sou · H3B315 · 2015-03-05 00:00:00 — Arbetet med exportfrämjande av livsmedel kräver samverkan mellan flera olika aktörer såsom svenska myndigheter, Business , näringen och utlandsmyndigheter. 18 , 2013. – det nya matlandet. Erfarenheter från och visar att det finns en betydande exportpotential inte minst för animaliska biprodukter. Marknaden i är av stort intresse. Svenska exportörer bedömer att när det blir möjligt att exportera biprodukter till kommer det att ge ytterligare 100–i intäkt. I följande diagram visas till vilka länder som respektive har landsgodkännande för export av gris-, nötkött och matfågel. Diagram 5.5 Länder med vilka (vänster bild) respektive (höger bild) har ett landsgodkännande Källa: egen bearbetning av Macklean, 2014. Attachéer vid prioriterade ambassader kan ha god kännedom om såväl den svenska marknaden och det svenska samhället liksom om det aktuella landet, dess kultur, marknad och myndighetsstruktur. De kan därför bidra till att påskynda landsgodkännanden och export. Regeringen tillsatte , på prov, ett lantbruksråd vid ambassaden i . beslutades att tjänsten ska permanentas. Utredningen bedömer att livsmedelsattachéer är strategiskt viktiga för att öka tillträdet till nya exportmarknader och föreslår därför att attachéer utplaceras på fler viktiga marknader. Vad krävs av företagen? Export kräver en hög kostnadseffektivitet och innebär en stor investering i att bygga upp en marknad, varumärken och distributionskanaler. Det finns en stark efterfrågan från företagen på grundläggande export- och marknadkunskap19. Att exportera till tredje land innebär högre kostnader och större risker för företagen jämfört med handel inom EU. Utredningen anser därför att ytterligare insatser bör göras för att höja företagens kompetens och kännedom om andra marknader. Utredningen föreslår också exportkurser som riktas till små och medelstora företag. Sådana kurser kan ges med delfinansiering från Landsbygdsprogrammet. I programmet Food from bör också enskild exportrådgivning prioriteras. Ett flertal livsmedelsföretag, särskilt mindre och medelstora, har uttryckt önskemål om tillförlitlig och kontinuerligt uppdaterad information om vilka regler som gäller vid export till olika marknader, inom och utom EU. har därför skapat en handelsguide på sin webbplats som hjälper företag att snabbt och enkelt få en överblick över de regler som gäller för en viss vara. Utredningen ser ett stort värde i att denna informationsinsats permanentas och föreslår att , med berörda myndigheter, avdelar resurser för kontinuerlig uppdatering. Utöver detta har branschorganisationerna en viktigt roll för att vägleda och hjälpa företagen. Förslag: Utredningen föreslår att ges i uppdrag att löpande analysera utvecklingen inom livsmedelskedjan med avseende på marknadskoncentration. Bedömning: Utredningen bedömer att både dagligvaruhandeln och förädlingsledet har en betydande köpar- och säljarmakt gentemot tidigare och senare led i livsmedelskedjan. 19 Se ex. SOU 2008:90 och , rapport 2014:4. ducenten är pristagare och har ofta svårt att påverka avräkningspriset. Utredningen drar slutsatsen att primärproducenternas lönsamhet kan öka genom lägre produktionskostnader, nya marknadskanaler eller genom att skapa sina egna varumärken. Sedan EU-inträdet har det blivit både enklare och billigare att importera mat. Detta har lett till ett större utbud och lägre kostnader för konsumenterna. Den ökande importen har påverkat konkurrensen inom livsmedelskedjan vilket har lett till en kostnadsjakt och en prispress som har fortplantat sig till tidigare led. Livsmedelshandeln i domineras av ett fåtal aktörer där de tre största står för av marknaden20. ICA har ökat sin marknadsandel och står ensamt för av marknaden. Diagram 5.6 Marknadsandelar 2013 Procentuell andel av försäljningen Källa: , DLF och Fri Köpenskap, 2014. 