sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — Digitaliseringen av industriproduktionen har gjort det möjligt att bygga produktionssystem som har massproduktionens fördelar med låga enhetskostnader, som det klarar av att vara flexibelt och tillverka individuellt kundanpassade varor. 43Ds 2013:19 (2013), : Svenska framtids- utmaningar. 44Regårdh, (2015), Värdeskapandets nya logik, s. 327, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, 45Regårdh, (2015), Värdeskapandets nya logik, s. 328, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, Företag och organisationer bygger i allt större utsträckning värde genom att engagerade kunder och användare bidrar med informa- tion, nya idéer och nätverk. En effekt av detta är att användare och kunder i allt högre utsträckning förväntar sig en individualiserad produkt eller tjänst och en möjlighet att interagera med företag och organisationer. Utvecklingen mot individen i centrum kommer sannolikt förändra synen på vad som är offentliga åtaganden och därmed vad politiken ska ansvara för och med vilka insatser. Digitaliseringen kan också innebära att den offentliga sektorn, där människor arbetar med och för andra människor, kan utveckla en ny logik, ett värdeskapande som bygger på just det som är unikt för denna typ av verksamhet. Människor är meningsskapande, har förmåga till flexibilitet och strä- var efter gemenskap. När verksamheten utgår från användaren och dess behov så kan det som kännetecknar det mänskliga, dvs. att vi är upplevande, skapande och lärande varelser få den särställning som behövs för att kvalitet inom offentlig verksamhet kan ges utifrån barn, äldre och sjukas individuella behov.46 Välfärdsteknologin ut- vecklas i snabb takt inom äldreomsorgen i relation med användar- na, de äldre, och resultaten visar stora individuellt upplevda nyttor. Genom denna utveckling kan man säga att äldre är en grupp som i snabb takt digitaliseras i sina vardagsliv. Individens digitala kompetens blir central Den ökade integreringen av teknik och människa innebär att varje individs utveckling av digital kompetens behöver öka kontinuerligt. definierar att digital kompetens utgörs av i vilken utsträckning man är förtrogen med digitala verktyg och tjänster samt har förmåga att följa med i den digitala utvecklingen och dess påverkan på ens liv. Digital kompetens innefattar de kunskaper, färdigheter, den förståelse och motivation som individen behöver i den förändringsprocess digitaliseringen innebär. Utvecklingen sker kontinuerligt vilket innebär att de krav som kommer att ställas på digital kompetens, i privatlivet och samhällslivet liksom inom utbild- 46 , (2015) Digitaliseringen och den framtida välfärdsteknologin, s. 207, i Digita- delbetänkande Om – en antologi om digitalise- ringens möjligheter, SOU 2015:65. SOU 2015:91 Digitaliseringens transformerande kraft ningen och arbetslivet, fortlöpande förändras. Digital kompetens är därmed inget statisk, innebörden av begreppet förändras utifrån tek- nikens och tjänsternas utveckling.47 Digital kompetens innefattar kunskap och förmåga att säkert och kritiskt använda informationssamhällets teknik i arbetslivet, och för kommunikationsändamål. Medvetenhet om frågor som rör den tillgängliga informationens validitet och tillförlitlighet är också avgörande i den digitala kompetensen. Individen kommer kontinuerligt behöva utveckla sin digitala kompetens för att ha förutsättningar att använda digitala verktyg och tjänster utifrån sina egna behov och utifrån det som förväntas av dem men också för att bidra till innovation och utveckling av produkter och tjänster. (2015), Gör – digital kompetens, SOU 2015:28. 