sou · H3B333 · 2015-03-30 00:00:00 — Sekretessen hos en myndighet gäller i regel i förhållande även till andra myndigheter om inte annat anges i offentlighets- och sekretesslagen eller i en annan lag eller förordning som offentlighets- och sekretess- lagen hänvisar till (8 kap. 1 § OSL). Sekretessen till skydd för enskild gäller inte – annat än i vissa undantagsfall – i förhållande till den enskilde själv och den enskilde kan samtycka till att sekretessbelagda uppgifter lämnas från en myndighet till en annan (10 kap. 1 § och 12 kap. 1 § OSL). I vissa situationer är det möjligt för en myndighet att lämna ut sekretessbelagda uppgifter till en annan myndighet trots att den enskilde inte samtyckt till detta. I sådana fall sker utlämnandet med stöd av en sekretessbrytande bestämmelse. Sekretessbrytande bestämmelser, som utformas efter en intresseavvägning mellan myndigheternas eller enskildas behov av att ta del av uppgifter och de intressen de aktuella sekretessbestämmelserna avser att skydda, finns bl.a. i 10 kap. OSL. Ett utökat samarbete mellan myndigheter när det gäller tillgång till uppgifter från företag väcker frågor om skydd för enskildas personliga integritet. Samma tekniska utveckling som kan underlätta för den enskilde att ha kontakt med myndigheter kan också leda till att uppgifter som kan knytas till enskilda blir tillgängliga för andra personer, och i andra sammanhang, än vad som var syftet när uppgifterna lämnades första gången. Mot denna bakgrund ska utredaren analysera och redovisa de sekretessfrågor som förslagen väcker samt överväga i vad mån samtycke ska krävas för att, inom ramen för ett förenklat uppgiftslämnande, lämna sekretess- belagda uppgifter mellan myndigheter eller om detta ska göras med stöd av sekretessbrytande bestämmelser, analysera om dagens regler om sekretess är tillräckliga för att skydda enskilda intressen vid ett ökat utbyte och ökad åter- användning av uppgifter myndigheter emellan, och lämna förslag på de författningsändringar som föranleds av dessa analyser och som krävs för att genomföra förslagen i övrigt. I uppdraget ingår inte att föreslå ändringar i grundlag. Uppgifter som samlas in för framställning av statistik Uppgifter som samlas in för statistikändamål bör endast användas för framställning av statistik och inte i annat syfte. I annat fall finns risk för att statistikens kvalitet kan skadas, då viljan att lämna uppgifter och att lämna korrekta uppgifter kan minska. En statistik av god kvalitet behövs bl.a. som beslutsunderlag och för debatt och forskning. Om det finns behov av att använda uppgifterna för andra ändamål, i syfte att förenkla för företagen, måste konsekven- serna övervägas. Utredaren bör noga överväga för- och nackdelar i detta avseende. För att kunna mäta och följa upp verksamheter behövs mått som belyser kvaliteten och resultat inom olika områden av verksam- heten. Ett verktyg för uppföljningar är användningen av indikatorer. Utredaren ska utarbeta kvantitativa och kvalitativa indikatorer för uppföljning av effekten av ett metadataregister. Därvid ska särskilt möjligheten att avläsa om en märkbar positiv förändring i företagens vardag skett genom minskad irritation när det gäller uppgiftslämnande till statliga myndigheter utredas. Utredaren ska i sitt arbete hålla sig informerad om och beakta det arbete som pågår exempelvis inom ””3 och inom E-delega- tionen, se bl.a. tilläggsdirektiv till E-delegationen (dir. 2010:32). Utredaren ska samråda med (dir. 2011:86). Övriga för utredningen relevanta utredningar ska beaktas. Den kunskap och erfarenhet som finns att tillgå i samband med upprättandet och förvaltningen av 1997, som administreras av det norska centralregistret , ska tas till vara i utredningens arbete. Även de erfarenheter som finns avseende informationshanteringen och ett utökat elektroniskt informationsutbyte inom rättsväsendets informationsförsörjning () bör tas till vara. 3 är en webbplats (företagarsajt) där myndigheterna , och samlat information, verktyg och e-tjänster som en företagare kan ha nytta av. Utredningen ska beskriva konsekvenserna för myndigheter, utöver vad som föreskrivs om konsekvensutredningar i kommitté-för- ordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konse- kvensutredning vid regelgivning. Förslagen ska kostnadsberäknas. Om förslagen påverkar kostnaderna för staten ska en beräkning av dessa kostnader redovisas. Om förslagen medför en kostnads- ökning för stat, landsting eller kommuner ska utredaren föreslå en finansiering. Vid genomförandet av uppdraget ska utredaren samråda med , , , , , , , och övriga berörda myndigheter liksom E-delega- tionen, samt på lämpligt sätt med andra aktörer