sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — 84 En övergripande analys visar att unga män tycker att olika former av nätkränkningar är mindre allvarliga, medan äldre kvinnor anser att de är väldigt allvarliga. Majoriteten i alla åldersgrupper oavsett kön anser dock att det är allvarligt med nätkränkningar. 85 Flickor utsätts oftare för sexuella kränkningar och allvarlig nätmobbning än pojkar.86 Det finns två pågående utredningar som hanterar problematiken, Den personliga integriteten (Dir. 2014:65), och Ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten (Dir. 2014:74). De har till uppgift att se över frågorna ur ett lagstiftningsperspektiv. En stor skillnad mellan dagens digitalisering och den utveckling som ägde rum för ett drygt decennium sedan är att utvecklingen nu i stor utsträckning drivs av användarna. drevs utvecklingen av entreprenörer och utvecklare som skapade tjänster och produkter de ville dela med världen. fanns inte tillräckligt många konsumenter som var intresserade, hade nöd- 83Svensson och (2009), Social norms and Intellectual property – online norms and legal development, . 84Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2014), Nätkränkningar-Svenska ungdomars normer och beteenden, . 85Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2014), Nätkränkningar-Svenska ungdomars normer och beteenden, s. 33-45. 86Berne, Cyberbullying in Childhood and Adolescence-Assessment, Coping, and the Role of Appearance, (2014), (2014) Online Harassment. vändig infrastruktur eller kompetens för att kunna använda dessa tjänster. Konsumenterna har mognat i sin användning av digitala produkter och tjänster och deras efterfrågan driver fram nya tjänster. Mobiltelefonin är en del av förklaringen till detta. En övervägande majoritet av befolkningen i har mobiltelefoner och använder också internet i mobiltelefonen. Denna användning har ökat från (2009) till (2014) på bara fem år.87 Utbudet anpassar sig i allt större utsträckning till konsumenter- nas efterfrågan. Ett tydligt exempel på hur konsumenterna har gått före är i underhållningsindustrin, där det länge efterfrågades digitala tjänster som branschen inte erbjöd. Det ledde till en utbredd illegal fildelning, särskilt bland unga. betalar dock alltfler för tjänster som Spotify, Netflix och andra film-streamingtjänster.88 4.4Digital kompetens i samhällslivet Samhällslivet består av de verksamheter som berör människor som medborgare i samhället. Det handlar exempelvis om de offentliga institutionerna, civilsamhället och kulturlivet. Det svenska civil- samhället består av både stora och små organisationer såsom folk- rörelseorganisationer, kooperativ, kyrkor och samfund, politiska organisationer, fackföreningar med flera. Internationellt sett är det svenska civilsamhället räknat i medlemskap och ideellt arbete mycket aktivt. av alla vuxna svenskar är medlem i minst en förening och av svenskarna utför frivilligt arbete inom någon ideell organisation.89 Organisationerna och deras förhållande till det offentliga är under förändring men också samhället i stort förändras. har en lång tradition av en rikstäckande folkrörelse med ursprung i industrisamhället. har en kraftig minsk- ning av medlemmar skett i politiska föreningar och återväxten av 87Statistiska centralbyrån, . (2014), Svenskarna och internet, . 89Regeringskansliet, Statsrådsberedningen (2013), : Svenska framtidsutmaningar, Ds 2013:19. Kapitel 7 Utmaningar för demokrati och jämställdhet. s. 211, . unga har varit svag.90 har de politiska partierna i genomsnitt tappat flera procent av sina medlemmar och var medlemmar i något politiskt parti , mot var fjärde väljare . Digitala medier och interaktiva sociala medier innebär att nya forum och kanaler öppnas för politiska diskussioner vilka kan komma att bli allt viktigare framöver.91 I diagrammet nedan redovisas mätningar som SCB gjort av några demokratiska aktiviteter på nätet. Diagrammet visar andelen män och kvinnor och i texten återges resultat fördelat