sou · H3B3106 · 2015-12-18 00:00:00 — ekonomi – scenarier fram SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. sammanställs vid Strukturenhet. I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier. Dessa publiceras som fristående bilagor till utredningen. En central uppgift för långtidsutredningen är att göra en samlad analys av den ekonomiska utvecklingen på lång sikt. Som en del i detta arbete utarbetas modellbaserade beräkningar som presenteras i denna bilaga. Analysen består av ett huvudscenario och ett antal alternativa scenarier. När dessa scenarier jämförs med varandra tydliggörs ekonomiska mekanismer och effekter av betydelse för ekonomins långsiktiga utveckling. Bilagan är indelad i två separata delar. I den första delen presenteras en bild av den makroekonomiska utvecklingen . I den andra delen analyseras scenarier med fokus på den långsiktiga strukturomvandlingen i svensk ekonomi. Den första delen har utarbetats av och , båda anställda vid ekonomiska avdelning. Den andra delen har skrivits av och , verksamma på . Arbetet med bilagan har följts av en referensgrupp bestående av personer med stor kunskap i dessa frågor. Ansvaret för innehåll, slutsatser och förslag vilar dock helt på författarna. De resultat som framkommer i långtidsutredningens bilagor behandlas i utredningens huvudbetänkande. Del I: Den långsiktiga makroekonomiska utvecklingen Ett makroekonomiskt scenario –2060............. Appendix A: Beskrivning av ................................... Appendix B: Revideringar av nationalräkenskaperna ............ Del II: Strukturomvandling på lång sikt Strukturomvandling i näringslivet – ett basscenario Högre elpris i ............................................... Den långsiktiga makroekonomiska utvecklingen I denna bilaga till ges en bild av hur samhällsekonomin kan komma att utvecklas . Scenari- erna i bilagan bygger på en nyutvecklad modell som tar hänsyn till interaktionen mellan teknologisk utveckling, demografiska förändringar, finanspolitik och individers ekonomiska beteende. I huvudscenariot ökar BNP med i genomsnitt , vilket är samma ekonomiska tillväxt som –2013 (se tabell 1). I likhet med tidigare decennier skapas tillväxten i första hand genom en högre produktivitet, medan antalet arbetade timmar ökar relativt svagt. Den ekonomiska tillväxten är svagare –2035. Anledningen till detta är att tillväxten i antalet arbetade timmar saktar in . Detta sker trots att den genom- snittliga pensionsåldern beräknas öka från till . Den svaga utvecklingen i antalet arbetade timmar 2025–2035 beror i första hand på den demografiska sammansättningen i befolkningen som innebär att en allt större andel av arbetskraften då är 50–. I denna åldersgrupp minskar arbetskraftsdeltagandet och det genomsnittliga antalet arbetade timmar. Tabell 1 Genomsnittlig årlig real tillväxt i BNP och BNP per capita, procent Källa: SCB och . I huvudscenariot kommer befolkningen framöver i genomsnitt att arbeta något mer under de arbetsföra åren jämfört med . En väsentlig anledning till detta är att medellivslängden stiger, vilket Bilaga 1 till LU15 innebär att befolkningen kan förvänta sig att leva allt längre som pensionärer. Det medför även att de genomsnittliga pensions- utbetalningarna minskar, eftersom de blir lägre när det förväntade antalet år som pensionär ökar. En lägre pension och som pensionär betyder emellertid att hushållen önskar att spara mer till pensionen, vilket resulterar i att arbetstiden ökar något. Till följd av detta arbetar en person i åldersgruppen 25–i genomsnitt längre 2060. Denna ökning antas ske framför allt genom att sysselsättningsgraden ökar samt genom att personer som arbetar deltid jobbar fler timmar. Den låga produktivitetstillväxten som noterats bedöms vara av tillfällig karaktär och produktiviteten beräknas i huvudscenariot öka med i genomsnitt 2014– 2060. Utvecklingen i produktiviteten framöver har avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Detta belyses även med hjälp av ett antal alternativscenarier. I ett scenario antas produktiviteten i konvergera mot produktivitetsnivån i . Det medför att BNP ökar –2060, dvs. högre än i huvud- scenariot. Därmed är BNP och BNP per capita 2060 högre än i huvudscenariot. I ett annat alternativscenario antas i stället att produktivitetstillväxten dämpas globalt. Scenariot reflekterar en oro bland vissa ekonomer att de senaste årens låga tillväxt i produktiviteten kan vara av mer permanent karaktär. I alternativscenariot ökar BNP i genomsnitt 2014–2060 och 2060 är BNP och BNP per capita lägre jämfört med huvudscenariot. I ytterligare ett scenario antas produktiviteten i den offentliga sektorn öka kraftigare jämfört med huvudscenariot. Detta medför att BNP ökar något starkare, med i genomsnitt . Produktivitets- ökningen möjliggör en kraftigare förbättring av standarden på välfärdstjänsterna. Jämfört med huvudscenariot är standarden på välfärdstjänsterna högre 2060. Även de potentiella effekterna på svensk ekonomi av för- bättringar i befolkningens hälsa analyseras i ett alternativ-scenario. Scenariot visar att de hälsoförbättringar som impliceras av den högre medellivslängden kan bidra till att BNP 2014–2060 i genomsnitt ökar mer jämfört med huvud- scenariot. Anledningen är framför allt att antalet arbetade timmar Bilaga 1 till LU15 En förbättring av befolkningens hälsa har även stor effekt på de offentliga finanserna, särskilt eftersom utgifterna till bland annat sjukpenning, hemtjänst och färdtjänst minskar. Det medför att det primära sparandet, dvs. det finansiella sparandet exklusive nettoinkomster från kapital, på lång sikt är högre som andel av BNP än i huvudscenariot. Slutligen analyseras i ett alternativscenario effekterna av att pensionsåldern inte ökar lika kraftigt som i huvudscenariot. I stället för att den genomsnittliga pensionsåldern högst antas den öka till som högst . Effekten på BNP-tillväxten är relativt begränsad dels eftersom det endast är en mindre del av befolkningen som berörs, men också eftersom de som berörs i viss utsträckning väljer att arbeta mer tidigare i livet. Anledningen är även i detta fall att hushållen önskar att spara mer för att finansiera som pensionär. Effekten på de offentliga finanserna är dock inte försumbar. På är det primära sparandet som andel av BNP lägre jämfört med huvud- scenariot. Anledningen är att de samlade utbetalningarna i ålders- pensionssystemet är större med en lägre genomsnittlig pensions- ålder. syfte är att utgöra ett underlag för den ekonomiska politiken och bidra till den ekonomisk-politiska debatten. En central uppgift är att analysera utmaningar och möjligheter för den svenska ekonomin på lång sikt och studera vad de betyder för den ekonomiska politiken. har dessutom till uppgift att ge en samlad bedömning av den makroekonomiska utvecklingen på . I detta arbete har scenarioberäkningar av den ekonomiska utveckingen alltid utgjort en grund. Beräkningarnas karaktär har dock gradvis förändrats över åren. Från att ha fungerat som ett verktyg för statlig planering på mer detaljerad nivå har kalkyler sedan 1980- talet inriktats mer åt strukturerna och de institutionella förut- sättningarna i den svenska ekonomin.1 Fokus har flyttats från utförliga analyser av ekonomins och näringslivets delsektorer mot en mer övergripande analys av ekonomins utveckling samt undersökningar av specifika frågeställningar som bedöms vara av speciellt intresse för den framtida utvecklingen. Scenarierna som presenteras i denna bilaga fortsätter i denna riktning. Beräkningarna i tar sin utgångspunkt i en makroekonomisk modell av mer aggregerad karaktär jämfört med tidigare. används nyutvecklade modell för att göra långsiktiga fram- skrivningar av svensk ekonomi. är baserad på den forskning som bedrevs av professorerna samt många andra efter dem. Denna typ av modeller, som bland ekonomer kallas