som t.ex. näringslivet och Kommuner och Landsting. Ett delbetänkande med ett utkast till förslag som innebär att uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe och hur samordningen av detta kan organiseras m.m. samt förslag till finansiering av detta ska lämnas . Ett slutligt förslag enligt direktiven ska lämnas till (Närings- departementet) . Tilläggsdirektiv till (N 2012:01) För att kunna föreslå en tekniskt verifierad lösning är det nöd- vändigt att ta fram en prototyp av den tekniska lösning som utred- ningen förespråkar i sitt delbetänkande (dnr N2013/1260/ENT). Prototypen ska illustrera hur och när informationen överförs mellan olika aktörer i systemet och hur denna information ska uttryckas för att vara återanvändbar. ska ta fram en prototyp av ett uppgiftslämnarregister. Tilläggsuppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade (dir. 2012:35) att tillkalla en särskild utredare med uppgift att presentera förslag som innebär att uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. En viktig del i utredningens uppdrag var att föreslå en tekniskt verifierad, effektiv lösning som möjliggör informationsutbyte mellan myndig- heter med ambitionen att detta utbyte av information sker direkt i den tekniska lösningen. Det är nödvändigt att ta fram en prototyp av den tekniska lösning som utredningen förespråkar i sitt delbetänkande (dnr N2013/1260/ENT) för att kunna föreslå en tekniskt verifierad lösning. Prototypen ska illustrera hur och när informationen överförs mellan olika aktörer i systemet och hur denna information ska uttryckas för att vara återanvändbar. Byggandet av en prototyp fyller ett antal funktioner genom att: testa hur olika lösningar fungerar tekniskt och juridiskt för att tidigt upptäcka svagheter i föreslagen modell, tydligt visa och demonstrera hur systemet kommer att fungera för att få återkoppling och feedback från vissa företag och myndigheter, ge en mer exakt uppskattning av kostnaderna för att bygga ett fullskaligt system. Den viktigaste funktionen bedöms dock vara att prototypen ger utredningen de nödvändiga förutsättningarna för att lämna ett slutbetänkande som går att omsätta i drift utan ytterligare grundläggande utvecklings- och utredningsarbete. Utredningen ska ta fram en prototyp av ett uppgiftslämnar- register. Tilläggsuppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till (N 2012:01) En särskild utredare fick i uppdrag att presentera ett förslag som innebär att uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast behöver lämnas en gång och till ett ställe. I uppdraget ingick bl.a. att föreslå en tekniskt verifierad lösning som skulle innebära att uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe (dir. 2012:35). Utredningen antog namnet (N 2012:01). Regeringen gav genom tilläggsdirektiv i uppdrag att ta fram en prototyp av den tekniska lösningen (dir. 2013:51). Utredaren ska enligt dessa tilläggsdirektiv förbereda och genomföra de åtgärder som krävs för att uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Utredaren ska noga överväga behovet av ytterligare utredning innan åtgärder vidtas. Målsättningen ska vara att ett system för företagens uppgiftslämnande ska finnas på plats senast . Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att presentera förslag som innebär att upp- gifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe (dir. 2012:35). En viktig del i utredningens uppdrag var att föreslå en tekniskt verifierad lösning som möjliggör informationsutbyte mellan myndig- heterna med ambitionen att detta utbyte av informationen ska ske direkt i den tekniska lösningen. De uppgifter som avses är sådana där själva uppgiftslämnandet har sin grund i lag, förordning eller myndighetsföreskrift. I uppdraget ingick att redovisa bl.a. de rättsliga och tekniska förutsättningarna för att skapa ett system där uppgifter kan användas av flera myndigheter och leda till ett informationsutbyte mellan myndigheterna. uppgiftslämnande (dnr AD 62-1047/2008) om hur före- tagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter skulle kunna minska skulle ligga till grund för arbetet. En delredovisning med ett utkast till förslag om hur uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe och hur samordningen av detta kan organiseras m.m. samt förslag till finansiering lämnades till () (dnr N2013/1260/ENT). Delredovisningen har remissbehandlats. Regeringen gav genom tilläggsdirektiv Uppgifts- lämnarutredningen i uppdrag att ta fram en prototyp av den tekniska lösningen (dir. 2013:51). Tilläggsuppdraget ska redovisas . Utredaren ska ta fram ett förslag på hur ett system för företagens uppgiftslämnande ska genomföras. I detta