48Europaparlamentets och rådets rekommendation (2006) Nyckelkompetenser för livslångt lärande 1408966371090 (Hämtad ). Figur 3.4 Samhällsområde – Arbete Samhällsutvecklingen innebär att konkurrensen mellan länder och regioner, företag och individer ökar och att ekonomin är kunskaps- och tjänstebaserad. I kunskapssamhället är utveckling och sprid- ning av kunskap en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt och omställningsförmåga.49 Det ställer krav på utbildningssystemen och formerna för fortbildning och kompetensutveckling. Digitalise- ringen anses vara s.k. skill-biased, vilket betyder att den gynnar högutbildade mer än lågutbildade.50 De nya arbeten som skapas i 49Slutrapport från (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga. En globaliserad svensk ekonomi. 50Se t.ex. , B och , T (2015) Digital disruption at work, s. 127, i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. Moretti, E (2013) The New Geography of , Mariner Books, . och med digitaliseringen kommer framför allt de med högre utbild- ning tillgodo. Utvecklingen kommer sannolikt leda till att yrken som kräver medelhög utbildning och som har rutinartade arbets- uppgifter i snabbast takt kommer ersättas av automatisering och robotisering en s.k. ”middle jobs squeeze”. Det skapar ytterligare konkurrens om, och lönepress på, låglönejobben.51 Det leder till att arbetskraften med lågbetalda yrken kommer att växa. Risken är att klyftor växer mellan olika grupper i samhället med olika utbildnings- nivå, vilken är en utmaning som samhället behöver möta.52 Arbets- marknadens parter har här en viktig uppgift då det är de som i stort reglerar arbetsmarknaden. Stor andel av dagens jobb kommer att försvinna Arbetsmarknaden förändras i grunden av utvecklingen. Digitalise- ringen av arbetslivet visar sig i att yrken försvinner, stöps om och tillkommer. har olika beräkningar på hur många jobb som kommer att försvinna under de närmaste två decennierna, till följd av digitalisering, automatisering och robotisering gjorts. Siffror på mellan har angetts avseende den svenska arbetsmarknaden.53 It- och telekomsektorn förväntas fortsatt utvecklas starkt i för- hållande till den övriga ekonomin. Det beror främst på it-systemens allt större spridning har betydelse för alla sorters verksamheter och den snabba produktutveckling som sker inom sektorn och andra sektorer där it och telekom är bärande delar. 51Se t.ex Felländer, (2015) Digitaliseringens möjligheter och utmaningar, s. 76, i Digita- delbetänkande Om – en antologi om digitalise- ringens möjligheter, SOU 2015:65. 52Se t.ex. , B och , T (2015) Digital disruption at work, s. 121, i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 53Se t.ex. , C., B., och , T (2015) Digital Disruption at Work, s. 123, i Digitalise- delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. Fölster, S., (2015) De nya jobben i automatiseringens tidevarv, rapport på uppdrag av . har brist på personal med digital kompetens Allt eftersom digital teknik införs i allt fler yrken kommer kraven på digital kompetens att öka. Arbetsgivare efterlyser arbetstagare med såväl specialistkunskaper som god social och interkulturell kompetens, då utveckling i allt högre grad sker i nära samverkan med användare och kunder. Det finns ett utbrett underskott av arbetskraft med digital kompetens. De nya jobb som kommer skapas sker främst inom den kunskapsintensiva tjänstesektorn, framför allt den som kräver kvalificerad it- och digital kompetens, kreativitet och avancerad problemlösning. skapas en efterfrågan på servicejobb i den lokala tjänstesektorn.54 Uppskattningar visar att ett jobb inom en kunskapsintensiv och internationellt konkurrens- utsatt bransch skapar tre nya jobb inom den lokala tjänstesektorn.55 Det ”mänskliga” – det som bara kan utföras av en människa, kom- mer i högre grad att uppvärderas. har, i jämförelse med andra , en generellt god nivå på digital kompetens bland vuxna.56 har en lägre andel som tar högskoleexamen inom naturvetenskap och teknik i jämförelse med andra länder i EU.57 Nya arbeten kommer också kontinuerligt att skapas. Det hand- lar om arbeten som kräver högre utbildning och kompetens, som ingenjörer och it-specialiset, samt arbeten inom den lokala service- sektorn som kräver lägre utbildning, exempelvis baristas och spa- medarbetare.58 54Se t.ex. , C., B., och , T (2015) Digital Disruption at Work, s. 126, Felländer, (2015) Digitaliseringens möjligheter och utmaningar, i del- betänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 55Moretti, E., , P. (2013) Local Multipliers and human capital in the and , Industrial and Corporate Change, Volume 22, Number 1, pp. 339–362. 