för 1 kalkyler används dock fortfarande som utgångspunkt för långsiktig planering inom vissa områden, exempelvis i arbete med nationell transport- plan. Bilaga 1 till LU15 allmänna jämviktsmodeller med överlappande generationer, är standardverktyg inom modern makroekonomisk forsk- ning.2 Liknande modeller används även av regeringar och offentliga institutioner runt om i världen, t.ex. i , och . En fördel med dessa modeller är att de bygger på lärdomar från både ekonomisk teori och empiri. Exempelvis anpassar individerna i modellen sitt sparande- och konsumtions- mönster över livet efter sina förväntade livsinkomster. Detta mönster bestäms i modellen både av samband härledda från ekonomisk teori och av skattade parametrar från den empiriska forskningen. Modellen ger därmed en bättre bild av sparandet och konsumtionen i jämfört med tidigare modeller. En annan fördel är att modellen kan ge en konsistent bedömning av utvecklingen av de olika delarna av ekonomin. Det stora antalet korsberoenden mellan ekonomins olika delar och sektorer gör det omöjligt att förutse den framtida ekonomiska utvecklingen genom att analysera enskilda samband. Genom att använda ett samman- hängande ramverk ges en konsistent bild av de olika ekonomiska beståndsdelarna. Därmed undviks en fragmentarisk analys som kanske inte är förenlig i alla delar. En lägre produktivitets- utveckling framöver påverkar exempelvis inte bara den ekonomiska tillväxten, utan också individernas förväntningar om framtida arbetsinkomster. Individerna anpassar därför sitt sparande och sin konsumtion efter detta, vilket påverkar de makroekonomiska variablerna. En modell som håller reda på alla dessa återverkningar och bidrar därmed till en konsistent analys. Det bör dock understrykas att eftersom verkligheten är oerhört komplex är en modell av denna art, hur omfattande den än må vara, alltid en förenklad beskrivning av hur ekonomin fungerar. Beräkningarna i denna bilaga slutfördes . Antaganden och beräkningsförutsättningar bygger på data och information som fanns tillgängligt . Det innebär bl.a. att de utfall och prognoser för svensk ekonomi som publicerats inte har beaktats. ändrade nationalräkenskaperna enligt den 2 förespråkade utredarna och sedermera professorerna att denna typ av modeller systematiskt borde användas i (, 1987). Bilaga 1 till LU15 uppdaterade förordningen Europeiska National- och regional- räkenskapssystemet 2010 (ENS 2010). Uppdateringarna medförde bl.a. en högre BNP-nivå och högre investeringar jämfört med tidigare. Det innebär att scenarierna i denna bilaga inte är jäm- förbara med nationalräkenskaperna enligt ENS 2010. I appendix B ges en kort beskrivning av hur statistikomläggningen påverkar beräkningarna i denna bilaga. Det bör även noteras att SCB:s befolkningsprognos som ligger till grund för beräkningarna är . har befolkningsprognoserna reviderats. Särskilt bör det nämnas att prognosen för immigration har reviderats kraftigt uppåt. har ett särskilt fokus på åtgärder för ökad produktivitet och högre tillväxt. Även i denna bilaga ges analyser som berör produktivitetsutvecklingen och den ekono- miska tillväxten därför större utrymme. Bilagan är disponerad som följer. I kapitel 1 diskuteras den ekonomiska utvecklingen i fram till . Dessutom analyseras olika tillväxtfaktorer, t.ex. produktivitetstillväxten och utvecklingen i antalet arbetade timmar. I kapitel 2 presenteras huvudscenariot baserat på . Kapitlet beskriver den ekonomiska utvecklingen enligt huvudscenariot. I kapitel 3 redovisas fem alternativa scenarier, bl.a. olika scenarier kring den framtida produktivitetsutvecklingen, ett scenario där befolkningens hälsa förbättras samt ett scenario där pensionsåldern ökar i lägre takt än i huvudscenariot. BNP per capita är åttonde högst i OECD-området.3 Den ekonomiska utvecklingen har dock varierat en del . var den ekonomiska tillväxten relativt låg, medan den fram till utbrottet av den