sou · H3B385 · 2015-10-05 00:00:00 — Medan yngre personer som faller vanligen skadar de övre extremiteterna, oftast underarmar och handleder, så drabbas de äldsta oftare av skador på de nedre extremiteterna, typiskt sett höfterna. Att fallet leder till en fraktur är vanligare ju äldre per- sonen är. MSB noterar att de riktigt allvarliga skadorna oftast drab- bar äldre människor, som är både mer utsatta (åldrande, sjukdom, medicinering) och mer sårbara (skörhet). De flesta fallolyckor leder inte till döden men många medför sjukhusvård och långvarig rehabilitering. Detta gäller framför allt de äldre och MSB påpekar att för många äldre som drabbas av en höftledsfraktur blir livet aldrig vad det var före olyckan.103 Räknat i vårdtid är faktiskt lårbensfraktur den tredje största diagnosgruppen överhuvudtaget, alla åldersgrupper inräknade, efter schizofreni och stroke. Lårbensfrakturer genererar alltså fler vård- dygn än hjärtinfarkter och andra hjärtproblem.104 101MSB (2014) Fallolyckor. 102MSB (2014) Fallolyckor. 103MSB (2014) Fallolyckor. 104MSB (2009) Skador bland äldre i . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden En fallolycka som drabbar en äldre människa kan till exempel medföra ett akut behov av en bostadsanpassning eller till att man måste byta bostad. I värsta fall kan den som drabbas inte längre bo kvar i en vanlig bostad utan måste flytta till ett särskilt boende. Förutom smärtor och psykiskt lidande för den enskilde ger alltså dessa olyckor upphov till stora kostnader för samhället i form av inte bara vård105 och rehabilitering utan i förlängningen handlar det också om kostnader för bostadsanpassning, hemtjänst och/eller särskilt boende. Äldre personer skadar sig i och invid bostaden De skador som drabbar äldre personer sker oftast i och omkring bostaden. MSB uppskattar att inberäknat alla olyckstyper skadas cirka 105 000 personer i eller invid sin bostad. Den helt dominerande orsaken till skadorna är fall. I åldersgruppen 65–är fall orsaken bakom av skadorna och i åldersgruppen och däröver ligger fall bakom av skadorna. Det är betydligt fler kvinnor än män som skadas i fallolyckor inomhus, i sin bostad, och de flesta som råkar ut för en fallolycka inne i bostaden är . MSB har också tittat på var i bostaden som skadorna sker. De flesta skadorna sker i vanliga bostadsrum, som vardagsrum eller sovrum. Det gäller såväl män som kvinnor men män skadar sig oftare än kvinnor utanför själva bostaden, till exempel i trädgården eller i garaget, medan kvinnor oftare än män skadar sig i köket. Med ökande ålder minskar andelen skador utanför själva bostaden och koncentreras till kök, vanliga bostadsrum samt hygienutrymmen.106 Satsningarna på förebyggande åtgärder motsvarar inte kostnaderna för skadorna Samhällets kostnader för fallolyckor uppgick enligt MSB:s beräk- ningar för till – ett skrämmande högt 105MSB bedömer kostnaden för en vanlig höftledsfraktur uppgå till en kvarts miljon kronor, varav hälften belastar kommunens budget och hälften (MSB 2009). 106MSB (2009) Skador bland äldre i . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden belopp, i synnerhet om man jämför med andra olyckstyper: Brand orsakade detta år skador för ”bara” , inklusive egendomsskador. Vägtrafikolyckorna orsakade sammanlagt och inklusive egendomsskador kostnader för samhället på 23,5 mil- jarder kronor, alltså i samma storleksordning som fallolyckorna men ändå en dryg miljard mindre.107 Men det mest anmärkningsvärda är att MSB:s beräkningar visar att samhällets satsningar på förebyggande åtgärder inte alls står i proportion till kostnaderna för respektive skadetyp – se tabellen nedan. Förutsatt att är representativt motsvarar satsning- arna på att förebygga fallolyckor av samhälls- kostnaderna för dessa olyckor, när de väl har skett. Medan förebyg- gande av de andra olyckstyperna kostar betydligt mer än vad skadorna gör. Källa: MSB (2014) Fallolyckor. Hälften av de 3,4 miljarder som satsades på att förebygga fall- olyckor handlade om att förebygga arbetsplatsolyckor och en annan stor post var snöröjning och halkbekämpning på vägar, trottoarer och cykelvägar.108 konstaterar i en lägesrapport att det finns stora skillnader mellan kommunerna i förekomst av fall- olyckor bland den äldre befolkningen, vilket visar att dessa olyckor kan minska genom ett aktivt förebyggande arbete.109 107MSB (2014) Fallolyckor. 108MSB (2014) Fallolyckor. 109Socialstyrelsen (2015) Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och social- tjänst. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Fallolyckorna kommer att öka MSB:s bedömning är att om inget radikalt förbättringsarbete sker så kommer fallolyckorna att öka i takt med att antalet äldre ökar. Det skulle bland annat innebära att antalet sjukhusplatser för att vårda patienter med till exempel höftledsfrakturer kommer att behöva nästintill fördubblas de närmaste decennierna. Samhälls- kostnaderna för fallolyckor bland äldre, som bedöms uppgå till cirka 10 miljarder , kommer alltså att öka. MSB:s material tyder på att det finns en betydande potentiell sam- hällsekonomisk vinst i ökade satsningar på fallprevention, i synner- het riktade satsningar på att minska fallolyckor bland äldre per- soner i hemmet. Det är onekligen ett stort spann mellan de 3,4 miljarder som kostnaderna för det förebyggande arbetet beräknas uppgå till och de 23,5 miljarderna som fallolyckorna totalt sett kostar samhället. Äldres fallolyckor beräknas som nämnts stå för cirka 10 miljarder av de årliga kostnaderna. Att andelen av kost- naderna inte blir större än så, trots att andelen av skadetillfällena är betydligt större, beror på att man inte räknar med något produkt- ionsbortfall till följd av äldres skador. Det är också bara en ytterst liten del av de 3,4 miljarderna som går till att förebygga olyckor i hemmet.110 I princip allt som görs för att öka utbudet av bostäder med god tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar skulle kunna bidra till att förebygga fallolyckor i hemmet. Det kan till exempel gälla tillgänglighetsskapande åtgärder i samband med upp- rustning och ombyggnad eller satsningar på nyproduktion, där tillgängligheten generellt sett är mycket bättre än i de äldre delarna av bostadsbeståndet. Investeringsstöd till trygghetsbostäder, lik- som olika former av stöd till seniorhusföreningar och liknande initiativ som går ut på att få fram bostäder som är särskilt väl lämpade att bo kvar i på äldre dar, skulle sannolikt också bidra till att minska fallolyckorna bland äldre personer. Andra åtgärder som skulle kunna påverka skadefrekvensen är: 110 Kompletterande muntlig information från MSB. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Uppsökande verksamhet med råd om hur man kan eliminera risker för fallolyckor i hemmet. Det är angeläget att denna råd- givning verkligen utgår från den enskilda individen och hur det faktiskt ser ut i bostaden. Det får inte bara bli allmän inform- ation om vad man bör tänka på utan konkreta råd och tips om vad ”just du som bor här med den här inredningen och det här möblemanget” skulle kunna göra för att minska risken för ramla i bostaden. Information och rådgivning som kan öka förståelsen för vad en flytt till en mer tillgänglig bostad kan betyda. Lokala pension- ärsföreningar och andra intresseorganisationer kan här spela en viktig roll. Stimulansbidrag till kommunerna för att inventera tillgänglig- heten i bostadsområdena. Dessa kan dels användas för informa- tion till bostadssökande om var det finns bostäder med god tillgänglighet och dels i planeringen som underlag för priori- teringar av insatser. Ekonomiskt stöd till den enskilde i syfte att möjliggöra en flytt till en dyrare bostad 5.8Slutsatser: Fler tillgängliga bostäder, stärkt bostadstillägg och bättre information! Svenska seniorer bor ofta bra; de flesta har god utrymmesstandard och även i övrigt en bra bostad, ofta i eget småhus eller en bostads- rättslägenhet – och är nöjda med sitt boende. Men många bor i bostäder som inte kommer att fungera om rörligheten skulle försämras. Småhusen är ofta i två plan med sovrum och badrum en trappa upp och av dem som bor i flerbostadshus har hälften ingen hiss i huset. Och hälften av dem som bor i hus med hiss når ändå inte fram till sin lägenhet utan att passera trappsteg. Även om svenska seniorer är bland de friskaste i så medför den kommande ökningen av antalet äldre att allt fler kommer att leva med funktionsnedsättningar. Det ställer ökade krav på utform- ningen av bostäder och boendemiljöer. Om morgondagens äldre ska kunna leva ett självständigt liv i egna bostäder behöver utbudet Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden av bostäder som är tillgängliga och användbara för personer med funktionsnedsättningar bli större. Forskningen pekar mot ett ökat behov av mindre bostäder, före- trädesvis lägenheter i hyresrätt. Med ökande ålder blir hyresrätten mer efterfrågad, som det blir svårare att få lån för ett bostadsköp. Men även lite större bostäder behövs. Dels är morgon- dagens äldre vana vid större utrymme än vad dagens äldre har varit, dels förväntas fler vara samboende högt upp åldrarna. Boendeformer med möjligheter till gemenskap Utredningen bedömer att det också behövs en större mångfald av bostäder och boendeformer som är lämpliga för seniorer. Vanliga hyresrätter i nyproduktion är ofta inte tillräckligt attraktiva i för- hållande till sitt pris. Intresset för boendeformer som bygger på gemenskap i boendet har ökat och kan förväntas fortsätta öka i takt med att sådana boendeformer marknadsförs tydligare och att med- vetenheten om dessa alternativ ökar. Visserligen förväntas en minskande andel av de äldre bo ensamma och många seniorer har nära till anhöriga och ett rikt socialt liv. Men blir ändå ensamhet och otrygghet ett reellt problem för en hel del äldre och utredningen bedömer att det finns ett behov av fler trygghets- bostäder och även andra boendeformer som erbjuder möjligheter till vardaglig samvaro och gemensamma aktiviteter. Senior- och trygghetsboenden kan också åstadkommas genom ombyggnad och renovering av befintliga fastigheter och erbjuda prisvärda alternativ för mindre resursstarka seniorer. Förbättra tillgängligheten i beståndet Det är också ytterst angeläget att tillgängligheten förbättras i det befintliga bostadsbeståndet. Även om nyproduktionen ökar så är risken stor att det inte kommer att räcka till för att klara behovet av Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden I synnerhet som nyare flerbostadshus med hiss är attraktiva även för andra hushåll än seniorer. Delvis kan säkert behovet av bättre tillgänglighet mötas genom anpassningar av enskilda bostäder, bekostat av kommunerna genom bostadsanpassningsbidrag. En del av de förslag som lagt fram efter sin översyn av bostadsanpassningsbidragen kan komma att underlätta för äldre människor som behöver en bostadsanpassning. Men bostadsanpassningsbidragen uppgår till , kostnader som slår väldigt ojämnt över kommunerna. En del av de kostnaderna skulle kunna undvikas om fastighetsägarna tog ett större ansvar för att förbättra tillgängligheten. Förbättrad tillgänglighet kan även bidra till att minska fallolyckorna bland äldre, som kostar samhället cirka 10 miljarder . En nyckelfråga är att husen förses med hiss om det saknas. Fler hissar i det ordinarie bostadsbeståndet skulle spela stor roll för att öka livskvaliteten för mindre resursstarka pensionärer och öka möj- ligheterna att bo kvar i sin nuvarande bostad – alternativt flytta över till ett renoverat hus i närheten, som försetts med hiss. Många har råd – andra inte Merparten av seniorerna har god ekonomi och upplever inga svårigheter att klara boendekostnaden – som det ser ut . Men det gäller inte alla. Analysen här visar att många kvinnor har mycket låg pension, att de allra äldsta har betydligt sämre ekono- miska förutsättningar än yngre pensionärer och att detsamma gäller pensionärer med utländsk bakgrund. Det är också tydligt att de som har sämst ekonomi oftare bor i hyreslägenhet och därmed inte får del av de skatteförmåner som hushåll i egnahem och bostadsrätt har. I synnerhet de samboende seniorerna har ofta utan vidare råd att efterfråga en nybyggd bostad. Detta i kombination med dagens låga ränteläge borde ge ett kraftfullt incitament till kommuner och byggherrar att utan några särskilda stöd från samhället sida öka nyproduktionen av bostäder som kan attrahera denna generation och frigöra småhus och andra bostäder för yngre hushåll. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Utredningen bedömer ändå att det behövs en uppdatering av nuvarande taket för bostadsutgiften i bostadstillägget, så att även pensionärer med låga inkomster får möjlighet att efterfråga en ny- byggd eller upprustad bostad. Det handlar dels om att fånga upp dem som har de lägsta pensionerna, dels om att enskilda pensionärer ska våga flytta till en bostad som de har råd med , utan att behöva vara oroliga för att höjda hyror och minskande pensionsinkomster ska försätta dem i en besvärlig ekonomisk situation och kanske tvinga dem att flytta igen. Detta är också en jämställdhetsfråga. En förstärkning av bostads- tillägget vore ett sätt att i någon mån utjämna skillnaderna i pension mellan kvinnor och män. Och dessutom bidra till att frigöra små hyreslägenheter för yngre generationer. Vart femte pensionärs- hushåll är en ensamstående kvinna i en hyreslägenhet, ofta i ett äldre flerbostadshus – lägenheter som ofta är hett efterfrågade av andra hushåll, inte minst ungdomar. Flytten i sig innebär också stora utgifter, i synnerhet för den som på grund av ålder eller sjukdom måste ha hjälp med det mesta. Någon form av flyttstöd skulle främja rörligheten. Dålig kunskap – bristfällig information Utredningen har fått bekräftat att det behövs mer och bättre information om den lokala bostadsmarknaden och om olika alter- boendeformer, som kan passa äldre personer med olika behov och preferenser. Det är bara ett fåtal kommuner som har en bostadsförmedling och i de flesta kommuner finns det ingen samlad information om den lokala bostadsmarknaden. Utredningen bedömer att kommunernas ansvar för att tillhanda- hålla information om bostadsmarknaden behöver preciseras. Angeläget med bredband och välfärdsteknologi Välfärdsteknologi kan öka självständigheten för äldre personer och underlätta att bo kvar inom det ordinarie bostadsbeståndet. Utredningen bedömer att olika tekniska lösningar kommer att utvecklas och tillhandahållas på marknadens villkor – förutsatt att det finns en infrastruktur för det. I många delar av landet sker Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden bredbandsutbyggnaden långsamt och ofta beroende av ideella krafter. Det är angeläget att bredband dras fram till alla, både ur trygghetssynpunkt och utifrån de nya möjligheter som välfärdsteknologin erbjuder, och som kan öka möjligheterna för äldre att bo kvar i en vanlig bostad. 6Kommunernas förutsättningar att klara bostadsförsörjningen för de äldsta Nyblivna pensionärer är generellt sett friska och rörliga och har ofta ingen nedsatt funktionsförmåga, som skulle ställa särskilda krav på bostaden. Under de första tio–femton åren efter 65-års- dagen är det, som framgick av kapitel 5, ytterst få som behöver några särskilda insatser i hemmet. Men kommunerna behöver planera för att är 40-talisterna mellan och att de kommer att vara betydligt fler än motsvarande ålders- grupp . ”Seniorer” eller ”pensionärer” avser här, liksom i kapitel 5, alla invånare , medan uttryck som ”äldre per- soner” och ”de äldsta” används om olika äldre åldersgrupper. Frågan som belyses här är vilka förutsättningar kommunerna har att möta efterfrågan på bostäder från det växande antalet seniorer. Först en överblick över den här målgruppen utifrån aktu- ell befolkningsprognos, följt av en diskussion av begreppet kvar- boende och förutsättningarna att göra kvarboende möjligt. Sedan ges en överblick över boendeformer som riktar sig speciellt till seniorer samt över verktyg och arbetssätt som kommunerna förfogar över i bostadsförsörjningen. Kapitlet avslutas med en genomgång av de hinder som utredningen identifierat när det gäller kommunernas möjligheter att klara bostadsförsörjningen för de äldsta invånarna och vilka slutsatser som utredningen drar. Kommunernas förutsättning att klara bostadsförsörjningen för de äldsta En målgrupp som växer befolkning förväntas långsiktigt fortsätta öka – med en och en halv miljon invånare och ytterligare lika många fram till 20601. En mycket stor del av ökningen ligger på seniorerna. Men det ser olika ut i olika typer av kommuner och frågan är också vad som utmärker den här målgruppen i förhållande till andra på bostadsmarknaden. 6.1.1Minst halva efterfrågetillskottet beror på seniorerna Ökningen av befolkningen innebär förstås att det behövs fler bostäder men frågan är vilka som kommer att stå för den ökade bostadsefterfrågan framöver. Figur 6.1 visar en grov uppdelning av hela den prognostiserade befolkningsökningen på tre ”genera- tioner”. Detta för att kunna resonera kring vilka åldersgrupper som det kommer att behöva byggas bostäder för. är folk- ökningen ganska jämnt fördelad över ’barn och unga’, ’unga vuxna och medelålders’ respektive ’seniorer’. –2060 kommer drygt hälften av den förväntade folkökningen att ligga på seni- orerna. Källa: SCB, Befolkningsprognos , egen bearbetning 1 SCB:s befolkningsprognos . Kommunernas förutsättning att klara bostadsförsörjningen för de äldsta I ett bostadsförsörjningsperspektiv finns det andra faktorer att beakta. Den första åldersgruppen, barn och ungdomar, bor i de flesta fall kvar hos föräldrarna och behöver därför inte några nya egna bostäder. Mellangruppen, däremot, består av alla dem som flyttar hemifrån, utbildar sig eller förvärvsarbetar och som bildar familj. De kommer att behöva bostäder, delvis stora bostäder, med närhet till högskolor och arbetstillfällen eller med goda pendlings- möjligheter. Seniorerna, slutligen, behöver ofta inte så stora bo- städer, de har inte längre någon koppling till en arbetsplats men vill gärna ha nära till livsmedelsbutik och apotek och bra kollektiv- trafikförbindelser till annan service och kultur – och de ställer efter hand allt större krav på god tillgänglighet för att kunna leva ett självständigt liv. Seniorerna kommer alltså teoretiskt sett att stå för ungefär hälften av behovet av nya bostäder , egentligen fler, eftersom de äldre åldersgrupperna oftare bor ensamma och därför behöver fler bostäder till samma antal per- soner än de i mellangruppen. härrör minst två tredje- delar av bostadsbyggnadsbehovet från ökningen av antalet seniorer. Men eftersom de allra flesta seniorer redan bor någonstans och inte är så flyttbenägna, kommer i praktiken bostadsefterfrågan att ”fyllas på underifrån”, av dem som ska flytta hemifrån eller flytta till jobb eller utbildning eller bilda familj. Invandringen står också för en betydande del av ökningen i mellangruppen. Det intressanta är att till inte obetydlig del efterfrågar dessa grupper bostäder som skulle kunna frigöras om man kunde erbjuda attraktiva alternativ för seniorerna. Efterfrågetrycket från ungdomarna kan förväntas minska I mellangruppen i figuren ovan ingår även ungdomar, som måste kunna flytta hemifrån och etablera sig på bostadsmarknaden. Till skillnad från seniorerna har de ingen egen bostad i utgångsläget, vilket förstås gör deras behov extra akut. Men som figuren nedan visar kommer att minska år . Alltmedan antalet äldre ökar kraftigt . Kommunernas förutsättning att klara bostadsförsörjningen för de äldsta -10 000 -20 000 -30 000 Källa: SCB, Befolkningsprognos , egen bearbetning. I nästa figur är prognosen utdragen till 2030 och åldersgruppen unga vuxna, 25–har lagts till. Källa: SCB, Befolkningsprognos , egen bearbetning. Även i det längre perspektivet framgår att de yngre åldersgrupperna tenderar att minska i antal. I början av perioden ökar visserligen Kommunernas förutsättning att klara bostadsförsörjningen