sou · H3B344 · 2015-04-15 00:00:00 — Utredningen bedömer dock inte att ska ha rätt att få del av alla dessa sökandekategorier eftersom vissa av dem ger uttryck för integritetskänsliga förhållanden, t.ex. att det är fråga om lönebidragsarbete eller ett offentligt skyddat arbete. Däremot kan uppgifter om att den enskilde är öppet arbetslös vara av betydelse för i bedömningen av om den bistånds- sökande är aktivt arbetssökande eller inte. Att vara öppet arbetslös innebär att det är fråga om en arbetssökande som aktivt söker och omgående kan tillträda på arbetsmarknaden förekommande arbete och som inte deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Av samma skäl kan det även vara av betydelse om Arbetsförmedlingen anser att den enskilde är arbetssökande med förhinder, dvs. att det är fråga om en arbetssökande som av Arbetsförmedlingen anses förhindrad att aktivt söka arbete och/eller omgående tillträda på arbetsmarknaden förekommande arbete. I övrigt bedömer utred- ningen inte att det finns ett behov av ytterligare uppgifter om under vilken kod den arbetssökande registreras. På en övergripande nivå kan dock även uppgift om ”annan sökandekategori” tillhanda- hållas. Det kan ge incitament för att utreda vidare och att det eventuellt kan behövas en samverkan mellan myndig- heterna för att finna bästa möjliga insatser för den enskilde. Också uppgifter om den enskilde anvisats till arbetsmarknads- politiskt program kan vara av värde för att bedöma om den enskilde står till arbetsmarknadens förfogande. Likaså om det beslutas om utskrivning från ett sådant program eller återkallelse av en sådan anvisning. Så länge den enskilde följer ett program i enlighet med Arbetsförmedlingens anvisningar får han eller hon som regel anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Beslutas om utskrivning eller återkallelse ger detta en indikation på att vidare utredning behövs i fråga om det finns godtagbara skäl för att den enskilde inte längre deltar. Det kan t.ex. förhålla sig så att den enskilde blir utskriven från ett program och snart därefter anvisas ett annat. I så fall får den enskilde sannolikt anses stå till arbetsmarknadens förfogande om anvisningen godtas. Mot bakgrund av vad som anförts föreslår utredningen att 5 § förordning (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen kompletteras med att socialnämnden har rätt att ta del av •i vilken omfattning, hel- eller deltid, den enskilde är registrerad som arbetssökande •om en person registrerats som öppet arbetslös, arbetssökande med förhinder eller i annan sökandekategori, •beslut i fråga om arbetsmarknadspolitiskt program, •datum för senaste aktivitetsrapport och om denna inte godkänts. Med ”beslut i fråga om arbetsmarknadspolitiskt program” avses beslut om anvisning, utskrivning och/eller återkallelse. I fråga om aktivitetsstöd och avstängning från rätt till sådan ersättning torde sådana uppgifter ingå i de uppgifter socialnämnden har rätt att inhämta från . har behov av att få uppgifter från andra myndig- heter och organ för att kunna kontrollera att inlämnade uppgifter om den enskildes ekonomiska situation är riktiga och för att bedöma rätten till och storleken av ekonomiskt bistånd. I för- arbetena till nu gällande regelverk konstaterades att det som tar mest tid vid handläggningen av ärenden om ekonomiskt bistånd är det administrativa arbetet, däribland arbetet med att kontrollera sökandens uppgifter mot andra källor.64 Grundläggande bestämmelser om behandling av personupp- gifter finns i personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PuL. Den är emellertid subsidiär. Av 2 § framgår att om det i annan lag eller i en förordning finns bestämmelser som avviker från PuL ska dessa bestämmelser tillämpas i stället. I lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, förkortad AF-PuL, finns bestämmelser som rör behandling av personuppgifter hos . Enligt 4 § får Arbetsförmedlingen behandla