56OECD (2013), Survey of Adults skills. 57European Commission (2014) European Digital Agenda Scoreboard. har 15.9 exami- nerade per 1 000 invånare i åldern 20–29. Det europeiska genomsnittet är 18,1 och de ledande länderna är (23.0), (22,5) och (22.1). Se t.ex. , C., B., och , T (2015) Digital Disruption at Work, s. 129, i del- betänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. Fölster, S., (2015) De nya jobben i automatiseringens tidevarv, rapport på uppdrag av . 58Se t.ex. , C., B., och , T (2015) Digital Disruption at Work, i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. Fölster, S., (2015) De nya jobben i automatiseringens tidevarv, rapport på uppdrag av . SOU 2015:91 Digitaliseringens transformerande kraft Examples of new and emerging jobs in the 21st century Källa: O*NET (2015) i , C., B., och , T (2015). Innovation med digitalisering är nödvändig Även om nya jobb kommer att skapas finns det anledning att uppmärksamma digitaliseringens effekter på arbetsmarknaden på kort och medellång sikt. Det är inte givet att nya jobb kommer att skapas i samma takt som nuvarande jobb ersätts av digital teknik. Det finns främst två anledningar till detta. För det första påverkar digitaliseringen många sektorer på nästan samma gång. har det varit enskilda företag eller sektorer, t.ex. varvsindustrin, som utsatts för strukturförändringar. För det andra sker digitaliseringen betydligt snabbare än tidigare teknikskiften, vilket gör det svårare för arbetskraften och samhällets institutioner att hinna ställa om.59 För att ersätta jobb som går förlorade behövs satsningar på innovationer. Den digitaliserade arbetsmarknaden innebär även att arbete i högre utsträckning individualiseras, dvs. du säljer din kom- petens och din tid som en tjänst.60 60Se t.ex. Felländer, (2015) Digitaliseringens möjligheter och utmaningar, s. 91, i Digita- delbetänkande Om – en antologi om digitalise- ringens möjligheter, SOU 2015:65. Livslångt lärande allt viktigare i det digitaliserade samhället I informations- och kunskapssamhället är utveckling och spridning av kunskap en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt och om- ställningsförmåga.61 Det gör att individers kontinuerliga utveckling av kunskap och kompetens är såväl önskvärt som nödvändigt i samhället och på en global arbetsmarknad i ständig förändring.62 Att den transformation som digitaliseringen innebär i samhället förutsätter livslångt lärande har varit känt. införde Livslångt lärande som en vägledande princip i arbetet för att underlätta övergången till kunskapssamhället och att stärka kompetenser hos medborgarna ses som centralt.63 Rådet antog vid mötet i det strategiska målet att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskaps- baserade ekonomi. Digital kompetens är en av åtta nyckelkompe- tenser64 som bedömdes vara nödvändiga för välstånd och tillväxt. Nyckelkompetenserna är också valda utifrån syftet att möjliggöra alla individers självförverkligande och personliga utveck- ling och utsikter på arbetsmarknaden samt för den sociala samman- hållningen och ett aktivt medborgarskap.65 Kompetenserna bildar tillsammans en helhet som går in i och överlappar samt ger förut- sättningar för och kompletterar varandra. 61Slutrapport från (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga. En globaliserad svensk ekonomi. /sb/d/5146/a/126550 (Hämtad ) 62Slutrapport från (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga. En globaliserad svensk ekonomi. s. 102. /sb/d/5146/a/126550 (Hämtad ). 