ligger vidareutveckling av prototypen inför användandet i ett fullskaligt system samt att realisera en teknisk lösning. Utredaren ska beakta krav i fråga som funktion, prestanda, säkerhet och drift som måste uppfyllas för ett sådant system. Utredaren ska utgå från vad som framgår av delredovisningen (dnr N2013/1260/ENT) samt i tillämpliga delar vad som framkommit av remissyttrandena över denna. Vidare ska det anges hur arbetet med att omhänderta, kvalitetssäkra och vidareutveckla resultatet av 14 myndigheters kartläggning av företagens uppgiftslämnande (dnr N2011/5884/ENT och dnr N2012/311/ENT [delvis]), (nedan kallad ”kartläggningen”), ska ske. Det ska vidare framgå när samverkans- punkt och forum ska vara inrättade. Åtgärder, aktiviteter, organisa- tion, kostnader och tidsplan ska framgå av förslaget. Denna del av uppdraget ska redovisas till () . Utredaren ska vidareutveckla prototypen inför användandet i ett fullskaligt system. Utredaren ska organisera, samordna och koordi- nera genomförandet och framtagandet av en teknisk lösning i syfte att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande. Utredaren ska beakta krav i fråga som funktion, prestanda, säkerhet och drift som måste uppfyllas för ett sådant system. I detta sammanhang ska utredaren noga överväga behovet av ytterligare utredning innan åtgärder vidtas. Utgångspunkten för arbetet ska vara det som föreslås i delredovisning (dnr N2013/1260/ENT). Utredaren ska fortsätta arbetet med att kvalitetssäkra och vidareutveckla uppgiftskraven som framgår av kartläggningen så att de kan ligga till grund för ett uppgiftskravsregister. I arbetet ingår att samordna definitioner och i första hand de grundläggande upp- gifterna som namn, adress, organisationsuppgifter m.m. som framgår av kartläggningen. Utredaren ska ta fram modeller och formulär för insamlandet av uppgiftskrav. I detta arbete undantas . Utredaren ska etablera en samverkanspunkt för i första hand myndig- heter som arbetat med kartläggningen. Etableringen av samverkans- punkten ska bidra till ett gemensamt synsätt på företagens uppgifts- lämnande så att detta minskar genom att myndigheterna bland annat ökar sin samverkan kring företagens uppgiftslämnande. Arbetet ska också syfta till att skapa förutsättningar för myndigheternas anslutning till systemet för företagens uppgiftslämnande. Ett system för företagens uppgiftslämnande berör många. Utredaren ska därför bilda ett forum för att säkerställa användarvänlighet, inhämta synpunkter och stödja introduktionen av systemet gentemot myndigheter och företag. Syftet med forumet ska vara att skapa förutsättningar för myndigheter, företag och övriga intressenter att få en fördjupad information om systemet för företagens uppgifts- lämnande och dess funktion samt möjlighet att lämna synpunkter. Anslutning till systemet för företagens uppgiftslämnande Utredaren ska ta fram ett förslag till när i första hand myndigheter som ingått i kartläggningsuppdraget (förutom ) i tiden bör anslutas till systemet för företagens uppgiftslämnande och med vilken frekvens detta bör ske. Förslaget ska tas fram i samverkan och dialog med aktuella myndigheter. Myndigheterna ska ges möjlighet att beskriva kostnaden och nyttan för myndigheten. I tilläggsdirektivet ingår också att analysera och redovisa de sekretessfrågor som förslagen väcker samt överväga i vad mån samtycke ska krävas för att, inom ramen för ett förenklat uppgiftslämnande, lämna sekretess- belagda uppgifter mellan myndigheter eller om detta ska göras med stöd av sekretessbrytande bestämmelser, analysera om dagens regler om sekretess är tillräckliga för att skydda enskilda intressen vid ett ökat utbyte och ökad åter- användning av uppgifter myndigheter emellan, och lämna förslag på de författningsändringar som föranleds av dessa analyser och som krävs för att genomföra förslagen i övrigt. I uppdraget ingår inte att föreslå ändringar i grundlag. Utredaren ska genomföra sitt uppdrag i nära samverkan med de myndigheter (förutom ) som omfattats av kartläggningen. Utredaren ska i arbetet beakta regeringens strategi för en digitalt samverkande förvaltning (dnr N2012/6402/ITP). Framför allt ska utredaren beakta delmålen om att digitala tjänster ska utformas efter användarens behov, att digitala tjänster ska vara enkla och säkra att använda och att fler ska kunna tillhandahålla statens digitala tjänster. Utredaren ska vid behov tillkalla arbetsgrupper eller referens- grupper för att möjliggöra en bred förankring av arbetet. Utredaren ska ta fram det utbildningsmaterial som behövs. Utbildningsmaterialet ska i första hand rikta sig till myndigheter. En webbplats till stöd för företag och myndigheter