på åldersgrupper, utbildningsnivå och inrikes eller utrikes födda. Röstat i webbenkäter eller skrivit under namnlistor Läst eller skickat in åsikter om medborgerliga eller som handlar om medborgerliga eller politiska frågor politiska frågor på någon hemsida, t.ex. bloggar eller Källa () 2104. Andelen personer i som använder internet för att rösta i webbenkäter som handlar om medborgerliga eller politiska frågor är . De under har gjort det i högre utsträckning () jämfört med de (). Det finns här en skillnad mellan personer med olika utbildningsbakgrund, där av de som har eftergymnasial utbildning röstat i webbenkäter mot av de med förgymnasial utbildning. Det finns även en viss skillnad mellan inrikes och utrikesfödda, i jämförelse . 90Regeringskansliet, Statsrådsberedningen (2013), Framtiden och samhällets grundläggande värden, underlagsrapport nr 6 till , . s. 90, . 91Regeringskansliet, Statsrådsberedningen (2013), Delaktighet – utmaningar för jämställdhet, demokrati och integration, underlagsrapport nr 2 från , . Ds 2013:2. s. 99, =8&ved=0CCAQFjAA&url=http%3A%2F%2Fjamda.ub.gu.se%2Fbitstream%2F1%2F6 80%2F1%2Fds13_2.pdf&ei=ICvvVKf- Icj9ygP2hYCADw&usg=AFQjCNEAY7SV1CFgsf3IsbiUJ5PHqFlGsQ. Personer som har skickat in åsikter om medborgerliga eller politiska frågor på hemsidor eller i sociala medier har ökat till totalt och det är något vanligare bland män () än kvinnor (). Var fjärde person med eftergymnasial utbildning har skickat åsikter i jämförelse med av de med förgymnasial och gymnasial utbildningsnivå. Det har dock skett mer än en fördubbling av personer med förgymnasial utbildning, från 2013, som gjort det. Framförallt har en ökning skett bland män med förgymnasial utbildning, från 2013, som skickat åsikter om medborgerliga eller politiska frågor. En högre andel av utrikesfödda () än inrikes födda () har använt internet för detta. Folkbildningen är ett viktigt inslag i civilsamhället. Den har utformats med nära anknytning till de traditionella folkrörelserna. Upprinnelsen till folkbildningen och människors bildningsarbete är en strävan efter att kunna påverka och förändra samhället och den egna livssituationen. Historiskt sett har folkbildningen varit ett organ för olika grupper där ambitionen varit att man som individ har kunnat förbättra sin situation i samhället genom bildning tillsammans med andra. Det offentliga har tagit över ansvaret för stora delar av finansieringen av verksamheten och därmed har stat, kommuner och landsting också visst inflytande över dess organisering och inriktning. har det skett en utveckling där Folkbildningen och bildningsarbetet har anpassats till nya behov och nya förutsätt- ningar utifrån den samhällsutveckling som har skett.92 har tio studieförbund, med tillsammans 180 avdelningar, som ingår i folkbildningen och som tillhandahåller ett brett utbud av studie- cirklar för deltagare som på sin fritid väljer att förkovra och utbilda sig för att utvecklas. Studieförbunden bedriver verksamhet i landets samtliga kommuner och finns representerade runt om i landet. 92 Regeringen, prop. 2005/2006:92 Lära, växa, förändra–Regeringens folkbildningsproposition, s. 7, . Studiecirkeln är den vanligast förekommande verksamhets- formen inom studieförbunden och deras verksamheter utgår från det deltagarna vill ha kurser i.93 arrangeras drygt 270 000 studiecirklar med cirka 1 700 000 deltagare varav nära 650 000 är unika deltagare. Den totala timtiden av studiecirklarna är inom ämnet Data, , och en procent är inom ämnet Teknik och Teknisk industri. I många andra studiecirklar integreras också användning av digitala verktyg och tjänster, exempelvis inom ämnena Konst, Musik och Media, som utgör av den totala timtiden i studiecirklarna.94 har Folkbild- ningsrådet digital delaktighet som ett av sina prioriterade områden och stöd ges kontinuerligt till kursledare för att de ska öka sina kunskaper och färdigheter. Folkbildningen menar att människors intressen är en viktig drivkraft för att ta till sig ny teknik. Om