person- uppgifter inom sådan verksamhet bl.a. om det behövs för hand- läggning av ärenden. Känsliga personuppgifter, dvs. sådana som avses i 13 § PuL t.ex. uppgifter som rör hälsa, får enligt 8 § AF-PuL behandlas om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det.65 Arbetsförmedlingen får även, enligt 5 § 5 AF-PuL, behandla personuppgifter för sekundära ändamål, för tillhandahållande av information som behövs bl.a. inom socialnämndernas verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. SoL. Enligt 12 § AF-PuL, får bl.a. en socialnämnd ha direktåtkomst66 till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas om de behövs för de ändamål som avses i 5 § samma lag, dvs. för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd. I 7 d § förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, förkortad AF-PuF, räknas upp vilka personuppgifter som får behandlas för tillhanda- hållande av information till en socialnämnd, vilket är samma slags uppgifter som framgår av 5 § förordning (2008:975) om uppgifts- skyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen. En socialnämnd får emellertid ha direktåtkomst först sedan Arbetsförmedlingen har 64Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 127. 65Hos finns liknande reglering i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom , förkortad SoL-PuL. 66Direktåtkomst innebär att den som använder ett register på egen hand kan söka i detta och få svar på frågor, dock utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet. Direktåtkomsten kan dock ge användaren möjlighet att även hämta hem informationen till sitt eget system och bearbeta den där. Se Regeringens proposition (2001/02:144) Lag om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten s. 35 f. försäkrat sig om att handläggare hos socialnämnden bara kan ta del av uppgifter om personer som är aktuella i ärenden hos nämnden. Härmed avses att handläggarna rent tekniskt inte ska ha möjlighet att söka på andra personer än sådana som är aktuella i ett ärende hos den aktuella nämnden. Det är tillfyllest att Arbetsförmedlingen från den mottagande socialnämnden inhämtar en försäkran om att dessa krav är uppfyllda.67 Innebörden av en bestämmelse som tillåter direktåtkomst är inte att en myndighet ha en ovillkorlig rätt att få ut uppgifter genom direktåtkomst, utan i stället att den myndighet som innehar informationen har en rätt att medge sådan åtkomst.68 I förarbetena till nu gällande bestämmelser om uppgifts- skyldighet och direktåtkomst konstaterade regeringen att bestäm- melsen om uppgiftsskyldighet i 11 kap. 11 a § SoL bör förstås så att skyldigheten endast gäller när uppgifterna har betydelse hos social- nämnden i ärenden avseende ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. och ärenden om återkrav enligt 9 kap. SoL. Enligt regeringens mening bör bestämmelser om direktåtkomst begränsas till att avse upp- gifter i sådana ärenden.69 Vidare anfördes att i ärenden om ekonomiskt bistånd är det av stor vikt för enskilda att beslut kan fattas snabbt inte minst därför att ekonomiskt bistånd är ett stöd som endast utgår när den enskildes behov inte kan tillgodoses på annat sätt. För social- nämnderna finns dessutom ett värde i att handläggarna i ärenden om ekonomiskt bistånd kan ta fram aktuella uppgifter från andra myndigheter och gå igenom uppgifterna med sökandena när de besöker . Detta bidrar till att den enskilde är delaktig i socialnämndens hantering av ärendet, vilket är i överensstämmelse med grundtankarna i SoL. Direktåtkomst för socialnämnderna till uppgifter hos andra myndigheter har således stora fördelar. 