sou · H3B3101 · 2015-12-09 00:00:00 — Givet arbetade timmar, BNP-tillväxt m.m. från beräknar EMEC utvecklingen per bransch för produktivitet, arbetade timmar, förädlingsvärde och bruttoproduktion. Vidare beräknas hur export, import och produktion utvecklas för olika produktgrupper. EMEC arbetar med 33 branscher och 42 produktgrupper (varor och tjänster). Några nyckeltal för basscenariot i bilaga 1 –2040 presenteras i tabell A1.2. Där redovisas även mot- svarande nyckeltal från EMEC –2040, som används vid beräkningarna på regional nivå. Bilaga 7 till LU15 Appendix 1 Tabell A1.2 Nyckeltal från basscenariot i bilaga 1, årlig procentuell förändring EMEC 2011–40 LU 2014–40 Sysselsatta (antal arbetade timmar) Källa: Almerud, Eisensee, Forsfält & Glans (2015). I beräkningarna för basscenariot påverkas arbetsutbudets utveckl- ing av att antalet arbetade timmar , i genomsnitt per åldersgrupp och kön, förändras över perioden. Den största för- ändringen avser ett ökat antal arbetade timmar för åldersgruppen . förväntas pensionsåldern ha ökat till . Basscenariot innebär således ett förändrat arbetsmarknads- beteende, såtillvida att det genomsnittliga antalet arbetade timmar per åldersgrupp och kön förändras. Befolkningens sammansättning med avseende på födelseland och utbildningsbakgrund beaktas inte explicit i de bakomliggande beräkningarna med . Bas- scenariot i bilaga 1 implicerar två olika tolkningar. En av dessa är att antalet arbetade timmar ökar såväl för inrikes- som utrikes födda. En annan tolkning är att antalet arbetande timmar ökar för inrikes födda och är för utrikes födda, se figur A1.2. Bilaga 7 till LU15 Figur A1.2 Basscenario för befolkning 16–, befolkning 16–(inrikes födda) samt totalt arbetade timmar 2012–2040, Index 2012=100 Källa: SCB och . beräknas totala antalet arbetade timmar öka med () medan befolkningen 16–beräknas öka med (). Av denna befolkningsökning ökar de inrikes födda med () medan de utrikes födda ökar med (). uppskattas sysselsättningsgraden för utrikes födda vara lägre än för inrikes födda i åldern 15–(SCB 2014c). I detta sammanhang bör noteras att det ökade antalet utrikes födda, enligt tabell 41, avser personer från med låg eller medelhög välfärds- och utveklingsnivå (HDI). Implementering av nationella förutsättningar på regional nivå Efter ett inledande moment, där länens befolkning och syssel- sättning kalibrerats mot statistik , har länens befolk- ningsutveckling till 2040 skrivits fram med stöd av antaganden om Bilaga 7 till LU15 förändrade födelsetal, förändrade dödsrisker och in- och utvandring enligt SCB:s befolkningsframskrivning. Arbetade timmar, förvärvsgrader och antal förvärvsarbetande Basscenariot () ger förutsättningar för utvecklingen av genomsnittligt antal arbetade timmar per ettårsklass för kvinnor och män i åldern 15–. Med SCB:s befolkningsframskrivning har dessa data omräknats till arbetade timmar för kvinnor och män i åldersgrupperna 16–19, 20–24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–59, 60–64, 65–74. Därefter beräknas hur förvärvsgraden för respektive grupp måste förändras för att basscenariots förutsättningar ska upp- fyllas.75 Resultatet blir att total sysselsättning i riket beräknas öka med i genomsnitt , dvs. samma förändring som KI räknar med för perioden –2040, enligt tabell A1.2. Betydelsen av antagandet om ökat antal arbetade timmar för åldersgruppen kan belysas enligt följande. Med oförändrade förvärvsgrader () skulle total sysselsättning i riket öka med . Det innebär att syssel- sättningen skulle öka något långsammare än befolkningen 15–. Skillnaden mellan och beror till på att förvärvsgraden (genomsnittligt antal arbetade timmar) för åldersgruppen 65–antas öka . För att uppfylla basscenariots förutsättningar om ett förändrat arbetsmarknadsbeteende i detta avseende har det vid implemente- ringen förutsatts att förvärvsgraden för respektive åldersgrupp och kön förändras på samma sätt i hela landet. Givet befolkningsfram- skrivningen på regional nivå bestäms därmed utvecklingen för den förvärvsarbetande nattbefolkningen på regional nivå. I framskrivningen har antagits att den förvärvsarbetande dagbefolkningen per län förändras i samma takt som den förvärvs- arbetande nattbefolkningen. Ett motiv för att anta detta är att det på närmare är svårt att bedöma hur länsbefolkningens nettopendling, dvs. skillnaden mellan förvärvsarbetande dag- och 75 Vid implementeringen av basscenariot