20 , DLF och Fri Köpenskap, 2014. I en rapport från dras slutsatsen att konkurrensen i livsmedelskedjan i stort sett fungerar väl. I rapporten konstateras att dagligvaruhandeln är mer koncentrerad i än i andra länder21. Både livsmedelsindustrin och dagligvaruhandeln är branscher där ett fåtal företag står för en stor del av försäljningen. konstaterar att marknadskoncentrationen är hög i båda dessa led. Svensk livsmedelsproduktion med ett historiskt nationellt fokus har få alternativ och kunder och hamnar därför lätt i prispress från uppköpsled och från import till lägre priser. Utredningen anser att det med hänsyn tagen till handelns och livsmedelsindustrins roll finns skäl att löpande analysera utvecklingen av marknadskoncentration. Utredningen föreslår därför att ett uppdrag ges till . konsumenter spenderar på livsmedel och alkoholfria drycker genom dagligvaruhandeln. Hur stor del av intäkten som går tillbaka till primärledet varierar stort mellan olika produkter. Generellt gäller att ju mer förädlad en produkt är, desto fler led är inblandade i processen som råvaran blir mer anonym. Detta leder till en lägre andel av intäkten för primärproducenten. Konsultföretaget har på utredningens uppdrag analyserat fördelningen av konsumentkronan, dvs. hur stor del av konsumentpriset som fördelas på de olika leden, för ett antal livsmedelsprodukter. Resultat från studien visar att fördelningen av konsumentkronan är relativt jämn mellan de tre aktörerna. Inte någon av aktörerna bedöms ha en orimligt stor () eller liten del () av konsumentkronan. Följande tabell visar en sammanfattning av studien. 21 , 2011. Mat och marknad. Bättre marknadsmöjligheter SOU 2015:15 Maktförhållande i värdekedjan för fyra produkter och fördelning av konsumentkronan Fördelning av konsumentkronan, % avser styckdetaljer och nötkött. Källa: Macklean, 2014. Fördelningen av konsumentkronan beskriver inte var vinsterna uppstår i de tre leden. Produktionskostnaderna är högre i både primärled och i industriled än inom dagligvaruhandeln. Det bör också noteras att förädlingsgraden skiljer sig åt mellan de fyra produkterna, vilket också påverkar fördelningen av vinsten. Maktförhållandet i livsmedelskedjan varierar mellan olika produkter. Primärproducenten har ofta få alternativa uppköpare. Inom exempelvis mejerisektorn är köparmakten stor gentemot producenterna. Macklean drar slutsatsen att dagligvaruhandeln generellt har möjlighet att utöva betydande köparmakt genom sin starka marknadskoncentration. Dagligvaruhandelns marknadsmakt stärks även genom att inköparna har god information om leverantörernas råvaru- och produktionskostnader. Även möjligheterna till import gör att dagligvaruhandelns köparmakt stärks. Likaså är utvecklingen av egna varumärken ett exempel på en strategi som ökar möjligheterna att byta leverantör utifrån pris och kvalitet. Därmed kan handeln stärka sitt förhandlingsläge gentemot leverantörsledet22. Andelen egna varumärken bland livsmedel i svensk dagligvaruhandel uppgår 22 , 2011. Mat och marknad. Förädlingsledet kan däremot stärka sin säljarmakt gentemot dagligvaruhandeln genom att marknadsföra svenska mervärden och sin lokala förankring. Stora marginaler inom dagligvaruhandeln kan vara ett tecken på bristande konkurrens och marknadsmakt. I rapporten från gjordes en jämförelse av rörelsemarginaler för svenska och brittiska dagligvarukedjor och det konstaterades att de svenska marginalerna inte var större än de som hade beräknats för Storbritannien23. Utredningen drar slutsatsen att det finns en stark koncentration och köparmakt i både handels- och förädlingsledet. Detta gör att mindre delar av vinster (eller mervärden) tillfaller primärproducenterna. Det är främst genom att påverka kostnadssidan eller att hitta nya marknadskanaler som primärproducenterna kan stärka sin konkurrenskraft och öka sin lönsamhet. Utöver försäljning genom grossist och dagligvaruhandeln sker även försäljning via export, offentlig sektor samt till hotell, restaurang och catering. Ytterligare en försäljningskanal är direktförsäljning från gård till slutkund. Antalet jordbruks- och trädgårdsföretag som har förädling och försäljning av gårdsprodukter ökar men utgör fortfarande en liten andel av både företagen och volymen på marknaden24. För att kunna påverka även intäktssidan kan nya kanaler skapas för försäljning. Det kan exempelvis handla om direktförsäljning, kontraktsproduktion, producentorganisationer, direkta kontakter med handeln eller utveckling av ett starkt varumärke. Utredningen anser att ytterligare insatser krävs för att utveckla nya försäljningskanaler. Utredningen föreslår därför att Landsbygdsprogrammets insatser används för att stödja projekt som syftar till detta. 