67 Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 169. Se även Datainspektionen har i beslut (dnr 1523-2010) förelagt att upphöra att ge socialnämnden åtkomst till uppgifter ur socialförsäkringsdatabasen via LEFI Online till dess försäkrat sig om att handläggare hos socialnämnderna bara kan ta del av uppgifter som är aktuella hos nämnden. I beslut (dnr 1579-2010) föreläggs i , som en förutsättning för att kunna använda direktåtkomst att införa tekniska begränsningar i Multifråga, som innebär att handläggarna hos endast kan ta del av personuppgifter hos och Centrala studiestöds- nämnden som behövs för de pågående ärenden som fanns hos . Nämnden skulle även ta fram rutiner som möjliggör åtkomstkontroll av direktåtkomsten i Multifråga, och även utföra åtkomstkontroller. 68Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 149. 69Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 147. även noteras, anfördes det, att direktåtkomst skulle innebära en möjlighet att effektivisera socialnämndernas ärendehandläggning och därmed styra arbetsresurser från administrativt arbete till det centrala arbetet med klientstöd. Regeringen anförde vidare att direktåtkomst skulle förbättra kontrollmöjligheterna och där- igenom förhindra felaktiga utbetalningar samt att det var fråga om att göra endast ett begränsat antal uppgifter av mindre känslig natur tillgängliga för socialnämnder genom direktåtkomst.70 Så som anfördes i förarbetena till nuvarande regelverk i frågan om skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten är regelverket kring ekonomiskt bistånd sådant att socialnämnderna måste kartlägga att den biståndssökande har utnyttjat alla de möjligheter som normalt står till buds för att försörja sig själv. Vad förslagen om ett elektroniskt informationsutbyte leder till är således inte en ingående kartläggning av en persons ekonomiska förhållanden utan en kontroll av att den kartläggning som måste göras är korrekt. Bland annat mot denna bakgrund ansåg rege- ringen att informationsutbytet går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Detta förut- sätter dock, anfördes det, att vart och ett av socialnämndernas informationsutbyten med andra myndigheter bygger på en författ- ningsreglerad uppgiftsskyldighet för den utlämnande myndigheten, där de uppgifter som omfattas av skyldigheten är preciserade.71 De uppgifter utredningen föreslår ska omfattas av uppgifts- skyldigheten i 5 § förordning (2008:975) torde vara av sådan betydelse för socialnämnderna i ärenden om ekonomiskt bistånd att det även finns skäl att utvidga möjligheten till elektroniskt informationsutbyte. Ett sådant utbyte torde kunna förebygga och minska felutbetalningar och bidra till en snabbare och effektivare ärendehandläggning hos såväl som Arbetsförmedlingen. Eftersom det är fråga om ett begränsat antal uppgifter av mindre känslig natur och det redan finns ett fungerande regelverk kring behandling av personuppgifter 70Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 147. I propositionen hänvisades till Delegationen mot felaktiga utbetalningar (FUT-delegationen) som gjort bedömningen att de felaktiga utbetalningarna av ekonomiskt bistånd uppgick till , vilket motsvarade av de felaktiga utbetalningarna. Detta, anfördes i propositionen, placerar ekonomiskt bistånd bland de välfärdssystem som har störst andel felaktiga utbetalningar. 71Regeringens proposition (2007/08:160) Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 140. Se om sekretessregleringen i kapitel 3. och sekretess föreslår utredningen att de uppgifter som föreslås komplettera 5 § förordning (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen (2001:453) också ska kunna göras till- gängliga genom direktåtkomst, vilket kräver en komplettering i förordning (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten. Vad gäller aktivitetsrapporten har utredningen övervägt möjlig- heten att föreslå att socialnämnden ska ha möjlighet till direkt- åtkomst till blanketten i sig. Utifrån dagens förhållanden låter detta sig dock inte göras eftersom det inte finns tekniska möjligheter att registrera blanketten i sin helhet för överföring, bl.a. därför att aktivitetsrapporten får lämnas på olika sätt; på webbplatsen, på pappersblankett eller muntligt vid personligt besök.72 Dessutom måste en sådan bedömning grundas på vilka uppgifter aktivitets- rapporten innehåller , vilket medför att en ändring blanketten skulle behöva föranleda nya överväganden kring rätten att ta del av densamma. 