finansiella krisen , var relativt gynnsam. I avsnitt 2.1 i detta kapitel ges en översiktlig beskrivning av ekonomiska utveckling fram till . Bakom utvecklingen ligger i hög grad förändringar i produktivitet, dvs. produktionen per arbetad timme, men också förändringar i genomsnittlig arbetstid. De underliggande drivkrafterna bakom utvecklingen beskrivs i avsnitt 2.3. , i avsnitt 2.2, ges en diskussion av BNP per capita och dess begränsningar som mått på välfärd. Efter en relativt sen men snabb industrialisering var 1950 ett av de länder som hade högst BNP per capita. hade under industrialiseringen gynnats av sina naturtillgångar, relativt hög utbildningsnivå, bra företagsklimat, kraftigt ökande internationell handel samt ett inflöde av ny teknik från utlandet.4 Till grund för denna utveckling låg framför allt ett flertal viktiga institutionella reformer (t.ex. allmän folkskola) som genomfördes under 1800- talet och som gav goda förutsättningar att ta del av den 3Baserad på data från . 4Naturligtvis gynnades även av att stå utanför de två världskrigen. Bilaga 1 till LU15 industriella revolutionen.5 hade därför världens nionde högsta BNP per capita (Feenstra m.fl., 2013). Figur 2.1 BNP per capita 1950–2010 i , och Tusental amerikanska dollar, köpkraftskorrigerat Anm. För längre internationellt jämförbara tidsserier för BNP används ofta Maddison eller där data endast finns /2011. Med avses , , , , , , , , , , , , , och . Källa: The Maddison-Project (2013). accelererade den ekonomiska tillväxten i hela västvärlden. Det var framför allt användningen av nya teknologier och återuppbyggnaden efter som låg bakom den kraftiga tillväxten. Även växte kraftigt med i genomsnitt 1950–1970 och gick därmed om länder som och i den s.k. välstånds- ligan (SCB, 2014 och , 2013). Trots att de flesta länderna på kontinenten växte snabbare och började komma i kapp låg 1970 på en fjärde plats i välståndsligan, efter , och (, 2014). 5 Se t.ex. (2014) för en beskrivning av de institutionella reformer som medverkade till ekonomiska tillväxt . Bilaga 1 till LU15 Bakgrund Tillväxt i BNP 1960–2013 för , , Euroområdet och , procent , fasta priser -0,3 Anm. Med Euroområdet avses , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Källa: (2014). Efter oljekrisen avtog den ekonomiska tillväxten i OECD-området.6 Jämfört med som helhet var tillväxten dock särskilt låg i . ökade BNP med i genomsnitt, medan i genomsnitt växte . Under den djupa ekonomiska krisen krympte svensk ekonomi. Denna utveckling innebar att position i den s.k. välståndsligan sjönk till en trettonde plats. Under den andra tog den ekonomiska tillväxten i dock återigen fart. ökade svensk BNP i genomsnitt, vilket kan jämföras i genomsnitt i . Denna jämförelsevis goda utveckling för svensk ekonomi var inte minst en följd av en kraftig tillväxt relaterat till informations- och kommu- nikationsteknologi. Flera ekonomer menar även att omfattande ekonomiska reformer som genomfördes bidrog till den goda tillväxten under denna period.7 Sedan den finansiella krisens början 2008 har den ekonomiska tillväxten avtagit avsevärt, med till och med negativ BNP-tillväxt vissa år. Jämfört med övriga och framför allt länder i euroområdet, har dock klarat sig väl. 6Den ekonomiska tillväxten avtog framför allt av p.g.a. en minskning av produktivitetstill- växten. Det är fortfarande oklart vad som var anledningen till den lägre produktivitets- tillväxten, men olika förklaringar har framförts; bl.a. ökande oljepriser, babyboom, ökande kostnader för miljöskydd eller att resultatet skulle bero på felmätningar av produktiviteten. 