63Europeiska rådets resolution om livslångt lärande . officiella tidning, C 163, 1410793134348&uri=URISERV:c11054 (Hämtad ). överlämnade ett delbetänkande som behandlar digital kompetens. Se (2015), Gör – digital kompetens, SOU 2015:28. 65Europaparlamentets och rådets rekommendation av om nyckel- kompetenser för livslångt lärande CELEX:32006H0962&qid=1408966371090 (Hämtad ). Fortbildning och kompetensutveckling behövs genom hela livet Utbildning och fortbildning behövs för att individer ska kunna arbeta på en digitaliserad arbetsmarknad som kontinuerligt kom- mer kräva nya kunskaper och förmågor. En utmaning är också hur samhället ska arbeta med att säkerställa att individer kan utveckla den spetskompetens som efterfrågas. Många länder bygger upp en strategisk samverkan mellan olika aktörer för att med flexibilitet kunna möta de förändrade behov som utvecklingen medför. Utbildningsinstitutioner och anordnare, branscher och myndig- heter utvecklar samarbeten för olika nivåer inom utbildningsyste- men. Dessa samarbeten sker främst regionalt. Inom gymnasieskolan sker det inom de olika yrkesprogrammen och i lärlingsprogrammen. Myndigheten för , som inrättades 2009, och de yrkeshögskoleutbildningar som de genomför, arbetar i samverkan med att ta fram utbildningar med innehåll som efterfrågas inom olika branscher på eftergymnasial nivå.66 Högskolor och universitet möter i allt högre grad krav på att utbildningarna ska vara mer flexibla och svara mot kunskaps- och kompetensbehov i arbetslivet. har de flesta lärosäten och institutioner en mer eller mindre nära samverkan med aktörer inom olika branscher. Även inom högre utbildningen be- höver frågor om vad som kan utgöra relevant innehåll i utbildning- arna, hur formerna för lärandet bör utvecklas och förnyas samt vilken kunskap och kompetens som de studerande ska erhålla genom utbildningen tas på större allvar för att ska kunna möta samhällsutvecklingen. Dialog och samverkan med aktörer utanför akademin behöver vidareutvecklas i arbetet. Inom utbildningsväsendets grundläggande utbildningsområden; förskola, grundskola och gymnasieskola har de så kallade generiska kompetenserna fått en framträdande roll som ett svar på vilka kunskaper barn och unga behöver utifrån samhällsutvecklingen.67 I styrdokument för det svenska skolväsendet ingår skrivningar om 66Studentum AB, en webbsideguide för YH utbildningar, (Hämtad ). 67I delbetänkande, SOU 2014:13, En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår, är digitaliseringen i grund-, gymnasieskolan och den högre utbildningen i fokus. kompetenser av generell karaktär i samtliga ämnen.68 Dessa kompe- tenser innefattar analys och problemlösningsförmåga, kreativitet och självtillit, tilltro till egen förmåga och att eleverna ska utveckla förståelse för olika aspekter och perspektiv. I grund- och gymnasie- skolan eftersträvar varje ämne att utveckla elevernas förmåga att reflektera, analysera och kritiskt granska, söka och värdera infor- mation, uttrycka och värdera olika ståndpunkter etc.69 I arbetslivet pågår omfattande kompetensutveckling och fort- bildning. Enligt SCB:s senaste undersökning deltog sex av tio anställ- da i personalutbildning /2012.70 Med personalutbildning avses utbildning som helt eller delvis bekostats av arbetsgivare eller bedrivits på betald arbetstid. Ju högre utbildningsnivå en person hade desto vanligare var det med deltagande i personalutbildning. Bland de med förgymnasial utbildning var det som deltog i personalutbildning jämfört för de med eftergymnasial utbildning. En utmaning framöver är hur ansvar, utformning och finansie- ring av kompetensutveckling ska fördelas mellan staten, offentliga och privata arbetsgivare, akademi och den enskilde. Den fysiska och psykosociala arbetsmiljöns förändringar är stora När verksamheter och arbetsuppgifter i allt högre utsträckning digitaliseras påverkar det arbetsmiljön. Svenska arbetstagare anger i högst utsträckning, , inom att ny teknik eller nya arbetsprocesser till följd av digitaliseringen har införts på deras arbetsplatser.71 68Skolverket (2011), Läroplaner och kursplaner för , /laroplaner-amnen-och-kurser/grundskoleutbildning/grundskola och Läroplan, examensmål och gymnasiegemensamma ämnen för gymnasieskola 2011, /om-skolverket/publikationer/visa-enskild-publikation?