teknikanvändningen ger tydliga mervärden t.ex. för en släktforskare eller körsångare i studieförbundsverksamheten så ökar den digitala delaktigheten. Det kräver i sin tur cirkelledare och lärare som är trygga i teknik- användningen. uppger att den största utmaningen är en fungerande och naturlig integration av digitala verktyg och tjänster i kurser och cirklar oavsett ämne. intensifierade arbetet med att utveckla stöd till digital utveckling i studieförbunden genom rådslag och utarbetande av nya insatser.95 Resultaten av dessa rådslag är att det råder stor uppslutning bakom att ett digitalt kompetenslyft bör genomföras som en central åtgärd för verksamma ledare i studieförbund och folkhögskolor.96 Det finns också ideella initiativ för en ökad digital kompetens utanför de traditionella folkbildningsförbunden. Den ideella föreningen har exempelvis arbetat med att ge seniorer 93Regeringen, prop. 2013/14:172 Allas kunskap-allas bildning, s. 10–11, . 94Totalt har studiecirklarna 1,7 miljoner deltagare men samma deltagare återkommer i mer än en studiecirkel. se (2014) Fakta om folkbildning, . 95Folkbildningsrådet (2014), Folkbildningens arbete med flexibelt lärande och digital delaktighet, 2013/Folkbildningens-arbete-med-flexibelt-larande-och-digital-delaktighet/. 96Folkbildningsrådet (2014), Rådslag 2014 om digital utveckling i folkbildningen, resultat och konsekvenser, och-konsekvenser-av-radslag-2014-om-digital-utveckling/. grundläggande digital kompetens via unga guider med invandrar- bakgrund. Vidare har föreningen utbildningar i samarbete med såväl banker som med Arbetsförmedlingen. I det senare fallet är mottagarna nyanlända invandrare. 97Nätverket för digital delaktighet (Digidel) bedriver även de ett omfattande arbete för att ge fler människor kompetens att använda internet och därmed digitala tjänster. Under Digidels medborgarvecka 2014 deltog 125 organisationer såsom bibliotek och Seniornet och anordnade lokala aktiviteter.98 Bibliotekslagen anger att biblioteken skall bidra till digital kompetens: ”det vill säga förmågan att utnyttja informationsteknik för att inhämta och värdera information”.99 Biblioteken har ansvar för att öka kunskapen om hur informationsteknik kan användas i grupper där kunskap saknas, med ett särskilt ansvar för personer med funktionsnedsättningar och annat modersmål än svenska. De ska också bidra till bättre kunskaper hos redan tekniskt kunniga i att värdera digitalt tillgänglig information. fungerar folk- biblioteken på många orter som samlingsplatser där personer i digitalt utanförskap kan få hjälp att hantera det digitala.100 4.4.1Demokrati i den digitala tidsåldern Bilden av det framväxande informations- och nätverkssamhället där kommunikation ofta sker digitalt, som över internet och i sociala nätverk, innehåller flera delar. Internet upptar en allt större del av vår tid och har förändrat våra konsumtionsmönster. De sociala nätverken bistår med att upprätthålla kontakten med vänner eller anordna engagemang i olika former oavsett om de är privata eller offentliga evenemang eller demonstrationer. 97Samtal med , IT-guide. 98Digidelnätverket (2014), Rapport från : Digidels medborgarvecka 6–, . 99Regeringen, prop. 2012/13:147, Ny bibliotekslag, . 100Se exempelvis projekt för digital delaktighet inom Digidel 2013. politiska diskussioner förs i olika konstellationer i sociala medier och nya politiska rörelser interagerar via nätet. Digitaliseringen ökar möjligheter för alla att inhämta och sprida information, kunskap och åsikter på ett sätt som inte tidigare varit möjligt. Detta kan skapa nya forum för den dialog och de interaktioner som en levande demokrati behöver. Dessa möjligheter har gett oss en ständig tillgång till och möjlighet att sprida information. Det har i sin tur skapat helt nya mönster för hur människor interagerar med och förstår sin omvärld. Informationsflöden kan inte kontrolleras på samma sätt som det har varit möjligt att göra. Det innebär att traditionella auktoriteter utmanas på