7Exempel som framhållits är skattereformen, pensionsreformen, en reformerad statlig budgetprocess och införandet av rörlig växelkurs. Se (2014) för en sammanställning av centrala reformer som genomfördes . Bilaga 1 till LU15 ökade svensk BNP med i genomsnitt , vilket kan jämföras med en minskning om i euroområdet som helhet. Eftersom under den ekonomiska krisen har klarat sig bättre än många andra länder har vunnit placeringar i välståndsligan och låg 2014 på en åttonde plats. Figur 2.2 BNP per capita 2014 Tusental USD, köpkraftskorrigerat Källa: (2015). Det är även intressant att analysera ekonomiska utveckling relativt , vilket är det land som historiskt haft den främsta ekonomiska tillväxten. Figur 2.3 visar ekonomiska ut- veckling, mätt med BNP per capita, relativt till . BNP per capita närmade sig . Därefter följde där avståndet till var relativt . hamnade dock mer och mer efter i den ekonomiska utvecklingen. var skillnaden mellan och BNP per capita större än den var 1950. Denna trend vände dock 1998, och har det ekonomiska avståndet till successivt minskat. Bilaga 1 till LU15 Figur 2.3 BNP per capita relativt , 1950–2010 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010 Källa: Feenstra, Inklaar och Timmer (2013). 2.2BNP per capita och välstånd BNP per capita används ofta som en indikator på ett lands välstånd. Måttet har dock sina begränsningar, då det endast mäter det ekonomiska välståndet. Det finns självklart många faktorer utöver materiellt välstånd som är avgörande för vår välfärd, exempelvis sociala relationer, trygghet, personlig säkerhet, hälsa och politiskt inflytande. Även som mått på ekonomiskt välstånd har BNP per capita sina begränsningar. Måttet fångar exempelvis inte välståndets fördelning, förändringar i förmögenhet, internationella inkomst- flöden, miljöförstörelse eller hushållens produktion av tjänster i hemmet. Dessutom ökar BNP när människors hjälpsamhet (t.ex. hjälp med att måla om i hemmet eller vård av sjuk släktning) ersätts av marknadsrelationer. Det ska även betänkas att kriminalitet, föroreningar, katastrofer eller sjukdomar bidrar till BNP då det medför utgifter till återuppbyggnad, vård, rehabilitering eller förebyggande åtgärder.8 8 Det innebär dock inte nödvändigtvis att BNP skulle minska om exempelvis sjukdomsfallen minskar, utan det kan även förhålla sig tvärtom. Visserligen skulle vårdproduktionen minska, men de resurser (t.ex. arbetskraft) som används till vård skulle då kunna användas till andra Bilaga 1 till LU15 Även om BNP per capita har ett begränsat värde som mått på välstånd i vidare mening är det ändå viktigt att framhålla att det och mellan länder finns ett tydligt samband mellan ekonomisk utveckling och materiell standard. Ökad BNP per capita har varit en förutsättning för den tredubbling av reallönen och hushållens genomsnittliga reala konsumtion som ägt rum sedan 1950.9 Den svenska befolkningen har alltså fått en markant högre levnadsstandard som en följd av det stigande materiella välståndet. har utbudet av offentliga välfärdstjänster – som skolor, sjukvård och hemtjänst – fyrdubblats sedan 1950.10 Utbyggnaden av utbildningssystemet har varit en viktig förut- sättning för den kraftiga höjningen av utbildningsnivån som ägt rum i . har av landets 20-åringar en gymnasieexamen jämfört 1950. Dessutom går allt fler vidare till någon form av eftergymnasial utbildning. För- bättrade levnadsförhållanden och sjukvård samt medicinska fram- steg har medfört att befolkningens hälsa har förbättrats och att medellivslängden har ökat. var medellivslängden för män och för kvinnor. är den för män och för kvinnor. Det stigande välståndet har även bidragit till att yrkesverk- samma har fått möjlighet att gå ner i arbetstid. uppgick den genomsnittliga arbetstiden i befolkningen 15–till ca , medan samma siffra är ca (se figur 2.7). Vidare underlättar en tryggad materiell standard också för människor att realisera icke-materiella ambitioner. Med högre välstånd har följt en ökad social trygghet samt bättre möjligheter och större frihet att göra olika livsval. Detta är faktorer som är avgörande för människors välbefinnande. Ett ökat materiellt väl- stånd förbättrar dessutom möjligheten att investera i produktions- metoder som minskar föroreningar och förbättrar vatten- och luft- kanske mer produktiva ändamål. Om färre drabbas av sjukdom kan dessa personer dessutom förvärvsarbeta. 9Den genomsnittliga reallönen för heltidsanställda manliga industriarbetare ökade 1952–2013 enligt SCB. I fasta priser ökade hushållens konsumtion per capita med 280procent 1950–2013, medan BNP per capita ökade . 10Mätt per capita och i fasta priser är den offentliga konsumtionen fyra gånger större än den var 1950 (SCB, 2014). Bilaga 1 till LU15 Exempelvis har koldioxidutsläppen per invånare minskat i sedan ca 1970 (se figur 2.4). Figur 2.4 Koldioxidutsläpp per invånare i , 1950–2010 Ton koldioxid per invånare 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010 Källa: m.fl. (2014). 2.2.1Andra mått på välfärd För att ge en mer mångfacetterad bild av levnadsförhållanden i länder har olika internationella organisationer tagit fram sociala indikatorer som kan användas som komplement till BNP per capita. FN har sammanställt Human Development Index som utöver BNP per capita också inkluderar medellivslängd, läs- och skrivkunnighet bland vuxna samt skoldeltagande. låg 2013 på en tolfte plats enligt detta index. I samma anda lanserade (2011) Better Life Initiative som skapar ett index genom att sammanväga ett stort antal internationellt jämförbara indikatorer på t.ex. boende, inkomst, miljö och hälsa. Enligt en sammanvägning av dessa indikatorer låg 2013 på en tredje plats efter och Norge.11 En ökad produktion (och 11 Användaren kan på hemsida () själv välja vilken viktning som görs av de olika indikatorerna. I grundinställningen som också används här ges alla indikatorer lika stor vikt. Bilaga 1 till LU15 därmed BNP) kan emellertid också medföra negativa effekter för klimat och miljö beroende på vad som produceras och vilken teknik som används. Välfärdsmått har därför utvecklats för att även försöka beakta de miljömässiga konsekvenserna av ett lands produktion. Människan ska säkras en hög välfärd inte , utan också . Med denna utgångspunkt har exempelvis den oberoende tankesmedjan tagit fram ett Happy Planet som förutom subjektivt välbefinnande och medellivslängd också beaktar s.k. ekologiska fotavtryck. Ekologiska fotavtryck mäter den biologiskt produktiva yta (i hektar) som går åt för att förse befolkningen med de råvaror, den energi och den assimilationskapacitet som befolkningens livsstil kräver. Ett större globalt ekologiskt fotavtryck innebär att större geografisk yta går åt till att tillgodose befolkningens materiella konsumtion. Enligt Happy Planet 2012 ligger på en femtioandra plats, vilket kan betraktas som långt ner i samman- hanget (, 2012). På förstaplatsen ligger med högt subjektivt välbefinnande och relativt hög medellivslängd, men litet ekologiskt fotavtryck. hamnar även långt efter många som , och , på grund av ett relativt stort ekologiskt fotavtryck (det artonde största i världen). Denna typ av sociala indikatorer tar utgångspunkt i moral- filosofen teorier om vad som utgör mänsklig välfärd, livskvalitet och utveckling. Fördelar som brukar nämnas med denna typ av indikatorer är att de, till skillnad från BNP per capita, är framtagna för att mäta människors livskvalitet och att de mäter sådant som människor faktiskt värderar som viktigt (, 2012). Dessutom väger dessa välfärdsmått in flera aspekter och tar därmed hänsyn till att människors livskvalitet är ett mångfacetterat fenomen. Det finns dock även problem med sociala indikatorer. Ett problem som ofta brukar framhållas är hur de olika måtten ska viktas på ett icke godtyckligt sätt. Dessutom är det även i viss utsträckning godtyckligt vilka mått som ingår i indikatorerna. Det medför att det är svårt att skapa ett enhetligt välfärdsmått baserat på dessa indikatorer. En annan typ av mått som har vuxit fram som komplement till BNP per capita är indikatorer på subjektivt välbefinnande. Dessa mått baseras på intervjuundersökningar som Bilaga 1 till LU15