenska samhälleliga, industriella och kommersiella, vetenskapliga, utrikespolitiska, säkerhetspolitiska och försvarspolitiska intressen analysera organisationsstrukturen hos svensk offentlig rymdverksamhet. Fokus bör ligga på hur nyttan för de olika samhällssektorerna kan utvecklas genom att öka användningen av svenska rymdtillgångar. Analysen bör göras med hänsynstagande till de internationella samarbetsformer som står till buds. () utgör en central del av svensk rymdverksamhet och bör, när så är lämpligt, användas som ett verktyg för att genomföra en nationell rymdstrategi. Utredaren ska därför utifrån en helhetssyn enligt beskrivningen ovan analysera vilka villkor som präglar rymdindustrins möjligheter att finna finansiering och föreslå hur de åtgärder som bidrar till att svensk rymdindustris potential för tillväxt och konkurrenskraft kan utnyttjas fullt ut kan bli mer effektiva, föreslå åtgärder för hur det finansiella stödet till svenska rymdföretag kan bidra på bästa möjliga sätt och analysera huruvida alternativa eller kompletterande organisationsstrukturer kan stärka innovationskraften inom svensk rymdindustri, analysera hur SSC ytterligare, när så är lämpligt, kan användas som ett verktyg för att genomföra den nya svenska rymdstrategin, vilket inte primärt omfattar en översyn av ägar- och organisationsförhållanden i fråga om SSC:s verksamhet, analysera och föreslå förändringar av organisationsstrukturen hos svensk offentlig rymdverksamhet, och lämna förslag på hur ansvar och befogenheter inom svensk offentlig rymdverksamhet bör fördelas. Utredaren ska redovisa de ekonomiska, verksamhetsmässiga och personella konsekvenserna av sina förslag. Utredaren ska enligt vad som framgår av 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) redovisa konsekvenserna av sina förslag. Utredarens förslag till prioriteringar, mål och åtgärder ska rymmas inom de ekonomiska ramar som har beslutats för rymdverksamheten. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med universitet och högskolor, övriga berörda myndigheter och organisationer samt företag. Utredaren ska föra en dialog med arbetsmarknadens parter. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om en nationell rymdstrategi (U 2014:10) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en nationell rymdstrategi (dir. 2014:57). Enligt utredningens direktiv ska uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Rymdstyrelsen har låtit utvärdera den verksamhet man finansierar genom olika utlysningar och andra samarbeten. Utvärderingarna har skett på myndighetens initiativ. Resultaten har använts i både myndighetens strategiska planering och det operativa arbetet. Rymdstyrelsen har vid sidan om årsredovisningen enbart ett återkommande särskilt uppdrag. Uppdraget har funnits i regleringsbrevet och avser en särskild redovisning av vissa uppgifter när det gäller företag med verksamhet som anknyter till rymdområdet. Redovisningen som lämnas ska innehålla uppgifter om antal verksamma företag, företagens totala omsättning, andel av omsättningen som är relaterad till rymdområdet, teknik- och uppdragstyper, fördelningen mellan försäljning till institutionella och kommersiella kunder samt antal anställda kvinnor och män och deras utbildningsnivå. I tillägg till den årliga särskilda redovisningen gällande företag har Rymdstyrelsen låtit göra de utvärderingar och granskningar som presenteras i tabell 1 på nästa sida. Kort beskrivning av utvalda forskningsprojekt inom Forskning är inspirerande och varje ny insikt och kunskap är en källa till nya frågeställningar. Rymdforskningen blickar ut från vår planet med frågor om hur stjärnor, galaxer, jorden och vårt solsystem bildades, var i universum vi befinner oss, vart är vi på väg och om det finns liv på andra planeter. Forskarna som observerar jorden från rymden kompletterar bilden med kunskap om hur jorden fungerar och förändras. ESA:s vetenkapsprogram utgör den enskilt största källan till möjligheter för svenska forskare att delta i stora avancerade rymdforskningsprojekt. I denna bilaga beskrivs kortfattat ESA:s forskningsprojekt och några få utvalda