antas oförändrad arbetstid per sysselsatt. Bilaga 7 till LU15 nattbefolkning, kommer att utvecklas.76 Bilden för den senaste 20- årsperioden är att nettopendlingen på länsnivå har förändrats relativt måttligt, se figur A1.3. Årlig förändring av förvärvsarbetande natt- och dagbefolkning per län 1993–2012 Givet total förvärvsarbetande dagbefolkning per län görs för- delningen på branschnivå med tillämpning av EMEC:s antaganden om produktivitetstillväxt och exogen efterfrågan per bransch. För den kommunala konsumtionen beräknas efterfrågan med ledning av befolkningsframskrivningen och aktuella uppgifter från SKL angående den kommunala sektorns (primärkommuner och landsting) genomsnittliga styckkostnader per ettårsklass och kön. Metod vid regional framskrivning av basscenario Arbetet med att ta fram en basprognos är uppdelat på ett flertal moment. Som nämnts tidigare innebär det första momentet att kalibrera modellen för respektive län för att ge resultat som 76 Förändringar av länsbefolkningens nettopendling påverkas bland annat av utvecklingen på länens bostadsmarknader och av förändringar i transportsystemet. Vi har inte underlag för att göra några bedömningar i dessa avseenden. Bilaga 7 till LU15 överensstämmer med statistik , vilket är 2013 för befolkningsstatistik och 2012 för sysselsättningsstatistik. Vidare kalibreras (uppdateras) parametrar för inflyttarfördelning och utflyttarrisker.77 Det andra momentet innebär att en partiell modell, befolkningsmodellen, körs med aktuella nationella parameter- antaganden för prognosperioden, dvs. födelsetal, dödsrisker och in- och utvandring enligt SCB:s befolkningsframskrivning. I denna modellkörning baseras in- och utflyttning på länens historiska andel av rikets flyttnetto. Länens andel av rikets flyttnetto definieras som andelen av det inrikes flyttnettot (positiva eller negativa andelar) plus andelen av det utrikes flyttnettot (positiva andelar). En konsekvens är att det utrikes flyttnettot kommer att påverka storleken på inrikes flyttningar, vilket också eftersträvas. Påverkan sker i realiteten med något eller fördröjning men detta har mindre betydelse vid en prognos till 2040. I det tredje momentet görs en ny körning av befolknings- modellen, där mellanregional in- och utflyttning i stället baseras på historiska in- och utflyttningsfrekvens per åldersgrupp och kön.78 Denna modellkörning föregås av ett antal kalibreringar. (1) Justering av resultatet från föregående modellkörning så att befolkningen per ålder och kön summerar till den nationella befolkningsframskrivningen . (2) Beräkning av antalet in- och utflyttare per län som genereras av historiska flytt- frekvenser, tillämpade på avstämd befolkning. (3) Justering av in- och utflyttare från (2) så att gäller att summan av inflyttare till alla län är lika med summan av utflyttare från alla län. Den resulterande in- och utflyttningen per län används därefter i den nya modellkörningen. För görs slutligen en avstämning mot SCB:s befolkningsframskrivning per ålder och kön.79 77Detta motiveras av att dessa parametrar är skattade på data och att parametrarna därför riskerar ge en missvisande bild av flyttarnas fördelning på ålder och kön. 78Det är både teoretiskt och empiriskt väletablerat att flyttningsbenägenheten varierar avsevärt med ålder och kön. Beroende på hur befolkningens sammansättning förändras i dessa avseenden kan flyttströmmarna förväntas variera på ett sätt som inte återges av ett exogent flyttnetto. 79Syftet med denna tvåstegsmetod för beräkning av mellanregional flyttning, och av- stämning mot SCB:s nationella befolkningsframskrivning för , är att generera en befolkningsframskrivning som så nära som möjligt återger det resultat som skulle förväntas vid en körning med flerregional modell. Bilaga 7 till LU15 I det fjärde momentet genomförs en första ”full” modellkörning med befolkningsutvecklingen enligt föregående moment. Makro- ekonomiska och branschspecifika antaganden hämtas från över- gripande antaganden från bilaga 1 till och KI:s prognoser, enligt den översiktliga beskrivningen ovan. Parameter- värden för den mellanregionala exportens årliga förändring per bransch baseras på resultat från senast genomförda körning med den flerregionala modellen.80 Den offentliga konsumtionen av välfärdstjänster (utbildning, vård och omsorg) i länen beräknas med åldersspecifika styckkostnader och med tillägg för ökad kvalitet om det förutsätts