72 5 § AFFS 2013:2. 8Konsekvenser av utredningens förslag 8.1.1Kostnader eller intäkter för staten Förslaget att det i 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, införs ett förtydligande av det i lagen redan befintliga kravet på den enskilde att i första hand själv tillgodose sina behov bedöms inte medföra annat än begränsade kostnader för staten. Kravet på den enskilde att vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen kan medföra att fler personer skrivs in på Arbetsförmedlingen med en ökad arbetsbelastning som följd. Det är emellertid en ökning som utredningen bedömer som försumbar eftersom generellt, , ställer krav på den enskilde att anmäla sig hos Arbetsförmedlingen. Förslaget om uppgiftsskyldighet och direktåtkomst kan inled- ningsvis medföra till begränsade kostnadsökningar för Arbetsför- medlingen eftersom det krävs en viss anpassning av redan befintliga tekniska system. Enligt beräkning från Arbetsförmedlingen kan det röra sig om . Kostnaderna får i sammanhanget med beaktande av förväntade effektivitetsvinster anses måttliga och bedöms därför kunna finansieras inom ram. Motsvarande resonemang och kostnadsberäkning får anses gälla för utveckling av Sammansatt Bastjänst Ekonomiskt Bistånd (SSBTEK). Konsekvenser av utredningens förslag 8.1.2Kostnader eller intäkter för kommuner Förslaget i SoL innebär en precisering av den enskildes första- handsansvar vid en ansökan om försörjningsstöd och bedöms inte förorsaka ökade kostnader för kommunerna. Lagförslaget innebär inte någon genomgripande förändring för kommunerna jämfört med eftersom det inte lagfästs några andra krav än sådana som faktiskt redan kan ställas och ställs i praktiken. Preciseringen av vilka krav som kan ställas på den enskilde kan leda till en minskning av arbetsbelastningen i kommunerna då det finns en konkret bestämmelse att hänvisa till vid bistånds- bedömningen. På kan det uttryckliga kravet på den enskilde att vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen främja möjligheten för den enskilde att få arbete vilket leder till minskade utgifter för kommunerna. De föreslagna ändringarna om uppgiftsskyldighet och direkt- åtkomst medför vissa kostnader för kommunerna för anpassning av, i många fall, redan befintliga tekniska system. En uppskattning från Kommuner och Landsting är en kostnad om cirka 3– . Kommunerna åläggs ingenting genom förslaget. Kostnaden är en följd av att de genom förslagen kan få ytterligare information från Arbetsförmedlingen på elektronisk väg. Kom- munerna kommer att kunna förbättra sin kontroll och få ett bättre beslutsunderlag, vilket i sin tur leder till att felaktiga utbetalningar kan förväntas minska. Kommunerna kommer även att kunna förbättra effektiviteten i ärendehandläggningen och därmed frigöra resurser från rutingöromål. Utredningen bedömer att kostnaderna för kommunerna endast är marginella och att kommunerna inte bör kompenseras för de kostnader som förslagen medför. 8.1.3Kostnader eller intäkter för landsting, företag eller andra enskilda Utredningen bedömer inte att förslagen om förtydligande i SoL samt om uppgiftsskyldighet och direktåtkomst medför några kostnader eller intäkter för landsting, företag eller andra enskilda. Konsekvenser av utredningens förslag 8.1.4Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt Utredningen bedömer att förslaget i SoL kan stimulera till ett aktivt arbetssökande och deltagande i aktiviteter i övrigt vilket kan leda till snabbare inträde på arbetsmarknaden och till den enskildes självförsörjning. Sammantaget torde detta ha en positiv inverkan på samhällsekonomin i stort och även positiva kommunalekonomiska konsekvenser genom ökade