24Statistiska meddelanden, JO 47 . Jordbruksföretagens kombinationsverksamheter 2013. Förslag: Utredningen föreslår att ett uppdrag ges till och om att sammanställa och tillgängliggöra fakta om säkra livsmedel och svensk livsmedelsproduktion. Bedömning: Utredningen anser att det är värdefullt att marknadsaktörer utvecklar en nationell gemensam ursprungsmärkning. Utredningen anser vidare att kommuner, stat och landsting bör använda sig av upphandlingsstöd i större utsträckning. Detta skapar möjigheter att anta anbud som utgår från de ambitioner, exempelvis i fråga om djurskydd, som gäller i . Dessutom anser utredningen att upphandling bör användas i större utsträckning för att gynna innovationer inom livsmedelsområdet. Prisökningen för livsmedel har varit lägre än konsumentprisindex . Detta beror på bl.a. sänkning av matmomsen, effektivisering inom livsmedelskedjan, EU-medlemskapet och en ökad konkurrens i handelsledet. I jämförelse med andra EU-länder är fortfarande priserna för livsmedel höga i , högre än EU-genomsnittet25. 25 LRF, 2014. Diagram 5.7 Utveckling av konsumentprisindex, KPI 1980=100 Källa: SCB. lägger hushållen av sin disponibla inkomst på mat och på restaurang- och kafébesök26. så spenderas alltmer på restaurangbesök och mindre på inköp i butik. Trots att maten är dyr i i jämförelse med övriga EU lägger svenskar en mindre andel av inkomsterna på mat än den genomsnittliga EU-medborgaren. Detta beror bl.a. på att inkomstnivån är relativt hög i . Av följande diagram framgår att värdet av livsmedelskonsumtionen har ökat mer än den svenska produktionen. Ökningstakten har varit dubbelt så snabb för konsumtionen som för produktionen, trots sänkningen av matmomsen från 1996. 26 SCB, 2014. Diagram 5.8 Värdet av livsmedelskonsumtionen samt jordbruks- och trädgårdssektorns produktionsvärde1980–2012, miljarder kronor (löpande priser) Källa: LRF. Det ökade gapet beror bl.a. på ökad import. Handelsbalansen var tämligen för att sedan försämras . har handelsbalansen legat på en nivå. Diagram 5.9 Handelsutveckling, exklusive fisk, 1990–2013 -20,0 1990 -40,0 -60,0 Källa: egen bearbetning av statistik från . Att göra medvetna val Efterfrågan och betalningsviljan från konsumenter är relativt god för svenska färska råvaror. Sju av tio konsumenter anger att de köper svenska råvaror i så stor utsträckning som möjligt27. För de mer anonyma produkterna, exempelvis färdiglagade rätter, charkprodukter, mat inom hotell, restaurang och catering samt i offentliga kök, är andelen svenska råvaror lägre28. När råvaror, exempelvis kött, ingår i en bearbetad produkt så blir råvarans ursprung mindre viktig29. En undersökning bland konsumenter visar att det som anses utmärka svensk mat är hög kvalitet och omtanke om djur och miljö30. Samma undersökning visar också att förtroendet för primärproduktionen är betydligt större än förtroendet för både livsmedelsförädlingen och livsmedelsbutikerna. av de tillfrågade anser att bönder producerar råvaror av hög kvalitet. Detta är en tydlig ökning jämfört med . Priset på produkten är fortfarande viktigt men allt fler konsumenter efterfrågar andra aspekter än just ett lågt pris. En forskningsrapport från visar att produktens kvalitet är det som är viktigast för betalningsviljan. Det är också viktigt med mervärden såsom att varan är unik i sitt slag, att den signalerar social status och varans ursprung31. För att konsumenterna i butik eller på restaurang och kaféer ska kunna göra val utifrån sina preferenser krävs en bra samt tydlig märkning. finns ett flertal märkningar för att vägleda konsumenten, exempelvis KRAV, Svenskt Sigill, Svenskt kött och Svensk Fågel. Åsikter framförda av LRF och Svensk Dagligvaruhandel till utredningen är att denna mångfald av märken försvårar för konsumenten. Vissa produktkategorier, exempelvis mejerivaror, saknar en gemensam ursprungsmärkning. I bl.a. och finns det gemensamma nationella märkningar som hela livsmedelskedjan står bakom. Utredningen bedömer att samverkan 27GfK , 2014. – det nya matlandet. 