_xurl_=http%3A %2F%2Fwww5.skolverket.se%2Fwtpub%2Fws%2Fskolbok%2Fwpubext%2Ftrycksak%2F Record%3Fk%3D2705 69Se kapitel 4 i delbetänkande (2015) Gör – digital kompetens, SOU 2015:28. 70SCB (2014), Vuxnas deltagande i utbildning /2012. 71Se , C., B., och , T (2015) Digital Disruption at Work, s. 112, i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. Figur 3.5 has the highest rate of technological restructuring among countries Share of workers that report new processes or technologies introduced in the workplace (%) Källa: (2013) , , , T. (2015). När arbetslivet blir alltmer digitaliserat behöver därför den digitala arbetsmiljön och konsekvenserna av denna uppmärksammas. har många av oss möjlighet att ta med jobbet var vi än be- finner oss. Att blanda arbete och andra aktiviteter har gett en ökad frihet som är uppskattad. Informations- överflöd tillsammans med att ha flera uppgifter (multi- tasking) kan dock orsaka stress och försämra den psykosociala arbetsmiljön om arbetsmängden blir för stor och splittrad. Arbetsmiljöproblem uppstår på olika sätt De datorsystem som används har stor inverkan på arbetet och arbetsmiljön. En del av de arbetsmiljöproblem som uppstår är då datorstöden inte är anpassade till människans perceptiva och kogni- tiva förmågor eller till de krav arbetet ställer. Vid införandet av nya system är det därför viktigt att det finns kunskap om dessa för- mågor så att stöden kan utformas på lämpligt sätt i sitt innehåll och användargränssnitt. Det digitala arbetssättet innebär även att den fysiska arbetsmiljöns utformning behöver uppmärksammas. Människor har i större ut- sträckning fått valmöjlighet att arbeta hemma, eller i offentliga Arbete på distans sparar (res)tid och kan bidra till att minska miljöpåverkan. leder utvecklingen till att allt fler arbetsplatser inför kontorslandskap med fri placering som utgår från en lägre beman- ning än faktiskt antal anställda. Utmaningar rör både funktionella aspekter, där t.ex. nya former av belastningsskador har uppstått men också följderna av kraven på att som individ vara formbar i en ständigt pågående verksamhetsutveckling. Även den psykosociala miljön innebär utmaningar där teknikstress i allt större utsträck- ning har uppmärksammats. Det finns därmed ett omfattande behov av forskning och kun- skapsuppbyggnad för att skapa förståelse för vilka risker den digitala arbetsmiljön innebär så att dessa uppmärksammas och förebyggs. Transformeringen av arbetsmarknaden utmanar villkor och regler Digitaliseringen leder till att ett flertal områden som är reglerade för att skydda konsument och arbetstagare inte fungerar. Egen- företagandet ökar och de digitala plattformarna ersätter traditio- nella mellanhänder, vilket innebär att skydd i lagstiftningar, praxis eller kollektivavtal varken fungerar för konsumenter eller för de som är utförare eller säljare av tjänster. Utvecklingen flyttar risken till individen.72 Digitaliseringen både möjliggör, förutsätter och leder till indivi- dualisering. De villkor och regelverk som finns är till största delen anpassade efter det industrialiserade arbetslivet där skydd för den anställde och krav på arbetsgivaren är framträdande. Arbetsmarknaden innoveras eller förändras av omvärldsutveck- lingen och digitaliseringen på sätt som gör att anställningsformerna förändras. Det utmanar de system för anställning, trygghet och omställning som byggts upp och fungerat i det industrialiserade samhället och den arbetsmarknad som vi är på väg att lämna. 