skatteintäkter och minskade kostnader för ekonomiskt bistånd. Cirka 230 000 barn lever, enligt Rädda Barnens årsrapport , i vad man benämner ekonomiskt utsatthet.1 Bakom den ekonomiska utsattheten bland barnfamiljerna finns ofta ohälsa och arbetslöshet bland föräldrarna. I årsrapporten konstateras att det finns stora skillnader i ekonomiska uppväxtvillkor mellan barn med svensk respektive utländsk bakgrund. Närmare vart tredje barn med utländsk bakgrund, , lever i ekonomiskt fattigdom, jämfört av de barn som har föräldrar som är födda i . Att ha utländsk bakgrund eller en ensamstående förälder är faktorer som var för sig ökar risken för barn att tvingas leva under ekonomiskt knappa förhållanden. Tillsammans förstärker fakto- rerna varandra och ett mycket tydligt mönster av ojämlika ekono- miska villkor framträder. Mer än hälften, , av alla barn till ensamstående föräldrar med utländsk bakgrund levde i ekonomisk utsatthet , jämfört med av alla de barn som bodde med båda sina svenskfödda föräldrar.2 Av det totala antalet personer (411 485) som tog emot ekono- miskt bistånd , var 271 396 vuxna och 140 089 barn. av de vuxna tog emot ekonomiskt bistånd . Andelen vuxna biståndsmottagare av samtliga 1Rädda barnens definition av barnfattigdom är sammansatt av två delmått, dels barn i familjer med så kallad låg inkomststandard och dels barn i familjer som beviljats för- sörjningsstöd. Barnfattigdom i s. 9. 2Rädda Barnen, i , s. 22 ff. Konsekvenser av utredningens förslag vuxna biståndsmottagare med mycket långvarigt ekonomisk bistånd (eller längre) var 23,7 %.3 Barn utgör en tredjedel av det totala antalet biståndsmottagare. De vanligaste orsakerna till försörjningssvårigheter uppges i Social- styrelsens öppna jämförelser vara att de vuxna i hushållet saknar arbete, är sjuka eller ensamstående och inte klarar av sin försörjning på egen hand. fick 36 600 ensamstående kvinnor med barn ekono- miskt bistånd (av denna hushållstyp i befolkningen). Ensam- stående män med barn utgjorde 7 497 (). Andelen barn i befolkningen som ingår i hushåll som mottagit ekonomiskt bistånd är enligt öppna jämförelser , dvs. Andelen barn i befolkningen som ingår i hushåll med långvarigt ekonomiskt bistånd (10–12 månader) utgjorde . Denna indikator avses belysa barn som växer upp med en ekonomisk utsatthet som kan vara svår för barnet. 8.2.2Konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag om uppgiftsskyldighet och direktåtkomst har inte några direkta konsekvenser för barnen annat än om i förläng- ningen en biståndsansökan sätts ner eller avslås, vilket behandlas nedan. Beträffande förslaget i SoL är det ett förhållandevis stort antal hushåll med barn som uppbär ekonomiskt bistånd. Utredningens förslag gäller i fråga om försörjningsstöd. Som regel kommer förslaget endast indirekt att beröra barn vars förälder/föräldrar ansöker om ekonomiskt bistånd. Hänsynen till barnets bästa innebär emellertid att barnets situation också ska uppmärksammas när vuxna ansöker om ekonomiskt bistånd. Det är viktigt att social- tjänsten bedömer en ansökan ur såväl de vuxnas som ur barnens perspektiv och dokumenterar hur barnets intressen beaktats i biståndsbedömningen. Ett syfte med förslaget är att främja den biståndssökandes möjligheter att få ett arbete och bli självförsörjande, bl.a. genom 3 , Öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2014 del 2 s. 18. Se även kapitel 5. Konsekvenser av utredningens förslag det lagfästa kravet på att vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Det är utredningens uppfattning att det torde vara i enlighet med barnets bästa att föräldern kommer ur sitt biståndsberoende och in i arbetslivet. Att inte ha samma ekonomiska förutsättningar som andra barn kan, som Social- styrelsen anför, innebära att barnet måste avstå från sådant som kamraterna tar för givet. Ekonomisk utsatthet kan även påverka annat som har betydelse för barns möjligheter att utvecklas och