i nationella antaganden. I det fjärde momentet genomförs även en parameterstyrning med avseende på förändring av kommunernas bostadsstock. Fördelningen av länets befolkning på kommuner påverkas i hög grad av hur kommunernas bostadsstock förändras. För prognos- perioden har vi dock ingen information om förväntade för- ändringar av bostadsstocken, eller information om andra för- ändringar av kommunernas markanvändning. Ett rimligt antagande skulle därför kunna vara att den framtida förändringen av kommunernas bostadsstock följer den historiskt trendmässiga förändringen. Men, eftersom förändringar i befolkningens för- delning antas följa av förändringar i bostadsstockens fördelning är det ett lika rimligt antagande att befolkningens framtida fördelning förändras enligt trend. Det kan vara ett rimligare antagande eftersom bostadsstockens förändring i olika kommuner inte alltid är anpassad till efterfrågans förändring, dvs. Bostadsstockens förändring styrs därför så att befolkningens fördelning på kommuner följer den historiskt trend- mässiga förändringen av befolkningens fördelning i respektive län. Befolkningens fördelning på kommuner ger underlag för att fördela den sysselsatta nattbefolkningen på kommuner, med antagandet att förvärvsgrad per kategori (ålder, kön, födelseland och utbildningsgrupp) på länsnivå också gäller för länets kommuner. 80 Modellberäkning med dessa parametervärden ger en mellanregional export per bransch som summerad över alla län förväntas avvika måttligt från summan av mellanregional import för motsvarande bransch. Resultatet kommer därmed att ligga relativt nära vad som skulle erhållas vid en flerregional modellkörning. Bilaga 7 till LU15 I rAps ligger befolkningens fördelning i olika ålderskategorier också till grund för fördelningen av sysselsatt dagbefolkning inom befolkningsanknutna näringsgrenar (skola, vård, omsorg), medan det för övriga näringsgrenar antas att kommunens andel av länets sysselsättning utgår från oförändrade specialiseringskvoter. Med specialiseringskvot avses kvoten mellan kommunens andel av länets sysselsatta dagbefolkning för respektive näringsgren och kommunens andel av länets befolkning. I modellen beräknas regionens utpendling med en fix andel av regionens arbetskraftsutbud, medan regionens inpendling beräknas för att nå balans mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft per utbildningsgrupp. I den aktuella flerregionala prognosen riskerar denna beräkning medföra att summan av inpendlare till alla regioner avviker från summan av utpendlare från alla regioner. För att undvika en sådan inkonsekvens beräknas inpendlingen till regionen på motsvarande sätt som utpendlingen; antalet inpendlare beräknas med basårets andel inpendlare av sysselsatt dagbefolkning per utbildningsgrupp. Resultatet av denna modellkörning ligger till grund för kalibreringar av modellen i följande avseende: Den sysselsatta natt- befolkningens storlek i respektive län 2040 ska vara konsistent med antaganden om arbetsmarknadsbeteende på nationell nivå som presenteras i bilaga 1 till . På nationell nivå antas vanligtvis oförändrat arbetsmarknadsbeteende, dvs. förvärvs- grad per åldersgrupp, kön och födelseland hålls . De antaganden som görs i basscenariot i bilaga 1 innebär dock ökad förvärvsgrad för arbetskraften i högre åldersgrupper. Med ledning av hur total sysselsatt nattbefolkning enligt detta villkor avviker från modellberäknad nattbefolkning kalibreras produktivitetsförändringen för branscher inom näringslivet för att 2040 generera motsvarande förändring av total sysselsatt dagbefolkning. I det femte momentet genomförs en andra ”full” modellkörning med modellen kalibrerad enligt ovan. Denna modellberäkning ligger till grund för resultatredovisningen. Appendix 2 – FA-regionindelning, FA- regiongruppering, kommuner och kommungruppering Täta kommuner nära en större Täta kommuner nära en större Täta kommuner nära en större Täta kommuner nära en större Appendix 2 Bilaga 7 till LU15 Täta kommuner nära en större Täta kommuner nära en större Täta kommuner nära en större Täta regioner nära en Täta kommuner nära en större Täta kommuner nära en större Täta kommuner nära en större Täta kommuner nära en större Täta regioner nära en Täta kommuner nära en större Täta regioner nära en Täta kommuner nära en större Täta regioner nära en Täta kommuner nära en större Täta regioner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en