72 Felländer, (2015), Digitaliseringens möjligheter och utmaningar, s. 99, i Digitalise- delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. Delningsekonomin utmanar dagens lagstiftning Den växande delningsekonomin innebär att privatpersoner i större utsträckning kan köpa och förmedla tjänster via digitala platt- formar. Det ger individer möjligheter att starta verksamheter och utveckla egna företag. är gränsen mellan arbetstagare och arbetsgivare ofta otydlig i delningsekonomin. De som tillhandahåller tjänsterna arbetar ibland under anställningsliknande förhållanden, utan att vara an- ställda. När egenföretagare utgör en allt större del av arbetskraften finns det behov av att de har tillgång till den gemensamt finansiera- de välfärden och de grundläggande trygghetssystemen. I delningsekonomin förlitar sig många affärsmodeller på en form av självreglering, via rankningar och recensioner där båda parter kan lämna omdömen om varandra. Men affärsmodellerna stämmer inte alltid överens med rådande lagstiftning, som tillkom innan delnings- tjänster introducerades. Frågor har därför i vissa fall rests från befintliga företag som anser att de är utsatta för illojal konkurrens och från policyaktörer som vill försäkra sig om att konsumenter och arbetstagare har tillräckligt skydd. Det finns en utmaning i att skapa ett regelverk som tillhandahåller tillräckligt skydd för konsu- menter och arbetstagare, som det tar tillvara digitali- seringens möjligheter och möjliggör innovativa affärsmodeller.73 73 , 2015. Digital Economy Outlook. Figur 3.6 Samhällsområde – Samhällsinstitutioner Det kännetecknande för genomgripande samhällsförändringar är att de omstöper samhället i dess grundfundament. Det påverkar värderingar, attityder och beteenden, vilket förändrar sammanhåll- ning och socialt samspel. Samhällskultur och värderingar utvecklas och omformas kontinuerligt av människor i samhället och deras erfarenheter och visioner. Människors kontakt med, intresse och tolerans för andra påverkar den sociala sammanhållningen och tilliten. Värderingar påverkas av och påverkar kontinuerligt samhälls- institutionerna, lagstiftning och regleringar. har ett välfärds- system som är uppbyggt utifrån socialliberala74 värderingar som 74 avser här värderingar och inte politiska partier. stärker och skyddar individens oberoende och frihet i förhållande till familjen.75 Denna allians mellan stat och individ har bidragit till den starka sociala sammanhållning och tillit till samhället som legat till grund för demokratins utformning i . är i detta avseende, ihop med övriga nordiska länder, unikt i världen. visar värderingsundersökningar att det globalt sker en förskjutning från så kallade traditionella överlevnadsvärde- ringar – där religion, familj och trygghet är centrala områden – mot sekulära frihetsvärderingar – där individuell identitet och integritet liksom tolerans och tillit till andra sätts i fokus.76 Parallellt med denna harmonisering av värderingar pågår en annan värderingsutveckling inom och andra länder. Den innebär att olika grupper utvecklar olika värderingar. Mångfalden i samhället, utifrån kultur, religion, utbildningsnivå, social klass etc. innebär att skillnader i värderingar i allt högre utsträckning också finns representerade i och att många lever sina liv med andra värderingar än den dominerande.77 Det kan leda till allt större skillnader i värderingar mellan olika samhällsgrupper vilket riskerar att utmana den sociala sammanhållningen. Det enorma medieutbudet har betydelse för utvecklingen efter- som det innebär att individer tvingas göra ett urval av information, kommunikation och medier. Urvalet påverkas av individens moti- vation, utbildningsnivå och förmåga att ta del av och förstå infor- mationen. 75Se Trägårdh, (2015) Framtidsfolket – Modernitet och svensk nationell identitet, s. 369, i delbetänkande Om – en antologi om digita- liseringens möjligheter, SOU 2015:65. 76World Values Survey, (Hämtad ).