ett sådant sätt att det kan få såväl politiska, ekonomiska som kulturella konsekvenser.101 betyder det också att det oöverskådliga och mycket omfattande utbudet av information, sociala nätverk och medier ger ökande skillnader i mediekonsumtion. Kommuner och Landstings (SKL) årliga granskning av medborgarnas möjligheter att få information om kommunerna via kommunernas webbplatser visar att den kommunala öppenheten har ökat år för år –2014. Kommunernas öppenhet granskas utifrån 35 frågeställningar/kriterier som på olika sätt berör medborgarnas möjlighet att få information om kommunen och de förtroendevalda samt insyn och delaktighet i den demokratiska processen. Den senaste mätningen visade att kommuner uppfyllde i genomsnitt av frågeställningarna/kriterierna som handlar om öppenhet och 101 , Statsrådsberedningen (2012), Framtidens civilsamhälle, underlags- rapport till , s. 103, . påverkan, vilket var mer än år mer än år 2009.102 Den digitala utvecklingen förändrar villkoren för att delta i samhället och i debatter genom att nya kanaler utvecklas. Det ställer allt större krav på individens kompetens. En demokratiutredning tillsattes 2014 som ska belysa hur individens möjligheter till delaktighet i och inflytande över det politiska beslutsfattandet mellan de allmänna valen kan stärkas. Digitaliseringen är en bland flera faktorer som utredningen kommer att belysa.103 Medias påverkan på demokratin Digitaliseringen förändrar opinionsbildningen genom att den dominerande roll som traditionella medier (dagstidningar och public service, tv- och radiokanaler) länge har haft, i att tolka, definiera och formulera frågor i samhällsdebatten, förskjuts till andra forum, vilket är positivt då det bidrar till ett större och bredare engagemang. Det innebär också att många kan välja att ta del av information och åsikter som bekräftar den verklighetsbild man har, vilket inte bidrar till förståelse för olika perspektiv på samhällsfrågor. Individen har också möjlighet att ta del av ett allt större utbud av medier och nyheter vilket riskerar att leda till att allt färre i samhället har gemensamma referensramar. Det innebär en utmaning för demokratin då den sociala sammanhållningen riskerar att försvagas. För den sociala sammanhållningen är en någorlunda gemensam verklighetsuppfattning central och bildar grunden för samtal och dialog. Studier visar att skillnaden ökar mellan de individer som är motiverade och har förmåga att söka information, kunskap och fördjupning än de som inte är det.104 Individens utbildningsnivå har generellt sett stor betydelse för motivationen att söka information, kunskap och fördjupning. 102 ”Information till alla-en granskning av information till medborgarna” . 103Kommittédirektiv 2014:111, . 104Regeringen (2013), , Svenska framtidsutmaningar, Ds 2013:19. Kapitel 7 Utmaningar för demokrati och jämställdhet, . öka polariseringen i samhället och försvaga den demokratiska dialogen. för fram att en förutsättning för demokratin är att dessa kunskapsklyftor inte blir för stora och att behovet av gemensamma referensramar behöver mötas.105 Inom medieområdet pågår ett arbete, på såväl nationell som internationell nivå, med att föra fram frågan om vilken kunskap och kompetens som individer behöver utifrån digitaliseringen och utvecklingen inom medieområdet. Sektorn använder begreppet medie- och informationskunnighet () som betonar att individer behöver kunskap om mediernas roll i samhället, hur medier fungerar och skapar mening och hur medie- och informationsindustrin fungerar. fokuserar på områdena att finna, analysera och kritiskt värdera information samt det egna skapandet av medier och att kommunicera dessa.106 107 Att främja och göra kulturlivet tillgängligt och att bevara och till- gängliggöra vårt kulturarv är viktiga uppgifter för hela samhället – det allmänna lika väl som den enskilda. Alla individer ska ges möjlighet att delta i kulturlivet. Kulturen påverkas också av den globalisering och teknikutveckling som sker. De tekniska fram- stegen, genom tillgången till internet, ger kulturlivet och individen nya möjligheter till eget deltagande och medskapande samt ökat konsument- och medborgarinflytande. Internet har genom den höga tillgängligheten och snabba spridningseffekten gett ett vidgat kulturutbud.108 Internet förändrar också förutsättningarna för 105Regeringen (2013), , Svenska framtidsutmaningar, Ds 2013:19. Kapitel 7 Utmaningar för demokrati och jämställdhet, . 