28Jordbruksverket, 2013. Köttkonsumtionen i siffror– utveckling och orsaker. 29Macklean, 2013. Är maten värd sitt pris? 30GfK , 2014. – det nya matlandet. 31Anselmsson, et al (2014). Brand image and ’ willingness to pay a price premium for food brands. 23 Iss 2 pp. 90–102. mellan livsmedelskedjans olika aktörer behöver öka även i . Detta ökar möjligheterna för konsumenterna att göra medvetna val i butik och restaurang, även val av bearbetade produkter. Initiativ kring ursprungsmärkning behövs för att underlätta för konsumenten. En sådan märkning bör utgå från ett samarbete mellan både primärproducenter och förädlingsindustrin tillsammans med handeln. Utredningen bedömer att det finns en potential för svenska produkter att konkurrera med importerade livsmedel. Livsmedelskedjans aktörer behöver bli bättre på att kommunicera de kvaliteter som konsumenterna efterfrågar på marknaden, exempelvis djuromsorg och livsmedelssäkerhet. Ett tydligt mervärde för svenska produkter är hög livsmedelssäkerhet. Den svenska animalieproduktionen har exempelvis EU:s lägsta användning av antibiotika, till stor del tack vare en god djuromsorg 32. Likaså har bland världens lägsta förekomst av salmonella i animalieproduktionen33. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att och ges i uppdrag att sammanställa fakta om säkra livsmedel och svensk livsmedelsproduktion med fokus på både djurhållning och trädgårdsproduktion. En sådan sammanställning kan vara värdefull för att sprida information om svenska livsmedel. Den kan användas av näringen, av dagligvaruhandeln, myndigheter och t.ex. när svenska varor ska marknadsföras utomlands. Offentlig upphandling och konsumtion Den offentliga sektorn beräknas upphandla livsmedel för (2009), vilket utgör av den totala konsumtionen34. Konsumentens förtroende för matens kvalitet inom den offentliga sektorn är låg. I synnerhet gäller det maten inom äldreomsorgen35. En bedömning från Konkurrens- 32Svenska djurhälsovården, 2014. 34Konkurrensverket, 2011. Mat och marknadoffentlig upphandling. 35GfK , 2014. Sverige-det nya matlandet. En undersökning av svenskarnas matvanor och attityder till mat. verket är att en stor del av de upphandlade livsmedlen är importerade36. I delbetänkandet Goda affäreren strategi för hållbar offentlig upphandling (SOU 2011:73) beskrivs upphandling av livsmedel som problematisk på grund av bristande konkurrens i grossistledet. Konkurrensen är begränsad till ett mindre antal rikstäckande livsmedelsgrossister där de två största aktörerna beräknas stå för av livsmedelsförsäljningen till offentlig sektor37. Antalet överklaganden av beslut om offentlig upphandling av livsmedel är stort i förhållande till andra områden och tendensen är att antalet ökar38. En undersökning från visar att mellan av alla offentliga upphandlingar av livsmedel överklagas39. fortsätter tidigare kontrakt att gälla. Både kommuntjänstemän och livsmedelsproducenter upplever den offentliga upphandlingen som krånglig och byråkratisk. Detta har uppmärksammats i flera studier40. beslutade och om ett nytt direktiv för offentlig upphandling. Direktivet innebär bl.a. att möjligheterna att ställa miljö- och djurskyddskrav samt sociala krav tydliggörs. Det finns ett välutvecklat stöd för upphandling som syftar till att underlätta för kommuner och landsting att ställa krav på hållbar upphandling av livsmedel. bedömer att det är möjligt att ställa miljökrav och djurskyddskrav utöver EU:s harmoniserade lagstiftning41. Upphandlande myndigheter har stor frihet att bestämma och precisera vad de vill köpa, men självklart inte från vem. En undersökning bland upphandlande myndigheter gjord –2011 visade att det ställdes miljökrav i av alla 36Konkurrensverket rapport 2011:4 och 2012. Offentlig marknad för livsmedel i samt import av livsmedel till aktörer i offentlig sektor. 