sou · H3B393 · 2015-11-03 00:00:00 — Figur 7.21 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna inom kommunens fritidshem som kommer från lokalkostnad och övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=104) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Inom den kommunalt bedrivna verksamheten för grundsärskolor finns en viss spridning i andelen ingående skatt mellan olika kom- muner men kostnadsstrukturen visar inga större skillnader mellan kommuntyperna. Andelen personalkostnader av de totala kost- naderna exklusive skatt är lägst i storstadskommunerna (75 pro- cent) och som högst i täta kommuner (). Andelen lokal- kostnader är högst i storstadskommuner (). Genom- snittet för övriga kommuntyper är . Landsbygds- kommuner har högst andel övriga kostnader () och täta kommuner lägst andel (), se figur 7.22. Figur 7.22 Andel av de totala kostnaderna exklusive skatt inom kommunens grundsärskola som utgörs av personalkostnader, lokalkostnad respektive övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=155) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Täta kommuner är den grupp med lägst andel ingående skatt av de totala kostnaderna: mot storstadskommunernas 4,9 pro- cent som är högst. Andelen som kommer från lokalkostnad såväl som från övriga kostnader är något högre för storstadskom- munerna än för täta kommuner, medan landsbygdskommuner har något högre andel som avser övriga kostnader, se figur 7.23. Figur 7.23 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna inom kommunens grundsärskola som kommer från lokalkostnad och övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=155) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Privata utförare med verksamhet inom grundskola och grundsärskola För de 13 privata utförare med grundskoleverksamhet som ingår i undersökningen, ligger andelen ingående skatt på mellan 3,8–7,6 pro- cent av de totala kostnaderna, se figur 7.24. Fyra privata utförare bedriver enbart grundskoleverksamhet (dock ingår i vissa fall fritidshem och förskoleklass). Dessa privata utförare är relativt små med mellan 8–23 anställda och har olika sammansättning med avseende på årskurser samt bedriver sin verksamhet i olika kommuntyper. Två av de privata utförarna har en andel ingående skatt på , vilket gör att de är svåra att urskilja i figuren. För de fem privata utförare som helt eller delvis bedriver grund- särskola ligger andelen ingående skatt i den nedre delen av skalan. Två privata utförare med grundskola och särskola har en genom- snittlig andel på . I figuren särredovisas en grund- särskola som ingår i bolaget med verksamhet inom förskola, grundskola och grundsärskola (5,). skatt har en privat utförare som bedriver grundsärskola i kombination med särskilt boende och korttidsboende enligt lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade, LSS (3,). Några skolor ligger också lite högre bland annat en privat utförare som riktar sig mot högre årskurser i och ett lite större företag med verksamhet inom grundskola och gymnasieskola. De privata utförare som bedriver såväl grundskola som gymnasieskola är samtliga större bolag med mellan 200–2 000 anställda. Figur 7.24 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna hos privata utförare med grundskoleverksamhet utifrån storlek på verksamheten 2013 (n=13) Förskole/grund/grundsär Anm. Privat utförare som benämns Förskole/grund/grundsär bedriver förskola, grundskola och grundsärskola. Privat utförare som benämns bedriver endast grundskola, privat utförare som benämns /gy bedriver både grundskola och gymnasieskola, privat utförare som benämns /grundsär bedriver både grundskola och grundsärskola, privat utförare som benämns Grundsär m boende bedriver grundsärskola i kombination med särskilt boende och korttidsboende enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, privat utförare som benämns Grundsär bedriver grundsärskola. Källor: Inkomna uppgifter i samband med enkät till privata utförare, se bilaga 4. Precis som inom förskoleområdet befinner sig även de fristående grundskolorna som utredningen undersökt inom samma intervall som kommunernas verksamhet när det gäller andelen ingående skatt av de totala kostnaderna. Den genomsnittliga andelen in- gående skatt för de fyra privata utförare med endast grundskole- verksamhet är , vilket är något under snittet för den kommunalt bedriva grundskoleverksamheten. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för de privata utförare som bedriver både grundskola och gymnasieskola är , vilket ligger mellan snittet för den kommunalt bedrivna och gymnasie- skolan. Ingen av de privata utförarna med endast grundskola bedriver någon mervärdesskattepliktig försäljning av varor eller tjänster. De privata utförare som både erbjuder grund- och gymnasie- skola, bedriver samtliga mervärdesskattepliktig försäljning av varor eller tjänster, men omfattningen utgör dock mindre än en halv procent av omsättningen. Det handlar om salongsverksamhet kopplad till frisörutbildning inom gymnasieskolan, städtjänster, lunch och cafeteria samt uthyrning av lokal och personal. 7.5.6 Gymnasieskolor och gymnasiesärskolor Kommunernas verksamhet för delområdet gymnasieskolor har i genomsnitt en något högre andel ingående skatt än den som belöper på , , i stället för grundskoleverk- samhetens . Spridningen är också större med enstaka enheter som har en andel ingående skatt på upp emot . Gymnasieverksamheten kan dock se lite olika ut i olika kommuner. Vissa mindre kommuner tillhandahåller ingen gymnasieskola i egen regi, vissa har endast några platser för introduktionsprogram eller liknande medan många har ett större utbud av olika gymnasie- utbildningar. Man kan konstatera att de lite större kommunerna ligger mer samlade vad gäller andel ingående skatt. Kommunens genomsnittliga kostnader för gymnasiesärskolorna är liksom för grundsärskolorna relativt spridda. För de flesta ligger den genom- snittliga andelen under andelen för gymnasieskolorna och snittet är också lägre, mot gymnasieskolornas , men även här finns det kommuner som har en andel ingående skatt på , se figur 7.25. Figur 7.25 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna per kommun för gymnasieskola och gymnasiesärskola utifrån storlek på verksamheten 2013 (n=169) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. För kommunernas gymnasieskola skiljer sig andelen personal- kostnad av de totala kostnaderna exklusive skatt åt med några procentenheter. Även lokalkostnader och övriga kostnader varierar, där storstadskommunerna har en högre andel lokalkostnader: mot landsbygdskommunernas . Övriga kom- muntyper har en högre andel övriga kostnader: i genomsnitt för både landsbygdskommuner och täta kommuner mot för storstadskommunerna, se figur 7.26. Figur 7.26 Andel av de totala kostnaderna exklusive skatt inom kommunens gymnasieskola som utgörs av personalkostnader, lokalkostnad respektive övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=83) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna för gymnasieskola kommer i högre grad kommer från lokalkostnader i storstads- kommunerna, mot landsbygdskommunernas 2,7 pro- cent, och i högre grad från övriga kostnader inom övriga kom- muntyper, mot för storstadskommuner, se figur 7.27. Figur 7.27 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna inom kommunens gymnasieskola som kommer från lokalkostnader och övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=83) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Den kommungrupp som skiljer sig mest åt från övriga kommun- grupper när det gäller kommunalt bedriven gymnasiesärskola är täta kommuner. Inom kommungruppen var andelen personal- kostnader betydligt högre () än i storstadskommuner () och andelen övriga kostnader () lägre än för övriga kommuntyper (för landsbygdskommuner och för storstadskommuner) se figur 7.28. Figur 7.28 Andel av de totala kostnaderna exklusive skatt inom kommunens gymnasiesärskola som utgörs av personalkostnader, lokalkostnader respektive övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=86) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Spridningen mellan kommuner i andelen ingående skatt inom delområdet för gymnasiesärskolan är som framgår av figur 7.25 stor mellan olika kommuner. Det finns också stora skillnader i andelen ingående skatt mellan olika kommuntyper. Andel ingående skatt är för täta kommuner mot storstadskommunernas . Det är framför allt andelen ingående skatt som kan hänföras till övriga kostnader som skiljer sig från de två övriga kommuntyperna: mot för storstads- kommuner och för landsbygdskommuner, se figur 7.29. Figur 7.29 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna inom kommunens gymnasiesärskola som kommer från lokalkostnad och övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=86) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Privata utförare med verksamhet inom gymnasieskola och gymnasiesärskola För de privata utförare i utredningens undersökning som endast bedriver gymnasieskola beräknas andelen ingående skatt för fler- talet uppgå till mellan 6,3–8,, se figur 7.30. För en privat utförare beräknas dock andelen ingående skatt till och för en privat utförare som riktar sig till elever med särskilda behov beräknas andelen till . Verksamheterna har olika inrikt- ning, bl.a. media, industri och IT. Antalet anställda varierar från nio till knappt 300. Fem av de privata utförarna ingår i samma