projekt. Bilagan beskriver också kort ESA:s forskningsprogram inom jordobservation. Svenska forskare deltar också i andra internationella samarbeten, exempelvis amerikanska, ryska och japanska satellitprojekt. Detta därför att projekten passar de svenska forskargrupperna. Forskare bereds möjlighet att delta för att de står för hög vetenskaplig kvalitet. Det finns också svenskledda internationella projekt som t.ex. som har instrument för både astronomi- och atmosfärsforskning. Det finns flera exempel på internationella projekt med svenskt deltagande. Ett är den ryska satellitdetektorn som skickades upp 2006 för att mäta kosmisk strålning. Forskare från KTH deltog med instrument som var avgörande för att kunna gallra fram de intressanta partiklarna från en dominerande bakgrund av ointressanta partiklar. Denna bilaga har fokus på vetenskapliga projekt i ESA-sam- arbetet, inom det obligatoriska forskningsprogrammet respektive tillvalsprogrammen för jordobservation. ESA:s vetenskapsprogram är en strategisk tillgång för . Det säkerställer ett tekniskt kunnande och ett visst tekniskt oberoende. bidrar det till forskare av högsta internationella kvalitet i genom stora och avancerade projekt som varje enskilt land inte kan genomföra på egen hand. har ett långsiktigt synsätt på hur forskningen ska bedrivas baserat på vetenskapliga utmaningar och prioriteringar, tillgängliga resurser och tekniska utmaningar och framtida konkurrenskraft för europeisk industri. Satellitprojekten kan grupperas i fyra olika forskningsområden: solen för att bättre förstå klimatet på jorden och hur magnetfältet runt jorden skyddar mot strålningen i universum planeterna i solsystemet för att förstå vår egen planet och hur planeterna hänger ihop som ett led i att förstå hur universum hänger ihop bakgrundsstrålningen för att förstå hur universum bildades och vart det är på väg universum som ett forskningslaboratorium för att förstå grundläggande fysik ner på kvantnivå. I tabell 1 redovisas de flesta av ESA:s vetenskapliga satellitprojekt med uppsändningsår inom parantes och fet stil på de projekten som beskrivs översiktligt i denna bilaga. finansierar själva satelliten och uppsändingen genom det obligatoriska vetenskapsprogrammet. Medlemsländerna bidrar därtill med instrumentering och omhändertagandet av data, dvs. Satelliterna upphandlas av i konkurrens och svensk industri är framgångsrika genom att vinna kontrakt i förväntad omfattning. Valet av forskningsinnehåll är en lång process men i korthet baseras det huvudsakligen på vetenskaplig kvalitet. Svenska forskargrupper deltar på något sätt i flertalet av projekten beroende på vilka discipliner som är aktuella. Sammantaget deltar svenska forskargrupper i större omfattning än vår storlek som medlemsland. I det följande ges några exempel på enskilda projekt och det svenska forskningsdeltagandet. Small Missions for in Technology, SMART-1 ESA:s första demonstration av tekniker för ”deep space” var en liten satellit som använde elektrisk framdrivning för en resa till månen. Resan tog 16 månader och avslutades med att sonden flög in i månen. Sonden var lastad med ett större antal miniatyriserade instrument. SMART-1 byggdes på dåvarande Rymdbolaget i inom den verksamhetsdel som är såld till OHB . Framgångarna med SMART-1 har bidragit till att dagens OHB har en position som resurs för elektrisk framdrivning och styrning av satelliter. Syftet med projektet är att lära mer om kometers beskaffenhet och beståndsdelar. Projektet beslutades av ESA:s vetenskapliga programkommitté 1993 och sändes upp med en Ariane-raket 2004 vil- ket illustrerar långsiktigheten i varje enskilt projekt. konstruerades, utvecklades nya tekniker och byggdes sonden och alla dess instrument, inklusive den landare som placerades på kometen . Efter uppsändning, initiering av sonden och tester att allting fungerade försattes satelliten vila som följde på uppsändningen fram till dess sonden var framme vid kometen. Transporten kan liknas vid en passiv transport där slungades ut i vidare banor med hjälp av gravitationen från Jorden och Mars. nådde fram till kometen 67P/Churyumov- Gerasimenko .