38På jakt efter den goda affärenanalys och erfarenheter av den offentliga upphandlingen. 39Statistik från och bearbetning av , 2015. 40Se t.ex. , (2012), Affärer och attityder: Lärande om upphandling skapar tillväxt och ökad service. 41Konkurrensverket, 2014. Sammanfattning av riktlinjer för användning av hållbarhetskriterier vid offentlig upphandling. Vilka miljökrav som ställs varierar men ofta rör det sig om krav på ekologiskt sortiment. Samma undersökning visade att det ställdes djurskyddskrav i av upphandlingarna. Det är vanligt att ställa krav på information om ursprung, salmonellafrihet och antibiotikaanvändning. Det är däremot ovanligt med produktspecifika krav, exempelvis att mjölk ska komma från kor som går på bete, och klimatkrav förekommer inte alls. När denna undersökning genomfördes var det tämligen nytt att ställa krav på låg klimatpåverkan vid upphandling. Rädslan för överklaganden gör att flera upphandlare inte vågar ställa särskilda djurskyddskrav. Den politiska viljeinriktningen från ansvariga kommunpolitiker är avgörande för ambitionsnivån i kommunernas upphandlingar. Det största hindret för att ställa djurskyddskrav vid upphandling är svårigheter när det gäller kontroll och uppföljning43. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra kompetenshöjande insatser för offentlig upphandling med särskilt fokus på förbättrad uppföljning och verifiering. Uppdraget ska redovisas . har också i uppdrag att ge stöd, vägledning och information om alla aspekter av innovationsupphandling. Detta är en del av den upphandlingsstödjande verksamheten. Innovationsupphandling är en upphandling som främjar utveckling och införande av nya lösningar, varor och tjänster. Utredningens slutsats är att konsumtion inom den offentliga sektorn utgör en mindre men ändå viktig del av efterfrågan som kan driva förnyelse av primärproduktionen och livsmedelsindustrin. Upphandling har stor potential att bidra till den offentliga sektorns kvalitet och förnyelse som den har en positiv påverkan på företags innovationskraft och i slutänden en hållbar tillväxt. Genom att använda innovationsupphandling som verktyg för problemlösning samt inte begränsa offentlig upphandling till befintliga lösningar, kan t.ex. skolans och äldreomsorgens efterfrågan på mat av god kvalitet tillgodoses. Detta kan aktivt driva på utvecklingen av nya livsmedel och tjänster samt nya sätt att arbeta. 42Miljöstyrningsrådet, 2012 Uppföljning av miljöstyrningsrådets livsmedelskriterier 2012. 43World Animal Protection, 2014. Djurskyddskrav i kommunernas upphandling av mejeriprodukter. De signaler som offentlig upphandling skickar ut kan också ha betydelse för konsumenterna. Det finns goda möjligheter för den offentliga sektorn att ställa höga miljö- och djurskyddskrav som motsvarar den ambitionsnivå som finns för svensk produktion. Utredningen anser sammantaget att kommuner och landsting bör använda upphandlingsstödet i större utsträckning. Utredningen bedömer också att upphandlande myndigheter behöver ett kontinuerligt stöd och rådgivning. har en viktig roll i detta. Kommun och landsting bör även särskilt beakta möjligheterna med innovationsupphandling. Bedömning: Utredningen bedömer att det inte föreligger någon motsättning mellan att ha en principiell ståndpunkt i en förhandling och att sedan använda de möjligheter som blir resultatet av förhandlingen. Detta gäller särskilt om detta bedöms leda till en ökad konkurrenskraft inom jordbruks- och trädgårdsnäringen och om de administrativa konsekvenserna är hanterbara. Dessutom kan en ökad användning av EU:s insatser leda till