106Se MIK-rummet, . 107Nordicom (2014), Medie- och informationskunnighet. En nyckel till demokrati och yttrandefrihet, =8&ved=0CCUQFjAB&url=http%3A%2F%2Fwww.nordicom.gu.se%2Fsites%2Fdefaul t%2Ffiles%2Fkapitel- pdf%2Fcarlsson.pdf&ei=0C7vVIKfLoTnyQOlmYLwCQ&usg=AFQjCNGViRvZV2Dpl WqAjy6szQ11rQqxbA . 108Regeringen, prop. 2009/2010:3 Tid för kultur, s. 13-17, . kunskapsspridning vilket kan förändra konsumtionsmönstret i ett längre perspektiv. 4.4.2Ett samhällsliv i förändring Den strukturella förändring som kommer med digitaliseringen innebär att organisationer och institutioner både utvecklas och förändras i hur de ska värdera ny kunskap och vilken kunskap som kan anses vara trovärdig.109 Allt tyder på att vi står inför en genomgripande förändringar av grundläggande samhällsstrukturer som är mycket svåra att förut- spå. Som samlande begrepp för detta fenomen använder man ofta ”den digitala revolutionen”.110 Då det mesta placeras i en digital kontext och digitala medier och teknologier utgör en fundamental del av vår tillvaro, blir en av knäckfrågorna hur stor tillit vi kan eller ska ha till digitala systemen. Smarta städer-stadsutveckling i informationssamhället Samhällsutvecklingen innebär att urbaniseringen ökar vilket ger utmaningar för stadsutvecklingen. Ett växande koncept är det som kallas smarta städer. Det innebär att städer ska bli mer hållbara och funktionella utifrån de möjligheter digitaliseringen innebär. 109Larsson, och , Per (2014), DigiTrust: Tillit till det digitala, , , s.8, . 110Kenneth , Från stordatorer till sociala medier, 2014, digitala-revolutionen/fran-stordatorer-till-sociala-medier/ . Utvecklingen av smarta städer har växt fram ur ett allt större behov av att möta de miljö-, energi- och klimatutmaningar som den ökade urbaniseringen innebär.111 Ambitionen med smarta städer har också utvecklats till att it och digitalisering används för att skapa städer som är hållbara inte bara ur miljöaspekter utan också i ekonomiskt, socialt och kreativt hänseende och inte minst avseende de inkluderande aspekterna.112 Användningen av informations- och kommunikationsteknik genom big data och sakernas internet möjliggör stadsutveckling av smarta städer. Smarta städer med dess insamling och användning av individdata innebär också en utmaning för den personliga integriteten. Kampen om våra data Den tekniska infrastrukturen som finns tillgänglig för att lagra data innebär att stora mängder information går att samla in över hur vi rör oss såväl i den fysiska som i den digitala världen. Kampen om våra data blir till stora delar en fråga om vem som ska äga och ta del av våra data, vem som ska få veta vad vi gör och vem som ska få göra något med den informationen. Detta lyfter frågan om statens förhållande till medborgarna och i vilken mån medborgarna har förtroende för sin stat och för den delen andra stater. Centrala samhällsfrågor som då uppstår är tilliten till systemen och frågan om integritet och säkerhet. 4.4.3Tillit, integritet och säkerhet är digitala verktyg en integrerad del av våra liv där väl- informerade och medvetna it-användare som ställer krav på säker- heten är avgörande för tilliten till digital kommunikation. 111Göteborg stads arbete med smart cities. samarbete/europeiskt-samarbete/euprojekt/smart-cities-- projekt/!ut/p/b1/04_SjzQ0MjAxNTc0N9GP0I_KSyzLTE8syczPS8wB8aPM4kMNDQItn AwdDdwNPF0NHP29zMy8AjyN_b2MgAoigQoMcABHA0L6_Tzyc1P1c6NyLADDKzd S/dl4/d5/L2dBISEvZ0FBIS9nQSEh/. 