koncern. De privata utförarna som bedriver både grund- och gymnasieskola ligger i två fall något under flertalet utförare som bedriver enbart gymnasieverksamhet, medan en ligger något högre i andelen in- gående skatt. I utredningens underlag finns också redovisningar för två privata utförare som bedriver gymnasiesärskolor, av vilka den ena beräknas ha en ingående skatt på . För den andra beräknas andelen ingående skatt vara något lägre (4,) vilket kan förklaras av att den utföraren också bedriver särskilt boende och andra insatser i enlighet med LSS. Figur 7.30 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna hos privata utförare med gymnasieverksamhet utifrån storlek på verksamheten 2013 (n=14) Anm. Privat utförare som benämns /gy bedriver grundskola och gymnasieskola. Privat utförare som benämns Gy bedriver gymnasieskola, privat utförare som benämns Gysär bedriver gymnasie- särskola, privat utförare som benämna Gysär m boende bedriver gymnasiesärskola i kombination med särskilt boende och andra insatser enligt LSS. Källa: Inkomna uppgifter i samband med enkät till privata utförare, se bilaga 4. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för de privata utförare som endast driver gymnasieskolor och som ingår i utredningens undersökning beräknas uppgå till . Detta motsvarar genomsnittet för kommunernas gymnasieskola. Den verksamhet som avser gymnasieskola för elever i behov av särskilt stöd har dock en mindre andel ingående skatt jämfört med genomsnittet för kommunernas gymnasieskola och liknar mer den genomsnittliga andelen för kommunernas gymnasiesärskola. Av de privata utförarna med renodlad gymnasieverksamhet bedrev alla utom en mervärdesskattepliktig försäljning av tjänster. Som mest uppgår andelen till avseende ett företag som säljer också uppdragsutbildning, men där har gymnasieskolan sär- SOU 2015:93 Utbildning inom skolväsendet En annan utförare säljer busskort vilket uppgår till av omsättningen. I övrigt uppgår inte den mervärdes- skattepliktiga försäljningen av tjänster till . Det handlar om försäljning från skolcaféer, automater för godis och läsk samt tjänster kopplade till skolans utbildning som frisörs- tjänster m.m. Den genomsnittliga andelen ingående skatt inom området utbild- ning inom skolväsendet beräknas till baserat på kom- munernas kostnader. Snittet är sammanvägt utifrån genomsnittlig andel ingående skatt och totala kostnader per kommuntyp för kommuntyperna landsbygdskommuner, täta kommuner och stor- stadskommuner15. För de olika delområdena beräknas andelen ingående skatt uppgå till för förskola, för förskoleklass, för fritidshem, för grund- skola, för gymnasieskola, för grundsärskola samt för gymnasiesärskola. Med hänsyn till att enkätsvaren från privata utförare är relativt få går det inte att göra en statistiskt sett hållbar beräkning för dem utan de får indikera om de privata utförarna skiljer sig från verksamhet. En sammanvägd andel ingående skatt för privata utförare med renodlad verksamhet inom förskola, grund- skola och gymnasieskola beräknas till , dvs. 0,3 procent- enheter högre än genomsnittet för kommunernas pedagogiska verksamhet. Inom fristående förskola beräknas den genomsnittliga andelen ingående skatt uppgå till , inom fristående grundskola till och inom fristående gymnasieskola till . Inget av de tre delområdena skiljer sig i någon högre grad från kommunens verksamhet. Det finns också privata utförare med verksamhet inom flera delområden. En privat utförare med verksamhet inom förskola, grundskola och grundsärskola beräknas ha en andel ingående skatt på , varav särskoledelen har en andel på . Fyra privata utförare med verksamhet inom både grundskola och gymnasieskola har en genomsnittlig 15 Kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Två privata utförare med grundskola och särskola har en genomsnittlig andel på . En privat utförare med grundsärskola kombinerat med särskilt boende och korttidsboende enligt lagen om stöd och service till vissa funk- tionshindrade, LSS har en andel på . En privat utförare med gymnasiesärskola har en andel på och en privat utförare med gymnasiesärskola kombinerat med särskilt boende och andra insatser enligt LSS, har en andel på . Andelen ingående skatt för de undersökta privata utförarna ligger i stort sett inom samma intervall som kommunernas kostnad för verksamhet i egen regi. För de privata utförare som har skolor inriktade mot elever i behov av särskilt stöd kan dock den kostnad som beror på ingående skatt vara lägre, och mer i nivå med särskolorna, vilket kan kopplas till en relativt sett högre personalkostnad. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för olika del- områden i kommunalt bedrivenverksamhet inom utbildnings- området varierar som mest beräknat där förskola ligger lägst och gymnasieskola ligger högst. Skillnaden kan förklaras av högre andel personalkostnader (som i stort sett inte innehåller ingående skatt) inom förskolan och större andel övriga kostnader (som genererar större andel ingående skatt) inom gymnasieskolan. Det är således inte i första hand skillnader i kostnader för lokaler som är orsaken till skillnaderna i andelen ingående skatt för de olika delområdena utan övriga kostnader som varierar mer. Spridningen mellan kommunerna är generellt större inom mindre delområden och mindre i de stora delområdena såsom förskola, grundskola och gymnasieskola. För de flesta delområden är skillnaden i andelen ingående skatt inte större än någon procentenhet mellan de olika kommuntyperna. Skillnaden är störst för gymnasiesärskolan där det som mest skiljer mellan kommuntyperna. till de olika kom- muntyper som analyserats skiljer sig fördelningen av kostnaderna på olika kostnadsslag åt, då storstadskommunerna inom alla de under- sökta delområdena har större andel kostnader för lokaler 2013 än vad som är fallet i täta kommuner och landsbygdskommuner. Skillnaderna i den genomsnittliga andelen ingående skatt mellan olika kommuntyper som beror på lokalkostnader är i vissa fall mindre än de skillnader i ingående skatt som avser övriga kost- För och gymnasieskolan gör andelen övriga kostnader att andelen ingående skatt är högre i landsbygds- kommuner än storstadskommuner. Inom utbildningsområdet bedriver 13 av de 27 privata utförarna mervärdesskattepliktig försäljning av tjänster. I många fall handlar det om caféverksamhet, godisautomater eller annat som är kopplat till utbudet av utbildningar inom gymnasieskolan. Det rör sig också här i de flesta fall om en andel av omsättningen på och i två fall på av omsättningen. I ett fall har dock försäljningen varit så betydande att hela verksamheten har separerats från beräkningen. Utredningen konstaterar att det inom huvudområdet för utbild- ning finns tydliga skillnader i nivåer i andel ingående skatt mellan framför allt delområdet för förskola jämfört med delområdena för grundskola och gymnasieskola. Detta förhållande återspeglas i både den kommunalt bedriva verksamheten och den verksamhet som bedrivs av privata utförare. För de mindre delområdena är utfallen mer spridda. De genomsnittliga värdena och utfallet för de privata utförarna pekar mot att särskolorna har en lägre andel ingående skatt än motsvarande skolformer vilket väl kan stämma överens med ett större personalbehov i särskoleformerna. 8Sammantagna beräkningar av ingående skatt och avvikelser från nuvarande schablonnivå I avsnittet redogörs för den genomsnittliga nivån för andel ingående skatt som har beräknats för de fyra huvudområdena sjukvård, tandvård, social omsorg samt utbildning. Vidare ges en översikt av de avvikelser från nuvarande schablonnivå enligt huvudregeln som beräkningarna visar för de olika huvudområdena och delområden inom dessa. 8.1Genomsnittlig andel ingående skatt per huvudområde Den genomsnittliga andelen ingående skatt av de totala kostnaderna har beräknats till för tandvård, för utbildning, för sjukvård och för social omsorg, se figur 8.1. Det skiljer således mellan det huvudområde som har högst andel ingående skatt och det med lägst andel. Samtliga huvudområden har en andel ingående skatt som understiger schablonersättningen på . Sammantagna beräkningar av ingående skatt och … Figur 8.1 Andelen ingående skatt av totala kostnader i kommun- och landstingsdriven verksamhet uppdelat per huvudområde 2013 (n=258) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner och landsting 2013, SCB, enkät till kommuner och landsting. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för respektive huvud- område är sammanvägt till ett gemensamt snitt baserat på netto- kostnader. För social omsorg och utbildning har nettokostnaderna beräknats som bruttokostnad minus bruttointäkt. Den genom- snittliga andelen ingående skatt av de totala kostnaderna för kommunernas verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning är beräknad till . 8.2Genomsnittlig andel ingående skatt per delområde Huvudområdet för sjukvård innehåller fyra delområden. Det största delområdet är specialiserad somatisk vård med en beräknad andel ingående skatt av totala kostnader på . Övriga delområden inom sjukvården är primärvård med en andel ingående skatt på , specialiserad psykiatrisk vård med en andel på och ambulans- och sjuktransporter med en andel på Sammantagna beräkningar av ingående skatt och … För huvudområdet tandvård finns inga underliggande delområden. För huvudområdet social omsorg har följande andel ingående skatt per delområde beräknats: äldreomsorg , insatser till personer med funktionsnedsättning (ej LSS) 3,6 pro- cent, insatser inom ramen för LSS , missbruksvård för vuxna och barn- och ungdomsvård . För huvudområdet utbildning har följande delområden beräknats: för- skola , förskoleklass , fritidshem , grundskola , gymnasieskola , grundsärskola och gymnasiesärskola . 8.3Genomsnittlig andel ingående skatt vid ansökan enligt den s.k. 18/5-regeln Vid en högre andel lokalkostnader kan kommuner ansöka om 18 procents ersättning för andel lokalkostnader och för resterande del enligt 18/5-regeln (se avsnitt 10). Vad gäller den andel ingående skatt som avser resterande kostnader, dvs. (5-procentsschablonen) så beräknar utredningen att andelen under- stiger för samtliga huvudområden. Den genomsnittliga andelen ingående skatt exklusive lokalkostnader för respektive huvudområde är för sjukvård , tandvård , social omsorg och utbildning , se figur 8.2. Sammantagna beräkningar av ingående skatt och … Figur 8.2 Andelen ingående skatt exklusive lokalkostnader i kommun- och landstingsdriven verksamhet uppdelat per huvudområde 2013 (n=258) Eftersom interna kostnader som inte avser lokalkostnader inte ingår i beräkningen av andel ingående skatt för huvudområdena social omsorg och utbildning har hänsyn till detta behövt tas vid beräkning exklusive lokalkostnader. Dessa interna kostnader har vid beräkning antagits ha samma andel ingående skatt som respektive huvudområde. Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner och landsting 2013, SCB, enkät till kommuner och landsting. Den genomsnittliga andelen ingående skatt motsvarande 5-procents- schablonen för samtliga huvudområden är beräknad till . Vid beräkning av 5-procentsschablonen exkluderas lokalkostnad- erna från beräkningen eftersom dessa ersätts separat . Resultatet av beräkningen av 5-procentsschablonen blir således något högre än andelen ingående skatt från övriga kostnader som framgår i avsnitt 4–7. 8.4Avvikelser från nuvarande schablonnivå För att kunna uppskatta avvikelsen mellan de beräknade kostnaderna för ingående skatt och ersättning enligt nuvarande schablon görs också en uppskattning av volymerna för upphandling/bidragsgivning Sammantagna beräkningar av ingående skatt och … per delområde.1 Sökt ersättning kan sedan beräknas utifrån dessa volymer och ställas i relation till de beräknade kostnaderna för ingående skatt. Mellanskillnaden utgör således en uppskattning av avvikelsen från nuvarande schablonnivå, antingen positiv eller negativ. Den sammanlagda positiva avvikelsen inom områdena sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning har på detta sätt beräknats till . Beräkningarna är baserade på ersättning enligt huvudregeln. Den sammanlagda positiva avvikelsen för delområdena primärvård, specialiserad somatisk vård, specialiserad psykiatrisk vård och ambulans- och sjuktransport har beräknats till . Av figur 8.3 framgår beräknad ersättning och beräknad kostnad för ingående skatt per delområde.2 1Denna uppskattning kräver att antaganden måste göras kring hur stor andelen ingående skatt är för av volymerna för upphandling/bidragsgivning som inte går att hänföra till något delområde. 2Beräkningarna bygger på volymer av köpt huvudverksamhet från, och lämnade bidrag till, privata företag, vårdgivare, ideella föreningar, stiftelser, landstingsägda företag i egen koncern, hushåll och individer som framgår av räkenskapssammandraget för landsting, 2013, SCB. För ambulans- och sjuktransporter antas upphandlad verksamhet uppgå till baserat på uppgifter i Den offentliga marknaden , Dagens Samhälle, s. 26. Sammantagna beräkningar av ingående skatt och … Figur 8.3 Beräknad ersättning med nuvarande schablon vid upphandling/bidragsgivning och beräknad kostnad för ingående skatt för primärvård, specialiserad somatisk vård, specialiserad psykiatrisk vård och ambulans- och sjuktransporter 2013 Kostnad för ingående skatt Källor: Räkenskapssammandraget för landsting 2013, SCB, enkät till landsting. De totala kostnaderna för upphandling och bidragsgivning, dvs. grunden för utbetald ersättning, har för de fyra delområdena beräknats uppgå till . Utöver det som upphandlas eller ges bidrag till inom de presenterade delområdena i figur 8.3 upphandlas en viss mängd annan verksamhet som det söks ersättning för. Denna verksamhet antas till största delen bestå av laboratorie- och röntgentjänster samt inhyrd sjukvårdspersonal och uppskattas till 3 miljarder kronor3 respektive 2 miljarder kronor4. Sammantaget uppskattas dessa två områden ge en ytterligare avvikelse på . Totalt för sjukvården kan således avvikelsen uppskattas till . 3Antagandet bygger på differensen mellan total grund för ansökan om ersättning för dold mervärdesskatt och volymerna inom övriga områden.