styra över sina egna liv såsom skolresultat, hälsa och trygghet. Ur ett barnperspektiv är det därför viktigt att föräldrar med minder- åriga barn får stöd för att komma in på arbetsmarknaden.4 Att föräldrar får arbete får positiva effekter för barnen då det förbättrar familjens ekonomiska situation vilket kan få positiva följdverk- ningar också inom andra områden, t.ex. i fråga om möjligheten att få ett stabilt boende. Kraven på den som ansöker om försörjningsstöd att vara aktivt arbetssökande, anmäld på den offentliga arbetsförmedlingen och även i övrigt stå till arbetsmarknadens förfogande medför att om den sökande inte uppfyller dessa krav har han eller hon inte heller rätt till försörjningsstöd såvida det inte finns godtagbara skäl. Ett beslut att avslå en biståndsansökan påverkar, liksom , förhållandena för barn i familjen. Det ankommer på att i sitt beslutsfattande, i enlighet med 1 kap. 2 § SoL, särskilt beakta barnets bästa, beslutet måste med andra ord innefatta ett barnperspektiv. Vad som är barnets bästa får avgöras från fall till fall utifrån en bedömning av förhållandena i det enskilda fallet. I fall av avslag på en biståndsansökan kan, till följd av yttersta ansvar, en sökande som nekas bistånd aldrig försättas i en nödsituation. Det kan även innebära, för barnets bästa, att man på andra sätt än genom utbetalning av försörjningsstöd måste se till barnets situation och bistå barnet med särskilda insatser så barnet/en har en så stabil livssituation som möjligt. Utifrån barnets perspektiv är det också viktigt att krav och de insatser som erbjuds en arbetslös förälder är relevanta och anpassade efter den enskildes förutsättningar och behov så att inte barnen oförskyllt försätts i en än svårare situation. 4 , Öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2013 del 2 s. 23. Konsekvenser av utredningens förslag 8.3Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Av 1 kap. 1 § regeringsformen, förkortad RF, framgår att den svenska folkstyrelsen förverkligas genom självstyrelse. Enligt 14 kap. 2 § RF sköter kommunerna lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala själv- styrelsens grund. En inskränkning i den kommunala självstyrelsen bör enligt 14 kap. 3 § RF inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Förslaget om ett förtydligande av kraven på biståndssökande i SoL innebär en viss inskränkning i den kommunala självstyrelsen genom att det lagfästs vilka krav som ska ställas på en person som är arbetsför och oförhindrad att arbeta och som ansöker om ekonomiskt bistånd. Kraven innebär i princip en kodifiering av vad som redan gäller enligt socialtjänstlagens förarbeten och rättspraxis och innebär inga nya åligganden för kommunerna. Den begränsade inskränkning som förslaget innebär i den kommunala självstyrelsen bedöms därför vara proportionerlig och godtagbar. Förslaget om uppgiftsskyldighet och direktåtkomst påverkar inte den kommunala självstyrelsen. 8.4Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet trädde bidragsbrottslagen i kraft. Lagen gäller sådana bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ända- mål (ekonomiska förmåner) som enligt lag eller förordning beslu- tas av bl.a. Försäkringskassa, Arbetsförmedlingen och kommuner, dvs. även ekonomiskt bistånd. Den som lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållande som han eller hon är skyldig att anmäla enligt lag eller förordning, och på så sätt orsakar fara för att en ekonomiskt förmån felaktigt betalas ut eller betalas ut med för högt belopp, döms för bidragsbrott, till fängelse i högst två eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Är brottet grovt döms för grovt bidragsbrott till fängelse, lägst och högst . Konsekvenser av utredningens förslag Efter bidragsbrottslagens tillkomst har samlat statistik rörande bidragsbrotten. Därvid har följande uppgifter inhämtats såvitt gäller antalet anmälda brott mot kom- muner i hela landet: