sou · H3B371d2 · 2015-08-04 00:00:00 — Förutsättningar för samverkan ............................. Tre viktiga samverkansbestämmelser .................................. 15.3.1 Skyldighet att samverka kring barn som far illa eller riskerar att fara illa......................................... 15.3.2 Skyldighet att upprätta en gemensam 15.3.3 Krav på överenskommelser om samarbete........... Samverkan inför och under en placering ............................. 15.4.1 Utvidgat ansvar för socialnämnden ...................... 15.4.2 Vägledning om placerade barns och ungas utbildning och hälsa............................................... Samverkan för att tillgodose rätten till utbildning.............. 15.5.2 Stödinsatser i skolan vid placering i 15.5.3 Skolgången vid placering i HVB........................... 15.5.4 Översyn av skolans arbete med utsatta barn ....... 15.5.5Nya bestämmelser om utbildning för elever i 15.6 Samverkan för att tillgodose behov av hälso- och 15.6.1Hälso- och sjukvård för barn och unga vid 15.6.2Särskilt om vård vid psykisk ohälsa bland barn och unga vid HVB ................................................. Utvecklingsbehov och utvecklingsarbete............................ Utredningens överväganden och förslag ............................. 15.8.2Överenskommelser och samarbetsavtal i fråga om placerade barn och unga ................................. samverkan vid psykisk ohälsa ............................... 15.8.4Fortsatt utveckling av stöd för att stärka skolresultat för placerade barn och unga ............. 15.8.5Samverkan om skollokaler mellan de särskilda ungdomshemmen och närliggande skolor ........... Vårdinnehåll av god kvalitet – med fokus på HVB ........ Vårdens innehåll – ett nyckelområde för vård av god 16.2.2 ...............Innehåll och kvalitet i familjehemsvård 16.2.3 ................Innehåll och kvalitet i institutionsvård HVB – ..................................aktörer, innehåll och resultat 16.3.1 .......Institutionsvård med stöd av SoL och LVU 16.3.2 Ett heterogent fält med stark privatisering och en viktig statlig aktör Styrning ...........................................................och kontroll 16.4.1 Kontraktskultur och kontraktsproblem i 16.4.2 .....Tillstånd, tillsyn och annan kontroll av HVB Institutionsvård med stöd av LVU för barn och unga med psykisk ...............................................................ohälsa 16.5.1 ......Psykisk ohälsa i förhållande till dagens LVU 16.5.2 ....Utredningar sedan införandet av dagens LVU 16.5.3 Inrättandet av SiS och utvecklingen av de 16.5.4Barn och unga med omfattande psykisk ohälsa – en stor grupp vid HVB ...................................... 16.5.5 Uppföljningar och utvärderingar av 16.5.6 Andra erfarenheter och synpunkter ..................... Institutionsvård med stöd av LVU för barn och unga med hedersrelaterad problematik......................................... Institutionsvård med stöd av LVU för Utredningens överväganden och förslag ............................. 16.8.2 Kompetens hos föreståndare och personal vid 16.8.3 Tillgång till medicinsk och psykologisk kompetens vid HVB.............................................. 16.8.4 Integrerad vårdform och utveckling av specialiserad och differentierad vård vid HVB .... Forskning och utveckling ..................................... Verksamheten vid särskilda ungdomshem .................. De särskilda befogenheterna................................. 17.2.4Rätt att överklaga beslut om de särskilda 17.3 Särskilt om vård i enskildhet och hållas i avskildhet........... Vård i enskildhet.................................................... Hållas i avskildhet.................................................. 17.3.3 Krav på att avskiljning av barn avskaffas.............. 17.3.4SiS översyn av avskiljning samt förslag till 17.3.5Särskild tillsyn av avskiljning och vård i 17.3.6Tillsynen över utövandet av de särskilda 17.4 förslag avseende de övriga särskilda 17.4.1 SiS förslag till lagändringar ................................... 17.5 SiS arbete med värdegrund, etik och barns rättigheter ...... Handlingsplan för att stärka barns rättigheter .... SiS arbete med fokusgrupper................................ 17.6 Utredningens överväganden och förslag............................. Tiden för platsanvisning förtydligas .................... Begreppet särskilda befogenheter ersätts med Förbud mot berusningsmedel m.m...................... Kroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning ...... Visitation av bostadsrum (rumsvisitation) .......... Vård vid låsbar enhet............................................. Provtagning för kontroll av berusningsmedel Begränsningar i rätten att ta emot besök och Övervakning av brev och andra försändelser ...... Vård i enskildhet ................................................... Uppföljande samtal efter en vidtagen Underrättelse till Inspektionen för vård och Kvarhålla en person som vårdas enligt LVU på Rätt att överklaga skyddsåtgärderna .................... Rätt till offentligt biträde ..................................... Systematiskt kvalitetsarbete för att minska behovet av skyddsåtgärder .................................... Utslussning och stöd efter avslutad placering ............. Stöd och hjälp efter avslutad placering – en avgörande del av det samlade stödet..................... Samordning och samverkan .................................. Begrepp och termer ............................................... Förberedelse inför vårdens upphörande och successiv Stödmaterial inom ramen för BBIC ..................... Placering med stöd av LVU i det egna hemmet .. Stöd och hjälp efter avslutad placering – regler och Ansvar för stöd och hjälp...................................... allmänna råd och vägledning...... Uppföljning efter avslutad vård............................ Forskning om stöd och hjälp efter avslutad placering........ 18.5.2Unga om övergången från samhällsvård till 18.5.3Professionellas perspektiv på övergången från samhällsvård till vuxenliv ...................................... 18.5.4Stöd efter avslutad placering som en integrerad del av vården ........................................ 18.6 Stöd och hjälp efter avslutad placering i övriga .... 18.6.4Nordens barn – ett projekt hos 18.7 Utredningens överväganden och förslag 18.7.1 Inledande överväganden ....................................... 18.7.2Utslussning och stöd och hjälp efter avslutad placering ska planeras............................................ 18.7.3Tydligare inriktning på stöd och hjälp efter 18.7.4Systematiskt utvecklingsarbete för stöd och hjälp efter avslutad placering ................................ 18.7.5 Stöd till organisering av barn och unga med erfarenhet av samhällsvård.................................... Styrning med kunskap och systematisk uppföljning ..... Styrning med kunskap.......................................................... 19.2.1 Utveckling av den statliga styrningen med 19.3.2 Ansvar, underlag och pågående arbete på 19.3.3 Verksamhetsuppföljning – ansvar, underlag och pågående arbete .............................................. 19.4.1 Generella förslag om socialtjänststatistik och 19.4.4 Samband med forskning och utveckling.............. Utredningens överväganden och förslag............................. 19.5.2 Statlig styrning med kunskap ............................... System för uppföljning ......................................... 19.5.4Förbättrat underlag för styrning med kunskap Konsekvenser av förslagen........................................ Förutsättningar för konsekvensanalyser ............................. Konsekvenser för barn och unga ......................................... 20.3.1Stärkt barnrättsperspektiv med ökad trygghet och säkerhet för barn och unga ............................ Tillgång till skydd och vård................................... God vård när beslut om vård är fattat .................. 20.3.4Långsiktigt samhällsåtagande efter en 20.3.5 Ett system för uppföljning.................................... 20.5.2 Ekonomiska konsekvenser för staten .................. 20.5.3 Ekonomiska konsekvenser för kommunerna ...... 20.5.4 Ekonomiska konsekvenser för landstingen ......... 20.5.5 Ekonomiska konsekvenser för andra aktörer .... 20.5.6 Sammanställning av nya kostnader för staten, kommunerna och landstingen ............................ Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ............. 20.6.1 Nya befogenheter för socialnämnden ................ 20.6.2 Mildrade krav på socialnämnden ........................ 20.6.3 Nya eller förtydligade krav på socialnämnden... 20.6.4 Nya krav på landstingen...................................... Konsekvenser för att nå de integrationspolitiska målen .. Konsekvenser för brottsligheten och det Konsekvenser för små företag............................................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............. Förslag till lag (2017:00) med särskilda bestämmelser om vård av barn och unga .................................................. Förslag till lag (2017:00) om förbud mot berusningsmedel m.m. vid hem för vård eller boende...... Förslag till lag (2017:00) om hälsoundersökning av barn och unga vid beslut om vård utanför det egna hemmet ... Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ........................................................................... Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ........................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall ................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård ............................... 22.8Förslag till lag om ändring i lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn 1088 22.9Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om Förslag till lag om ändring i lagen (1996:981) om besöksinskränkningar vid viss tvångsvård......................... Förslag till lag om ändring i lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet ....... 22.12Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). 22.13Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) ........................................................................... 22.14 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:880)............ 22.15 Förslag till lag om ändring i delgivningslagen (2010:1932) ......................................................................... 22.16 Förslag till lag om ändring i brottsskadelagen (2014:322) ........................................................................... Bilaga 3 Barnrättsperspektivet i LVU-sammanhang .............. Bilaga 4 Små barns behov av en långsiktig trygg bas – en Bilaga 5 Institutionsvård för barn och unga – tendenser, innehåll och utfall ....................................................... 14Ansvar och befogenheter under vårdens genomförande Enligt direktiven ska utredningen belysa om det finns behov av att tydligare reglera verksamheten vid de HVB som bedrivs i annan form än vid SiS. De skillnader som finns mellan SiS särskilda ungdomshem och andra HVB gäller framför allt vilka möjligheter som finns att vidta begränsande åtgärder gentemot de boende. Frågan om vilka begränsande åtgärder som får vidtas gentemot barn som är placerade på HVB hänger samman med bestämmelser om ansvaret för att tillgodose barnets behov av omvårdnad, fostran och tillsyn. Den frågan är i sin tur avhängig hur bestämmanderätten över barnet är fördelad efter ett beslut om placering utanför det egna hemmet. I detta kapitel behandlas därför både frågor om socialnämndens och familjehemsföräldrars respektive HVB-perso- nalens bestämmanderätt över barnet och frågan om vilka gräns- sättande åtgärder som ryms inom det ansvaret. När socialnämnden beslutar att placera ett barn utanför det egna hemmet är normalt tre ”parter” ansvariga för att barnets grund- läggande behov enligt 6 kap. 1 § (FB) tillgodoses: Den som utövar den faktiska vården om barnet, dvs. familje- hemsföräldrarna eller HVB-personalen. Barnets vårdnadshavare, vanligen den ena eller bägge föräldrarna. Ansvar och befogenheter under vårdens genomförande För att betona vikten av samarbete kring barnet talas ibland om ”det tredelade föräldraskapet”. Enligt utredningen finns det vissa oklarheter i hur ansvaret och bestämmanderätten om barnet är fördelad inom det tredelade föräldraskapet. Utredningen bedömer att det blir särskilt tydligt vid frågor som gäller vilka gränssättande åtgärder som får vidtas inom ramen för tillsyns- och uppsiktsansvaret. I detta kapitel används några olika termer och begrepp som kan behöva förklaras för att underlätta läsbarheten. I FB används begreppet vårdnad. I termbank definieras vårdnad som juridisk rätt och skyldighet att sörja för barnets person och att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter samt att företräda barnet i sådana ange- lägenheter. Begreppet vårdnad sammanblandas ibland med den faktiska vården om barnet. Den faktiska vården av ett barn kan överlämnas till någon annan utan att det påverkar det rättsliga vårdnadsansvaret. Det förekommer två rättsliga vårdnadsformer i svensk rätt: gemensam och ensam vårdnad. Gemensam vårdnad förutsätter att vårdnadshavarna fattar beslut om barnet tillsammans. Det ligger dock i sakens natur att den som har barnet hos sig till stor del bestämmer om de vardagliga frågorna som gäller barnet. Detta betecknas som beslut som hör till den dagliga omsorgen om barnet. Vad som ska förstås med daglig omsorg är inte klarlagt i lagstiftningen annat än att det handlar om beslut som inte är av ingripande betydelse för barnets framtid. Beslut av ingripande betydelse för barnets framtid faller alltså utanför den dagliga omsorgen. I vårdnadshavarens ansvar att se till att barnet får en god fostran ingår att barnet får lära sig att sätta gränser för sitt handlande och ta ansvar. I detta kapitel används begreppet gränssättande åtgärder för sådana begränsande åtgärder och restriktioner som vidtas inom ramen för . Ansvar och befogenheter under vårdens genomförande 14.4Barns rättigheter och vårdnadshavarens ansvar Av FB framgår barns rättigheter samt vårdnadshavarens ansvar att tillgodose dessa. För att kunna fullgöra sitt ansvar har vårdnads- havaren rätt att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Barnets rättigheter begränsas således av vårdnads- havarens bestämmanderätt. Vårdnadshavarens befogenheter inskränks i sin tur av barnets rättigheter och en förutsättning för vårdnads- havarens bestämmanderätt är därför att denna utövas inom de rättsliga gränser som föreligger.1 Av 6 kap. 1 § FB framgår att barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran och ska behandlas med aktning för sin person och egenart. Vidare framgår att barn inte får utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling. Att ett barn inte får utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling innebär att alla former av kroppslig bestraffning (aga) är förbjudna. Det innebär att inga former av våld får vara ett medel i barnets fostran. Barnet får inte tillfogas kropps- skada eller smärta även om störningen är helt lindrig eller hastigt övergående. Det innebär att även lätta slag och luggningar är otillåtna. Det är endast användandet av våld i bestraffningssyfte som avses, det vill säga åtgärder som riktas mot barnet för något som barnet har gjort eller underlåtit att göra. Föräldrarna måste dock kunna fullgöra sina skyldigheter att ha uppsikt över barnet, särskilt när det är litet. Det kan medföra att en förälder behöver lyfta eller rycka undan barnet för att hindra det från att göra sig illa eller skada andra personer. Bestämmelsen i FB förbjuder också psykisk bestraffning (kränkande behandling). Åtgärder som kan skapa ångest hos barnet kan vara att beteckna som otillåten kränkning.2 Att hota barnet kan vara ett sådant exempel. Förbudet riktar sig mot sådan behandling som innebär fara för barnets personlighetsutveckling som att förlöjliga eller frysa ut det.3 1Schiratzki J (2013) s. 44, 77 och 91. 1978/79:67 s. 7 f. Ansvar och befogenheter under vårdens genomförande I rätten till omvårdnad ingår inte endast rätten för barnet att få sina materiella behov tillfredsställda. Minst lika viktig är den del som kan hänföras till barnets psykiska behov. I barnets rätt till trygghet ligger bl.a. att få leva i ett stabilt förhållande och att ha någon att lita på. Till en god omvårdnad och fostran hör att barnet får känna att det behövs och att barnet får pröva sin förmåga och utveckla sina inneboende resurser för att efter hand frigöra sig från sitt beroende av vårdnadshavarna. I en god fostran ligger också att barnet får lära sig att sätta gränser för sitt handlande och ta ansvar.4 14.4.2Vårdnadshavarens ansvar för att tillgodose barnets behov och utöva tillsyn Enligt 6 kap. 2 § FB är det vårdnadshavaren som ansvarar för att barnets grundläggande behov enligt 6 kap. 1 § FB blir tillgodosedda. Vårdnadshavarens ansvar kvarstår tills barnet fyller eller dess- förinnan ingår äktenskap. Barnets vårdnadshavare svarar även för att barnet får den tillsyn som behövs med hänsyn till dess ålder, utveckling och övriga omständigheter samt ska bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och utbildning. I syfte att hindra att barnet orsakar skada för någon annan ska vårdnadshavaren vidare svara för att barnet står under uppsikt eller att andra lämpliga åtgärder vidtas. Med tillsyn avses att vårdnadshavaren är skyldig att skydda barnet så att det inte förorsakar sig själv skada eller skadas av någon annan eller något annat. Med uppsikt avses att barnet ska övervakas i syfte att det inte orsakar skada för någon annan. Vårdnadshavarens tillsynsansvar innebär således både en skyldighet att skydda barnet från att själv skadas och en skyldighet att se till att barnet inte åstadkommer skada för någon annan.5 I tillsynsansvaret ligger att vårdnadshavaren ska förebygga och avvärja skadegörande handlingar av barnet. Även om tillsyns- ansvaret består till dess barnet fyller eller ingår äktenskap, förändras den tillsyn som krävs alltefter barnets ålder och mognad. Det ligger i sakens natur att det ställs större krav på tillsynen när det gäller små barn än när det gäller ungdomar. 1981/82:168 s. 59. Ansvar och befogenheter under vårdens genomförande litet barn kan behöva ständig övervakning, medan tillsynsansvaret i fråga om ungdomar ofta kan anses uppfyllt genom att vårdnads- havaren ger instruktioner eller förmaningar. Om barnet har utsatt omgivningen för en viss skada eller en viss fara, så ställs kraven på uppsikt med inriktning på att förhindra att handlandet upprepas högre än om inga varningssignaler har förekommit.6 Den omedelbara tillsynen över barnet behöver inte utövas av vårdnads- havaren personligen utan kan överlämnas till någon annan person.7 Tillsynsansvaret är förenat med ett skadeståndsansvar En förälder som underlåter att se till att lämpliga åtgärder vidtas i syfte att hindra barnen från att orsaka skada för annan kan bli skyldig att betala skadestånd enligt 2 kap. 1 § skadeståndslagen (1972:207).8 Den allmänna culparegeln kompletteras med en bestämmelse i 3 kap. 5 § skadeståndslagen om strikt skadeståndsansvar för föräldrar som har vårdnaden om sina barn (principalansvar). Bestämmelsen innebär att en förälder som har vårdnaden om ett barn ska, utan krav på eget vållande, ersätta skador som barnet vållar genom brott. Särskilt förordnade vårdnadshavare omfattas inte av det skärpta skadeståndsansvaret vilket förtydligats i lag- texten genom att det där anges att principalansvaret omfattar en förälder som har vårdnaden om ett barn.9 Att ansvaret är strikt innebär att det i utgångsläget saknar betydelse om vårdnadshavaren försökt att förhindra brottet. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att syftet främst är att förebygga brott. Där anförs att en aspekt som visat sig ha stark koppling till risken för ungdoms- brottslighet är föräldrarnas reaktioner när deras barn och ung- domar uppvisar ett beteende som strider mot grundläggande sam- levnadsregler och normer, t.ex. snatterier och skolk från skolan. Ungdomar vars föräldrar inte bryr sig om eller agerar vid denna typ 6HD:s dom med mål nr T 2847-11. 1993/94:57 s. 7. 8Åklagarmyndigheten (2013) s. 4. (2013) s. 4. Ansvar och befogenheter under vårdens genomförande av avvikande beteendemönster löper den största risken för att begå brott och för att senare utveckla en vanekriminell livsstil.10 En vårdnadshavares skadeståndsansvar påverkas inte av att barnet inte bor hos honom eller henne. Endast om vårdnadshavaren kan visa att ett skadeståndsansvar skulle vara uppenbart oskäligt kan vård- nadshavarens strikta skadeståndsansvar jämkas (3 kap. 6 § andra stycket skadeståndslagen). Fyra typsituationer kan enligt för- arbetena vara jämkningsgrundande: När vårdnadshavaren gått så långt i sina ansträngningar för att förhindra brott att ett skadeståndsansvar skulle framstå som orimligt. När barnet är omhändertaget enligt socialrättslig lagstiftning. När vårdnadshavaren och barnet inte har någon kontakt alls, utan att det kan anses bero på att vårdnadshavaren själv valt att inte delta i tillsynen av barnet. När barnet vållat skada i syfte att föräldrarna ska tvingas betala skadestånd.11 Tillsynsansvaret är förenat med ett straffansvar I 23 kap. 6 § andra stycket (BrB) finns en bestäm- melse som stadgar att föräldrar, andra uppfostrare och förmyndare är skyldiga att förhindra den som står under deras vård eller lydnad att begå brott. Om de underlåter att hindra den underårige från att begå brott kan de dömas till straff. En förutsättning för att underlåtenheten ska vara straffbar är att brottet kan hindras utan fara för dem själva eller deras närmaste och utan anmälan till myndighet. Av förarbetena framgår att den personkrets som omfattas av bestämmelsen inte bara är vårdnadshavare och föräldrar utan även andra som har rollen av uppfostrare t.ex. fosterföräldrar och under vissa förhållanden lärare.12 2009/10:142 s. 23. 1993/94:57 s. 8. Ansvar och befogenheter under vårdens genomförande 14.4.3Vårdnadshavarens rätt att bestämma i frågor som gäller barnet För att en vårdnadshavare ska kunna fullgöra sitt ansvar innefattar den rättsliga vårdnaden en rätt och en skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Vårdnadshavarens rätt att bestämma över barnets personliga förhållanden går dock längre än vad gäller barnets behov av omvårdnad, trygghet och god fostran. Vårdnadshavaren har nämligen bestämmanderätt när det gäller utövandet av barnets egna grundläggande fri- och rättigheter, så länge barnet inte själv nått den mognad som krävs för egen bestäm- manderätt, t.ex. vilken sorts person barnet ska fostras till.13 Barnets rätt till med- och självbestämmande Vårdnadshavaren ska i takt med barnets stigande ålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål (6 kap. 11 § FB). Rätten att bestämma i frågor som rör barnet tunnas alltså ut allteftersom barnet blir äldre och bestämmanderätten succesivt flyttas över på den unge själv. Hur ett omyndigt barns rätt till inflytande, med- och självbestämmande, förhåller sig till vårdnads- havarens rättigheter är i allt väsentligt oprövat och det är därför svårt att med säkerhet säga var gränsen mellan vårdnadshavares och barns rättigheter går.14 Svaret om vems bestämmanderätt som ska gälla när den unge och vårdnadshavaren inte har samma uppfatt- ning i en fråga får lösas i varje enskilt fall eller med hjälp av den speciallagstiftning som finns för vissa situationer, t.ex. 3 § lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar.