sou · H3B324d2 · 2015-03-23 00:00:00 — Om en förtroendevald har vägrats ansvarsfrihet, får fullmäktige också utan ytterligare beredning besluta att den förtroendevaldes upp- drag ska återkallas enligt 4 kap. 10 §. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 31 §. Bestämmelsen i första stycket har redigerats språkligt. I andra stycket har tillkommit ett krav på att revisorernas sakkunniga ska ha rätt att yttra sig. Förslaget behandlas i avsnitt 17.8. 34 § Ett brådskande ärende får avgöras trots att ärendet inte har be- retts, om samtliga närvarande ledamöter är ense om beslutet. 35 § Fullmäktiges beslut att enligt 24 § andra stycket överlåta till styrel- sen eller en annan nämnd att besluta i ett ärende som har väckts genom medborgarförslag får fattas utan föregående beredning. 36 § En motion eller ett medborgarförslag ska om möjligt beredas så, att fullmäktige kan fatta beslut från det att motionen eller medborgarförslaget väcktes. Om beredningen inte kan avslutas , ska detta och vad som har kommit fram vid beredningen anmälas till fullmäktige . Fullmäktige får då avskriva motionen eller med- borgarförslaget från vidare handläggning. Paragraferna 34–36 §§ motsvarar nuvarande 5 kap. 32–33 §§. I 35 § har det förtydligats vilka beslut som får fattas utan föregående bered- ning. 36 § första stycket har redigerats språkligt på så vis att ”bör” har ersatts med ”ska om möjligt”. 37 § Fullmäktige får besluta att det som ett led i beredningen av ett ärende som fullmäktige ska handlägga ska hämtas in synpunkter från medlemmarna. Detta kan ske genom folkomröstning, opinionsundersökning eller något liknande förfarande. Vid opinionsundersökning eller liknande förfarande får valnämnden i kommunen anlitas, om nämndens verk- samhet i övrigt inte hindras av det. Ska synpunkter hämtas in genom en folkomröstning får fullmäktige besluta att det, med tillämpning av 5 kap. vallagen (2005:837), ska framställas röstlängd och röstkort för omröstningen. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 34 § första–tredje styckena. Bestämmelserna har redigerats språkligt, bl.a. på så vis att det i första stycket hänvisas till ”medlemmarna”, inte till ”medlemmar i kom- munen eller ”. 38 § Har ett folkinitiativ väckts enligt 8 kap. 8 § ska fullmäktige besluta att folkomröstning ska hållas, om 1.den fråga som initiativet avser är sådan att fullmäktige kan be- sluta om den, och 2.inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar mot förslaget. Vid sådan folkomröstning ska bestämmelsen i 37 § tredje stycket tillämpas. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 34 a §. Hänvisningen till lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar är borttagen. Av 40 § följer indirekt att den lagen tillämpas. Av 1 § lagen om kom- munala folkomröstningar framgår dessutom uttryckligen att den ska tillämpas vid folkomröstningar enligt kommunallagen. 39 § Kommunen har rätt att få ersättning för de kostnader som för- anleds av att ett landsting anlitar valnämnden. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 35 §. 40 § Bestämmelser om förfarandet vid folkomröstning finns i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 34 § fjärde stycket. Bestäm- melsen har redigerats språkligt på så vis att begreppet ”närmare före- skrifter” har ändrats till ”bestämmelser”, se avsnitt 18.7.3. Rätt och skyldighet för andra än ledamöterna att medverka 41 § En förtroendevald som anges i 4 kap. 2 § första stycket, och som inte är ledamot i fullmäktige, ska närvara vid fullmäktiges samman- träden. Han eller hon får delta i överläggningarna och framställa för- slag men inte delta i besluten. Paragrafen är ny. Den motsvarar delvis nuvarande 4 kap. 28 § med den ändringen att bestämmelsen utvidgas till att gälla för alla kom- muner och landsting inte bara . Förslaget be- handlas i avsnitt 18.5.3. Bestämmelserna gäller bara den förtroendevald som anges i 4 kap. 2 § första stycket men som inte är ledamot i fullmäktige. Skyldig- heten för en sådan förtroendevald att närvara vid fullmäktigesam- manträdena innebär inte att frånvaro av förtroendevald medför att de beslut som fattas vid sammanträdena blir ogiltiga. Eftersom de inte är ledamöter i fullmäktige gäller inte rätten att delta i överlägg- ningar i sådana ärenden i vilka det föreligger sekretess. 42 § Fullmäktige får bestämma att också andra än ledamöter och de som anges i 41 § ska ha rätt att delta i överläggningarna men inte i besluten. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 21 §. En hänvisning har lagts till som en följd av den nya bestämmelsen i 41 §. 43 § Ordföranden och vice ordföranden i en nämnd, revisorerna samt de anställda i kommunen eller är skyldiga att lämna upp- lysningar vid fullmäktiges sammanträden, om fullmäktige begär det och om det inte finns något hinder mot det på grund av sekretess. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 22 § första stycket. Bestäm- melsen har redigerats språkligt på så vis att hänvisning görs till ”sekre- tess”, inte till ”sekretess enligt lag”, se avsnitt 18.7.4. Offentlighet och ordning vid sammanträdena 44 § Fullmäktiges sammanträden är offentliga. Fullmäktige får dock besluta att överläggningen i ett visst ärende ska hållas inom stängda dörrar. Ersättarna får närvara vid en sådan överläggning, även när de inte tjänstgör. 45 § Ordföranden leder fullmäktiges sammanträden och ansvarar för ordningen vid sammanträdena. Ordföranden får visa ut den som uppträder störande och inte rättar sig efter tillsägelse. Paragraferna 44 och 45 §§ motsvarar nuvarande 5 kap. 38 och 39 §§. I 45 § andra stycket har en språklig justering gjorts. Offentlighet vid fullmäktigeberednings sammanträden 46 § En fullmäktigeberednings sammanträden ska hållas inom stängda dörrar. En sådan beredning får dock besluta att dess sammanträden ska vara offentliga, om fullmäktige har medgett det. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 kap. 7 § andra stycket. 47 § Fullmäktige får handlägga ett ärende bara om mer än hälften av ledamöterna är närvarande. Fullmäktige får dock bestämma att inter- pellationer och frågor får besvaras även om färre ledamöter är när- varande. 48 § Om en ledamot enligt 49 eller 50 § är jävig i ett ärende, får full- mäktige handlägga ärendet, även om antalet deltagande på grund av jävet inte uppgår till det antal som föreskrivs i 47 §. Paragraferna 47 och 48 §§ motsvarar nuvarande 5 kap. 18 och 19 §§. I 47 § har de två styckena i nuvarande 5 kap. 18 § förts samman till ett stycke. 49 § En ledamot får inte delta i handläggningen av ett ärende som personligen rör ledamoten själv, ledamotens make, sambo, föräldrar, barn eller syskon eller någon annan närstående. Bestämmelserna i 6 kap. 30 § andra och tredje styckena och 32 § om verkan av jäv ska tillämpas också på fullmäktige. Vad som där sägs om nämnd ska i stället gälla fullmäktige. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 20 § första och tredje styckena. Bestämmelserna har redigerats språkligt, bl.a. har ”föreskrifterna” i andra stycket ändrats till ”bestämmelserna”. 50 § Den som är redovisningsskyldig till kommunen eller får inte delta i 1.val av revisor för granskning av verksamhet som omfattas av redovisningsskyldigheten, eller 2.handläggningen av ärenden om ansvarsfrihet för verksamheten. Detsamma gäller make, sambo, föräldrar, barn, syskon eller annan när- stående till den redovisningsskyldige. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 20 a §. Den paragrafens två stycken har förts samman till ett stycke. Bestämmelserna har redi- gerats språkligt. I sista meningen har bl.a. ”barn eller syskon eller” ändrats till ”barn, syskon eller”. 51 § Trots 50 § får enskilda förtroendevalda mot vilka anmärkning kan riktas enligt 12 kap. 12 § andra stycket delta i fullmäktiges över- läggningar, när revisionsberättelsen över den verksamhet som de har ansvaret för behandlas. Ordföranden och vice ordföranden i en nämnd får också delta i fullmäktiges överläggning när verksamhet inom den egna nämnden behandlas. Vad som har sagts gäller även om de förtroendevalda inte är ledamöter i fullmäktige. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 20 b §. 52 § Ett ärende ska bordläggas eller återremitteras, om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkel majoritet krävs dock om ärendet tidigare bordlagts eller återremitterats på begäran av en minoritet. För bordläggning eller återremiss i fråga om val krävs enkel majo- ritet. Ett ärende om extra val ska dock alltid bordläggas första gången det tas upp till behandling. Motiveringen till ett beslut om återremiss ska bestämmas av de ledamöter som begärt återremittering. Vid flera motiveringar får ord- föranden pröva vilken motivering som biträds av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. 53 § Ett bordlagt ärende ska behandlas på fullmäktiges nästa samman- träde, om fullmäktige inte beslutar något annat. Paragraferna 52 och 53 §§ motsvarar nuvarande 5 kap. 36 och 37 §§. I 52 § har de tredje och fjärde styckena i nuvarande 5 kap. 36 § förts samman till ett stycke. 54 § Ordföranden ska se till att bara sådana ärenden avgörs som har tillkännagetts enligt 13–15 §§. Ett brådskande ärende får dock avgöras om samtliga närvarande ledamöter beslutar det. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 40 § första och andra styckena. Bestämmelserna har redigerats språkligt. I första stycket har bl.a. begreppet ”kungjorts” ersatts av ”tillkännagetts”, se avsnitt 18.7.4. Även i andra stycket har en språklig justering gjorts genom att ”utan hinder av nämnda föreskrifter” tagits bort. Att bestämmelsen i andra stycket innebär en möjlighet att avvika från första stycket framgår redan av ordet ”dock”. 55 § När överläggningen har avslutats, lägger ordföranden fram för- slag till beslut. Förslagen ska utformas så, att de kan besvaras med ja eller nej. Ordföranden redovisar därefter sin uppfattning om vad som har beslutats och bekräftar beslutet med ett klubbslag, om inte omröstning begärs. 56 § Om omröstning begärs, ska den ske öppet utom i ärenden som avser val eller anställning av personal. 57 § Utgången bestäms genom enkel majoritet, om inte något annat anges i denna lag eller annan författning. 58 § Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. I ärenden som avser val eller anställning av personal fattas beslutet dock genom lottning. 59 § Ordföranden ska vägra att lägga fram ett förslag till beslut, om ordföranden anser att förslaget innebär att ett nytt ärende väcks. Ordföranden får vägra att lägga fram ett förslag till beslut, om ordföranden anser att förslaget skulle leda till ett beslut som strider mot lag eller annan författning. Fullmäktige får dock besluta att förslaget ändå ska läggas fram. Paragraferna 55–59 §§ motsvarar nuvarande 5 kap. 41–45 §§. Bestäm- melsen i 55 § tredje stycket har redigerats språkligt bl.a. på så att ”befäster” har ersatts med ”bekräftar”. Bestämmelsen i 57 § har redigerats språkligt bl.a. på så vis att ”om inte något annat är föreskrivet” har ändrats till ”om inte något annat anges i denna lag eller annan författning”, se avsnitten 18.7.3 och 18.7.4. 60 § Om det begärs av det antal väljande som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt ska följande val vara proportio- nella: 1.val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 2.val av revisorer som avses i 12 kap. 4 och 5 §§, 3.val av mer än hälften av ledamöter och samtliga suppleanter i styrelsen för aktiebolag, 4.val av ledamöter och suppleanter i styrelsen för ekonomiska för- eningar eller stiftelser, och 5.val av revisorer och revisorssuppleanter samt lekmannarevisorer som ska granska styrelsens förvaltning i aktiebolag, ekonomiska fören- ingar och stiftelser. Första stycket 1 ska inte gälla vid val till en nämnd som avses i 6 kap. 1 § 2, om två tredjedelar av de närvarande ledamöterna i full- mäktige vid inrättandet av nämnden har röstat för att ledamöter i nämnden ska väljas på någon annan grund än partipolitisk. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 46 § första stycket samt nuvarande 5 kap. 46 § tredje stycket. I första stycket har förtydligats att lagen (1992:339) om proportionellt valsätt tillämpas endast om det begärs. Nuvarande första stycket 3 har delats upp i tre punkter (3–5). I första stycket 3 finns ett nytt undantag från kravet på att val av ledamöter i aktiebolag ska ske proportionellt enligt 2 § lagen om proportionellt valsätt. Förslaget behandlas i avsnitt 9.11. En minoritet av ledamöterna kan utses på annat sätt än proportionellt. Bestämmelsen är endast en frivillig möjlighet och innebär inte något krav på att ledamöter ska utses på detta sätt. Det nya undantaget omfattar inte suppleanter. 61 § Om fullmäktiges val av ledamöter och ersättare i vissa statliga styrelser och andra organ finns det bestämmelser i lag eller annan för- fattning. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 48 §. Bestämmelsen har redi- gerats språkligt på så vis att begreppet ”särskilda föreskrifter” har ändrats till ”bestämmelser i lag eller annan författning”, även om det endast förekommer i lag, se avsnitt 18.7.4. 62 § Interpellationer får ställas av ledamöterna och riktas till ord- föranden i en nämnd eller en fullmäktigeberedning samt till de för- troendevalda i övrigt som fullmäktige bestämmer. Fullmäktige i får besluta att interpellationer får ställas bara till förtroendevald som anges i 4 kap. 2 § första stycket. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 52 § första och andra stycke- na. Andra stycket har redigerats språkligt och hänvisar till 4 kap. 2 § första stycket i stället för att i bestämmelsen ange att det är borgar- råd som avses. Förslaget behandlas i avsnitt 18.5.3. 63 § Interpellationerna ska ha ett bestämt innehåll och vara försedda med motivering. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 50 § första meningen. 64 § Interpellationer ska avse ämnen som hör till fullmäktiges, en nämnds eller en fullmäktigeberednings handläggning. De får dock inte avse ärenden som rör myndighetsutövning mot någon enskild. De bör ställas endast i angelägenheter av större intresse för kommunen eller . Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 49 § och 50 § andra mening- en. 65 § Fullmäktige beslutar utan föregående överläggning om en inter- pellation får ställas. 66 § Fullmäktige får besluta att ordföranden i en nämnd får överlåta besvarandet av en interpellation till en av fullmäktige utsedd ledamot i styrelsen för en sådan juridisk person som avses i 10 kap. 2–5 och 7 §§ eller till ordföranden i styrelsen eller annan nämnd i ett kommunal- förbund som kommunen eller är medlem i. Paragraferna 65 och 66 §§ motsvarar nuvarande 5 kap. 51 och 53 §§. 67 § För att hämta in upplysningar får ledamöterna ställa frågor. Bestämmelserna i 62 och 64–66 §§ ska då tillämpas. En fråga ska ha ett bestämt innehåll. Den får vara försedd med en kort inledande förklaring. När en fråga besvaras, får bara den som ställer frågan och den som svarar delta i överläggningen. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 54–56 §§. Paragrafens första stycke har språkligt justerats. 68 § Vid sammanträdena ska protokoll föras på ordförandens ansvar. 69 § Protokollet ska redovisa vilka ledamöter och ersättare som har tjänstgjort och vilka ärenden som fullmäktige har handlagt. Paragraferna 68 och 69 §§ motsvarar nuvarande 5 kap. 57 och 58 §§. 70 § Protokollet ska för varje ärende redovisa 1.vilka förslag och yrkanden som har lagts fram och inte tagits till- 2.i vilken ordning ordföranden har lagt fram förslag till beslut, 3.genomförda omröstningar och resultaten av dem, 4.vilka beslut som har fattats, 5.vilka ledamöter som har deltagit i besluten och hur de har röstat vid öppna omröstningar, och 6.vilka reservationer som har anmälts mot besluten. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 59 §. Bestämmelserna har redigerats språkligt, bl.a. har ”hur de har utfallit” i punkten 3 ändrats till ”resultatet av dem”. 71 § I protokollet ska anges vilka interpellationer och frågor som har ställts och vilka interpellationer och frågor som har besvarats. 72 § Ett protokoll ska justeras senast efter sammanträdet på det sätt som fullmäktige har bestämt. Paragraferna 71 och 72 §§ motsvarar nuvarande 5 kap. 60 och 61 §§. 73 § Bestämmelser om att justering av protokollet ska tillkännages på anslagstavlan finns i 8 kap. 21 §. Paragrafen är ny och endast av upplysningskaraktär. Den hänvisar till bestämmelsen i 8 kap. 21 § som reglerar hur protokoll ska till- kännages. 74 § Fullmäktige ska anta en arbetsordning av vilken det ska framgå vad som i övrigt ska gälla för fullmäktiges sammanträden och hand- läggningen av ärendena. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 63 §. Bestämmelsen har redi- gerats språkligt bl.a. på så vis att begreppet ”föreskrifter” har utmönst- rats, se avsnitt 18.7.3. 75 § Arbetsordningen ska reglera 1.antalet ledamöter i fullmäktige, 2.när sammanträden ska hållas, 3.anmälan av hinder att delta i sammanträden, 4.inkallande av ersättare och deras tjänstgöring, 5.vem som ska föra ordet, tills ordförande utsetts, 6.rätten att delta i fullmäktiges överläggningar, 7.förfarandet vid omröstningar, 8.handläggningen av motioner, interpellationer och frågor, 9.formerna för justeringen av protokollet, och 10. fullmäktigepresidiets arbetsuppgifter. Om fullmäktige med stöd av 8 kap. 7 § har beslutat att medborgar- förslag får väckas, ska arbetsordningen reglera hur sådana förslag ska handläggas. Om fullmäktige har beslutat att ledamöter får delta i fullmäktiges sammanträden på distans, ska arbetsordningen reglera i vilken ut- sträckning sådant deltagande får ske. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 64 §. Bestämmelserna har redigerats språkligt, bl.a. på så vis att begreppet ”föreskrifter” har utmönstrats i samtliga stycken, se avsnitt 18.7.3. 6 kap. Styrelsen och övriga nämnder Nämndernas uppgifter 1 § Fullmäktige ska, om inte något annat anges i lag eller annan för- fattning, bestämma nämndernas verksamhetsområden och inbördes för- hållanden. 1.att en nämnd ska ha hand om en eller flera verksamheter i hela kommunen eller , 2.att en nämnd ska ha hand om en eller flera verksamheter för en del av kommunen eller , 3.att en nämnd ska ha hand om verksamheten vid en eller flera anläggningar, och 4.att en nämnd ska tillhandahålla tjänster åt en annan nämnd. Paragrafens punkter 1–3 motsvarar nuvarande 3 kap. 4 § 1–3. I första meningen har ”om inte något annat är särskilt föreskrivet” preciserats genom att det anges vad som avses nämligen ”om inte något annat anges i lag eller annan författning”. Andra meningen har språkligt justerats. Punkten 2 avser s.k. geografiska nämnder. Av 5 kap. 60 § andra stycket framgår att lagen om proportionellt valsätt inte behöver tillämpas vid val av ledamöter och ersättare i sådana nämnder som anges i andra punkten, om två tredjedelar av de närvarande ledamöterna i fullmäktige vid inrättandet av nämnden har röstat för att ledamöter i nämnden ska väljas på någon annan grund än partipolitisk. Punkten 4 är ny och innebär ett förtydligande av Förslaget behandlas i 5.7. Det anges att fullmäktige får besluta att en nämnd ska tillhandahålla tjänster åt en annan nämnd. har en sådan uttrycklig reglering saknats. Det har dock uttalats i förarbetena att reglerna medger att uppgifterna fördelas så, att en eller flera nämnder svarar för produktionen av vissa tjänster åt andra nämnder och att s.k. utförarnämnder och beställarnämnder inrättas (prop. 1990/91:117 s. 155). 2 § Nämnderna beslutar i frågor som rör förvaltningen och i frågor som de enligt lag eller annan författning ska ha hand om. Nämnderna beslutar också i frågor som fullmäktige har delegerat till dem. 3 § Nämnderna bereder fullmäktiges ärenden och ansvarar för att full- mäktiges beslut verkställs. 4 § Nämnderna ska redovisa till fullmäktige hur de har fullgjort sådana uppdrag som fullmäktige har lämnat till dem med stöd av 5 kap. 3 och 4 §§. Fullmäktige ska besluta om omfattningen av redovisningen och formerna för den. Paragraferna 2–4 §§ motsvarar nuvarande 3 kap. 13–15 §§. I 2 § första stycket har en språklig justering gjorts. 5 § Nämnderna ska var och en inom sitt område se till att verksam- heten bedrivs i enlighet med de mål och riktlinjer som fullmäktige har bestämt samt de bestämmelser i lag eller annan författning som gäller för verksamheten. De ska också se till att den interna kontrollen är tillräcklig samt att verksamheten bedrivs på ett i övrigt tillfredsställande sätt. Detsamma gäller när skötseln av en angelägenhet med stöd av 10 kap. 1 § har lämnats över till någon annan. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 7 §. I första stycket har ”före- skrifter” preciserats genom att det anges att vad som avses är ”bestäm- melser i lag eller annan författning”, se avsnitt 18.7.4. I tredje stycket har ”vården” ersatts med ”skötseln”, se avsnitt 18.7.1. 6 § En nämnd får inte bestämma om rättigheter eller skyldigheter för kommunen eller i ärenden där nämnden företräder kom- munen eller som part. En nämnd får inte heller utöva i lag eller annan författning före- skriven tillsyn över sådan verksamhet som nämnden själv bedriver. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 kap. 5 §. Särskilt om styrelsens uppgifter 7 § Styrelsen ska leda och samordna förvaltningen av kommunens eller angelägenheter och ha uppsikt över övriga nämnders och eventuella gemensamma nämnders verksamhet. Styrelsen ska också ha uppsikt över verksamhet som bedrivs i sådana juridiska personer som avses i 10 kap. 2–5 och 7 §§ och sådana kommunalförbund som kommunen eller är med- lem i. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 1 §. 8 § Fullmäktige får besluta att styrelsen ska kunna fatta beslut om särskilt angivna förhållanden som rör andra nämnders verksamhet. Styrelsen får dock inte ges rätt att fatta beslut som rör andra nämnders myndighetsutövning eller ärenden som i övrigt rör enskilda. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 5.5. Bestämmelserna inne- bär att fullmäktige får besluta att ge styrelsen befogenhet att ingripa mot nämndernas förvaltning. I första meningen anges att fullmäktige får besluta att styrelsen ska kunna fatta beslut om särskilt angivna förhållanden som rör andra nämnders verksamhet. Styrelsen ska inte kunna ges en generell beslutanderätt utan fullmäktige ska ange de förhållanden som ska omfattas av styrelsens beslutanderätt. Det kan gälla frågor som rör övergripande ekonomiska frågor, t.ex. rätt att fatta olika former av beslut för att få en ekonomi i balans. Det kan också avse en rätt att besluta om anställningsstopp. Det kan också vara andra övergripande beslut som rör personal-, säkerhets- och miljöområdena. Ett annat exempel på en situation då beslutande- rätten ska kunna användas är när två nämnder är oense i något hän- seende. Styrelsen ska då kunna fatta det avgörande beslutet i frågan. Enligt andra meningen får styrelsen inte ges en rätt att fatta beslut som rör andra nämnders myndighetsutövning eller ärenden som i övrigt rör enskilda. Enligt regeringsformen är varje myndig- het självständig på så vis att ingen annan myndighet får bestämma hur myndigheten ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutöv- ning (12 kap. 2 § RF). Därutöver är även sådana ärenden där nämnderna fattar beslut som rör enskilda, men som ändå inte utgör myndighetsutövning, undantagna från styrelsens beslutsbefogen- heter. I rättspraxis finns det exempel på beslut som gynnar en enskild, t.ex. beviljandet av en förmån, men som ändå inte har an- setts utgöra myndighetsutövning, NJA 1988 s. 26. 9 § Styrelsen ska i årliga beslut för varje sådant aktiebolag som avses i 10 kap. 2 § pröva om den verksamhet som bolaget har bedrivit under föregående kalenderår har varit förenlig med det fastställda kommunala ändamålet och utförts inom ramen för de kommunala befogenheterna. Om styrelsen finner att så inte är fallet, ska den lämna förslag till fullmäktige om nödvändiga åtgärder. 10 § Styrelsen ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de krav som anges i 10 kap. 3–5 §§ är uppfyllda i fråga om sådana aktie- bolag som avses i dessa bestämmelser. 11 § Styrelsen ska följa de frågor som kan inverka på kommunens eller utveckling och ekonomiska ställning.