större Bilaga 7 till LU15 Appendix 2 Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta regioner nära en Täta regioner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Appendix 2 Bilaga 7 till LU15 Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad nära en större stad nära en större stad nära en större stad nära en större stad nära en större stad nära en större stad nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en nära en större stad nära en större stad Täta kommuner nära en nära en större stad Bilaga 7 till LU15 Appendix 2 Täta kommuner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en nära en större stad Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en nära en större stad nära en större stad Appendix 2 Bilaga 7 till LU15 Täta regioner nära en nära en större stad nära en större stad nära en större stad Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en nära en större stad Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en nära en större stad Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en nära en större stad Bilaga 7 till LU15 Appendix 2 Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en nära en större stad nära en större stad Täta regioner nära en Appendix 2 Bilaga 7 till LU15 Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad nära en större stad nära en större stad nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad nära en större stad nära en större stad nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad nära en större stad nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad nära en större stad nära en större stad nära en större stad nära en större stad Bilaga 7 till LU15 Appendix 2 Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en nära en större stad Appendix 2 Bilaga 7 till LU15 Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Bilaga 7 till LU15 Appendix 2 nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en nära en större stad nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Appendix 2 Bilaga 7 till LU15 Täta regioner nära en större nära en större stad Täta regioner nära en större nära en större stad Täta regioner nära en större nära en större stad Täta kommuner nära en Täta regioner nära en större Täta kommuner nära en Täta regioner nära en större Täta kommuner nära en Täta regioner nära en större nära en större stad Täta regioner nära en större Täta kommuner nära en Täta regioner nära en större Täta kommuner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en större nära en större stad Täta regioner nära en större Täta kommuner nära en Täta regioner nära en större Täta kommuner nära en Bilaga 7 till LU15 Appendix 2 Täta regioner nära en större Täta regioner nära en större Täta regioner nära en större Täta regioner nära en större Täta regioner nära en större r nära en större stad Appendix 2 Bilaga 7 till LU15 Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en nära en större stad Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Bilaga 7 till LU15 Appendix 2 Täta regioner nära en Täta regioner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en Täta regioner nära en Täta kommuner nära en 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik- programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän- nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situa- tioner – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. 78.Upphandling och villkor enligt kol- lektivavtal. 79.Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Stöd och hjälp till vuxna vid ställnings- taganden till vård, omsorg och forsk- ning. 81.Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. 82.Ökad insyn i fristående skolor. 83.Översyn av lex . En livsviktig verksamhet. 85.Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boende- miljöer. Mål och myndighet. En effektiv styr- ning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets utredningen. 87.Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. 88.Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. 91.Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 92.Utvecklad ledning av universitet och högskolor. 93.Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdes- skatt. 94.Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldig- heter – möjligheter och ansvar. 95.Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser. Låt fler forma framtiden! Bilaga till betänkande.