ska vid behov inrättas. Uppdragets genomförande, redovisning och tidsplan Utredaren ska samråda med Arbetsförmedlingen, , , , , , , , Statens jordbruks- verk, Transportstyrelsen, , Trafikanalys och Trafik- verket. Utredaren ska även inhämta synpunkter från Företagarna, , , och E-delegationen. Det står utredaren fritt att därutöver samråda med och inhämta synpunkter från övriga berörda myndigheter och organisationer. Utredaren ska i arbetet ta med sig erfarenheterna från arbetet med . Utredaren ska löpande hålla (Närings- departementet) underrättat om arbetet. Utredaren ska till () redovisa ett förslag på hur ett system för företagens uppgiftslämnande ska genomföras. I detta ligger vidareutveckling av prototypen inför användandet i ett fullskaligt system samt att realisera en teknisk lösning. I förslaget ska det anges hur arbetet med att omhänderta, kvalitetssäkra och vidare- utveckla resultatet av 14 myndigheters kartläggning av företagens uppgiftslämnande (dnr N2011/5884/ENT och dnr N2012/311/ENT [delvis]) ska ske. Det ska vidare framgå när samverkanspunkt och forum ska vara inrättade. Åtgärder, aktiviteter, organisation, kostnader och tidsplan ska framgå av planen. Utredaren ska lämna förslag till () på tidsplan och frekvens för anslutning av myndigheter till systemet för företagens uppgifts- lämnande. Kostnader och nytta för myndigheterna ska framgå av förslaget. Därutöver ska kommittén senast vid utgången av april, lämna delrapporter till () om hur arbetet fortskrider. Uppdraget enligt dessa tilläggsdirektiv ska slutredovisas till () . Förlängd tid för uppdraget Uppdraget enligt de ursprungliga kommittédirektiven och tidigare beslutade tilläggsdirektiv (dir. 2012:35 och dir. 2013:51) ska fortfarande redovisas . Uppdraget enligt dessa tilläggsdirektiv ska som framgår ovan slutredovisas . (N 2012:01) Ändrad tid för redovisning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att presentera förslag som innebär att upp- gifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe (dir. 2012:35). Utredningen antog namnet . Uppgifts- lämnarutredningen har genom tilläggsdirektiv (dir. 2013:111) bl.a. fått i uppdrag att lämna förslag till () på tidplan och frekvens för anslutning av myndigheter till systemet för företagens uppgifts- lämnande. Tidpunkten för när redovisningen av tidplan och frekvens för anslutning av myndigheter till systemet för företagens upp- giftslämnande ändras till . I övrigt ska uppdra-get redovisas i enlighet med vad som anges i tidigare direktiv. Den kravspecifikation som utredningen inledningsvis tog fram syftade till att förtydliga och detaljera det förslag till system och infrastruktur för företagens uppgiftlämnande som utredningen tidigare gett i tidigare betänkande (SOU 2013:80). Arbetet med kravspecifikationen utgick från de användningsfall som beskrivs i bilaga 1 och 2 i detta betänkande och bedrevs initialt med utgångspunkten att specifika- tionen skulle kunna användas för att upphandla ett färdigt system. Detta ledde till en strukturering i sex olika funktionella kravområden som rörde olika komponenter av det totala systemet, och föranledde även ett antal nya användningsfall. Parallellt med arbetet att färdigställa version 1.0 av krav- specifikationen bedrevs de rundabordssamtal som beskrivits i avsnitt 4.3 och som utmynnade i nya regeringsbeslut om uppdrag till myndig- heter som beskrivs i avsnitt 4.4. En central del av detta arbete var att omarbeta kravspecifikationen så att den kunde användas för utvecklingsarbete inom ramen för den befintliga verksamt.se- strukturen. Detta föranledde framför allt de delar av den tidigare kravspecifikationen som redan hade implementerade motsvarigheter inom verksamt (framför allt vad gäller autentisering- och användar- hantering) kunde utgå. En version 2.0 av kravspecifikationen med dessa ändringar färdigställdes . arbetade det nybildade arkitekturutskottet med att närmare detaljera kravspecifikationen utifrån uppdraget att säkerställa att funktionaliteten i utredningens förslag skulle följa en gemensam arkitektur som skulle vara kompatibel med och kunna förvaltas av bolagsverket. Arbetet bedrevs med målet att en modifierad kravspecifikation skulle föreligga för komponenterna sammansatt bastjänst och uppgiftskravs- tjänst, och för avisering respektive slutanvändar- funktionalitet. Version 3.0 färdigställdes till . Analysfasen i genomförandeprojekten samt vidare diskussion har sedan föranlett ytterligare ändringar av kravspecifikationen. All ändring efter görs genom en särskild ändrings- hanteringsprocess där arkitekturutskottet, berörda genomförande- projekt, juridiska utskottet och i förekommande fall styrgruppen är