112Se exempelvis EU:s arbete inom området och En smart stad – ett holistiskt perspektiv på samtliga system, . Allmänheten har hög tillit till olika samhällsfunktioner som banker, bibliotek och medier vid övergången till det digitala. En majoritet anser att myndigheter har rätt att samla in och bearbeta data som berör dem. Säkerhetsaspekten är en betydande faktor men är inte tillräcklig för att vinna användarnas hela tillit till de digitala systemen. I Post och senaste konsumentundersökning om internetsäkerhet uppgav av de svarande (i åldern 16–) att de har tillräcklig information för att hålla sig uppdaterade om säkerhet på internet. Jämfört med de tidigare undersökningstillfällena har andelen svarande med denna uppfattning minskat marginellt (). Denna minskning kan dels bero på minskad kompetens, men även att insikterna om hur svårt det är att uppnå tillräcklig säkerhet har ökat.114 Rättsystemet spelar en viktig roll i att reglera datainsamling om medborgarna. Regler och avtal som finns ska skydda individens integritet, i den datainsamling som är möjlig att göra om dem, och de tekniska lösningarna behöver utvecklas för att säkerställa ett tillräckligt skydd. Inom EU pågår ett arbete med att se över hur personuppgifter får samlas in och bearbetas. uppger att de nya reglerna syftar till att bättre skydda individens integritet.115 Demokratifrågan aktualiseras också där det finns skillnader mellan hur medborgarna ser på den övervakning som finns och under vilka villkor den kan betraktas som acceptabel. Tilliten är en fråga om respekt för individens integritet vilket är central när det ställs i relation till olika samhällsfunktioner som myndigheter, serviceinrättningar och medier. Det är något som måste värnas i det digitala samhället.116 113Larsson, och , Per (2014), DigiTrust: Tillit till det digitala, , , . 114Post- och (2013) Konsumentundersökning om internetsäkerhet. s. 24, internetsakerhet/. 116Larsson, och , Per (2014), DigiTrust: Tillit till det digitala, , , s. 44-45, . 4.5Digital kompetens i utbildning Det svenska utbildningsväsendet har som målsättning att ge individer de kunskaper och förmågor de behöver för att påverka sina livsförutsättningar och sin framtid. är datorer, it och internet centrala verktyg för att få kunskap. Samtliga skolformer och utbildningar arbetar för att utveckla elevernas och de studerandes förmåga att använda modern teknik, för att söka information, kommunicera och interagera. Det livslånga lärandet delas in i olika former av lärande; formell utbildning, icke-formell utbildning och informellt lärande. Utbildningsväsendet ansvarar för det formella lärandet.117 I dagens kunskapssamhälle får förskola, skola och högre utbildning en allt viktigare betydelse för att skapa tillväxt och välfärd i en alltmer konkurrensutsatt omvärld.118 Barn, elever och studerande behöver grundläggande kunskaper och förmågor för att fortsätta utvecklas men också för att ständigt kunna lära nytt. För de flesta människor kommer arbetsuppgifterna att växla under arbetslivet. Det innebär att det ställs högre krav på flexibilitet, kreativitet och nytänkande och att betydelsen av specifika sakkunskaper minskar något. Däremot ökar betydelsen av inlärningsförmåga, kritiskt tänkande, problemlösningsförmåga, kommunikationsförmåga och förmåga att hantera en stor mängd information.119 Under har utbildningssektorn också fört in dessa förmågor i styrdokumenten. De uttrycks på olika sätt i olika policy- och inriktningsdokument. I styrdokument för det 117Formell utbildning omfattar det reguljära utbildningsväsendet. Icke-formell utbildning är organiserad vid sidan av det reguljära utbildningsväsendet. Icke-formell utbildning kan delas upp på personalutbildning och icke-formell utbildning . 118Björklund, A., , P., , J-E., , B. (2010) Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknadseffekter. Vad säger forskningen? IFAU Rapport 2010:13, utbildningspolitikens-arbetsmarknadseffekter-vad-sager-forskningen/. 119Globaliseringsrådets kansli (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga. En globaliserad svensk ekonomi. s. 102, .