ett ökat återflöde av EU-medel till . En del av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) utgörs av olika typer av marknadsreglerande åtgärder som fungerar som ett skyddsnät mot låga priser inom EU eller för att öka efterfrågan på vissa EU-producerade jordbruks- och trädgårdsprodukter 44. I politiken ingår olika åtgärder för att hålla priserna uppe till primärproducenterna, exempelvis interventionsuppköp (offentlig lagerhållning), privat lagringsstöd samt exportbidrag. Exportbidrag får numera endast tillämpas i undantagsfall. Säljfrämjande åtgärder (informationskampanjer och marknadsföring) och frivilliga stödprogram i form av subventionering av mjölk, frukt och grönt till skolbarn är exempel på åtgärder som syftar till att stimulera efterfrågan på olika produkter. Bland de säljfrämjande åtgärderna ges prioritet för åtgärder som riktar sig till tredje land, dvs. 44 och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 av och och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av . nader utanför EU. Andra marknadsreglerande åtgärder, som stöd till producentorganisationer och branschorganisationer inom olika produktområden, finns också. Syftet med dessa stöd är bl.a. att producenterna genom samarbete ska få en starkare ställning i olika avtalsfrågor gentemot nästa handelsled (t.ex. uppsamlande handel eller förädlingsindustrin). I finns sex godkända producentorganisationer. Dessa är inom trädgårdsnäringen (frukt och grönt). utbetalas till organisationerna varav kommer från EU-budgeten. ståndpunkt har sedan EU-inträdet varit att marknadsreglerande åtgärder bör tas bort. Marknadsåtgärderna har ett starkt stöd från många andra medlemsländer. har infört EU-sub- ventionering av mjölk till skolbarn, men av administrativa skäl inte motsvarande subventionering av frukt och grönt. En stor majoritet av övriga EU-länder har infört subventionering av både mjölk, frukt och grönt till skolbarn. Skolmjölksstödet uppgår till per skolår i . Utredningen ser inte att det finns någon motsättning mellan att ha en principiell ståndpunkt i en förhandling och att sedan använda de möjligheter som blir resultatet av förhandlingarna. Detta gäller särskilt om det bedöms leda till en ökad konkurrenskraft inom jordbruks- och trädgårdsnäringen och om de administrativa konsekvenserna är hanterbara. Dessutom kan en ökad användning av EU:s olika åtgärder leda till ett ökat återflöde av EU-medel till . 6 Kunskap och innovation För att kunna konkurrera krävs ständigt ny kunskap, innovation och förnyelse av produkter, metoder, processer och organisationssätt. Det ställer höga krav på aktörerna inom forskning, rådgivning, utbildning, näringsliv och utvecklingsverksamhet. Det ställer också krav på kunskaps- och innovationssystemet. Det måste vara attraktivt för privata svenska samt utländska aktörer att investera tid och pengar i forskning och utveckling. Utredningen har gett VINNOVA1 i uppdrag att analysera kunskaps- och innovationssystemet i jordbruks- och trädgårdssektorn2. Enligt rapporten finns det mycket i det svenska kunskapssystemet som är positivt och som går att bygga vidare på. finns det stora möjligheter till förbättringar för att stärka konkurrenskraften. Utredningen vill särskilt uppmärksamma tre punkter: 1.Mer offentliga medel bör gå till behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn. 2.Privata företag och branschorganisationer behöver öka sitt engagemang i kunskaps- och innovationssystemet. Företagen är små och de samlande strukturer som finns bedöms vara för svaga. Detta resulterar i en svag beställarkompetens, vilket i sin tur påverkar inflytandet över kunskapsutvecklingen och förmågan att nyttiggöra resultat. 1Verket för innovationssystem. 2VINNOVA, 2014. Forskning och innovation för konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdssektor. Hädanefter endast omnämnd som . 3.Såväl privata som offentliga aktörer inom praktik och forskning behöver arbeta mer tillsammans med att skapa innovationer och ta fram ny kunskap.