parter. I det föreliggande finns en ögonblicksbild av kravspecifikationen som motsvarar vad som kommer att levereras och driftssättas , men också vad som kommer levereras fram. Varje användningsfall beskrivs först i sin helhet, dvs vad som krävs för att förslaget ska anses vara realiserat i sin helhet, men också vilka eventuella avgränsningar som gjorts inför den första leveransen . Kravspecifikationen är ett levande dokument, vilket innebär att den kan och kommer att revideras allt eftersom utvecklingsarbetet leder fram till behov av förtydliganden och i vissa fall vägval. Avgränsningarna inför mars bör dock inte komma att ändras. Beteckningarna för användningsfallen är så långt som möjligt oförändrade sedan förslaget i betänkandet . Eftersom många användningsfall har strukits, och andra tillkommit, finns det dock ”hål” i den nummerserie som använts i beteckningarna. I kravspecifikationen så som den presenteras här har utelämnats bilaga 8, 9 och 10 då dessa är i format som inte lätt låter sig repre- senteras på tryckta sidor. A - Kravspecifikation - Sida 1 av 24 A - Kravspecifikation - V 3.0 A - Kravspecifikation - Sida 2 av 24 SYFTE MED DOKUMENTET ............................................................................................................. ÖVERGRIPANDE BESKRIVNING AV SYSTEMET ..................................................................................... KRAV OCH KRAVFORMULERING .............................................................................................. Kravområden – Översikt ............................................................................................. Beskrivning av kravområden..................................................................................... LISTA ÖVER ANVÄNDNINGSFALL.................................................................................................... Referens till bilagorna ....................................................................................................... Bakgrund och begrepp...................................................................................................... Resultat av informationsklassificering .............................................................................. Konsekvenssumma och konsekvensprodukt ............................................................ Slutsatser av klassificeringen .................................................................................... MSB: ...................................................................S MODELL FÖR KLASSIFICERING AV INFORMATION Klassificeringsmodellen ................................................................................i matrisform A - Kravspecifikation - V 3.0 A - Kravspecifikation - Sida 3 av 24 Tabell 1 Aktörer....................................................................................................................................... Tabell 2 Kravområden ........................................................................................................................... Tabell 3 Användningsfall ....................................................................................................................... Tabell 4 Använda vikter för konsekvensnivåer ..................................................................................... Tabell 5 Informationsklassificering ....................................................................................................... Tabell 6 Ordlista: Beskrivning och förklaring av viktiga begrepp.......................................................... Tabell 7 MSB: Säkerhetsaspekter.......................................................................................................... Tabell 8 MSB:s klassificeringsmodell i matrisform................................................................................ Figur 1 Översiktlig bild av det föreslagna systemet ................................................................................ Figur 2 Begreppsmodell .......................................................................................................................... Figur 3 Översikt över kravområden ........................................................................................................ Figur 4 Användarfunktionalitet på ................................................................................... Figur 5 Uppgiftskravstjänsten ............................................................................................................... Figur 6 Uppgiftsdefinitionstjänsten ......................................................................................................