för de äldsta antalet unga vuxna, 25–29 åringarna, och även om de flesta av dem på något sätt har lyckats etablera sig på bostadsmarknaden, så är de – precis som ungdomarna – väldigt rörliga. Många av dem behöver en ny bostad för att livssituationen ändrats. Men minskar även den åldersgruppen i antal. kan man se en viss ökning av ungdomarna igen men det är utan tvekan seniorerna som dominerar befolkningsutvecklingen – de blir sammanlagt 483 000 fler medan de unga blir tusen färre. är ytterligare en halv miljon över 75 år Den omtalat stora 40-talistgenerationen, där nu alla har passerat 65-årsstrecket, kommer att följas av en ny topp –2040 när deras barn, 60-talisterna, kommer upp i den åldern. Och kommer barnbarnen, 90-talisterna, att närma sig 70-årsåldern. Men från nu och är det inte längre åldersgruppen 65–som ökar mest utan de . SCB:s prognos visar på en ökning fram i åldersgrupperna på 446 600 personer, mer än en för- dubbling jämfört med . ligger den kraftigaste ökningen på åldergrupperna och relativt sett är det de allra äldsta som ökar mest. beräknas det finnas fyra gånger fler invånare som är gamla än . Källa: SCB, Befolkningsprognos , egen bearbetning. Kommunernas förutsättning att klara bostadsförsörjningen för de äldsta Diagrammet i figur 6.5 fokuserar utvecklingen på kortare sikt, , och omfattar enbart invånare . Här framgår också att det är åldersgruppen 75–som ökar i takt med att 40-talisterna går in i den åldern och efter hand som denna generation passerar 85 kommer ökningen i stället att ligga på de högre åldrarna. Med nästan en halv miljon fler invånare i kommer det att ställas krav på bättre tillgänglighet i bostäder och boendemiljöer. Källa: SCB, Befolkningsprognos , egen bearbetning . Färre änkor och fler hundraåringar Det växande antalet äldre personer på bostadsmarknaden hänger samman med ett ökat välstånd, bättre materiella villkor, landvin- ningar inom sjukvården, förbättrat hälsotillstånd i befolkningen och därigenom ökad livslängd. Omkring hälften av dem som föd- des 1985 beräknas uppnå minst – av männen och av kvinnorna. Det ska jämföras med årskullen , där av kvinnorna och av männen fick uppleva sin 90-årsdag. En tredjedel av kvinnorna som föddes Kommunernas förutsättning att klara bostadsförsörjningen för de äldsta då var änkor . Av dem som föddes gällde detta bara var femte.2 Som en följd av att mäns medellivslängd ökar mer än kvinnors kommer fler att vara gifta eller samboende högre upp i åldrarna. De kommer också att bli många fler som fyller . finns det 1 950 personer . beräknas 8 830 av invånarna i vara så gamla3. seniorer att planera för? Befolkningens sammansättning varierar kraftigt över landet, vilket påverkar bostadsefterfrågan och behovet av bostäder för äldre. Kommunernas förutsättningar varierar även på andra sätt och SKL har tagit fram en indelning av kommunerna i tio kommungrupper som ska återspegla grundläggande skillnader i storlek, befolk- ningstäthet, näringslivsstruktur m.m.4 Indelningen framgår av tabell 6.1, liksom hur många kommuner som ingår i varje grupp. Andelen invånare varierar från i genomsitt i storstäderna till i glesbygdskommunerna. Men det finns ett tiotal kommuner där av invånarna nu är ålders- pensionärer. Det kan, som i och , bero på en successiv utflyttning av invånare i arbetsför ålder men i kommuner som och handlar det också om att kommunerna är attraktiva att bo i för äldre män- niskor. Alltmedan storstäderna och andra kommuner i tillväxtregi- oner ofta drar till sig en inflyttning av yngre personer och därför har en jämförelsevis låg andel äldre i befolkningen. och ligger till exempel på och och på . 2SCB (2014) Generationer genom livet. 3SCB, Befolkningsprognos . 4SKL (2010) Kommungruppsindelning 2011. Revidering av kommuner och lands- tings kommungruppsindelning. (Se bilaga 2). Kommunernas förutsättning att klara bostadsförsörjningen för de äldsta Källa: SCB, Statistikdatabasen, egen bearbetning. Andelen 75+ dubbelt så hög i glesbygd som i storstad