sou · H3B311 · 2015-02-23 00:00:00 — Role of Sulphide in Anodic and Cathodic Processes. SSM 2014:57 Technical Note. Mark- och miljödomstolen vid , M1333-11, aktbilaga 282. kommun, Yttrande från kommunstyrelsen. SOU 2011: 50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010. SOU 2014:42 yttrande över SKB:s Fud-program 2013. Mätprogram för förslutna områden , , , C-M., McKenney, C., Minon, J-P. Mobbs, S., , T., Umeki, H., , W., Pescatore, C. & Vesterlind, M. (2013), Radiological Protection in Geological Disposal of Longlived Solid Radioactive . ICRP 42(3). MoDeRn (2010−2013), Monitoring Development for Safe Repository Operation and Staged Closure (MoDeRn), European Atomic Energy Community's 7th Framework Programme. Se: /publications/ (hämtade ). –NDA, ANDRA, AITEMIN, NRG, , ETH , (2010) WP3 “Site Plans and Monitoring programmes report”, D 3.1.1. –ETH and NDA, (2013) WP3 “Seismic Tomography at Grimsel Test Site”, Deliverable 3.2.1. –AITEMIN (2013) WP3 “sensor network demonstrator report”, Deliverable 3.3.1. –(2013) WP3 “demonstrator report”, Deliverable 3.4.1. , E. Rosca-Bocanvea, NRG (2013) WP3 “Transmission Demonstrator from the to the surface”, Deliverable 3.4.2. –ANDRA (2013) WP3 “Disposal cell monitoring system installation and testing demonstrator in Underground Research Labortory”, Deliverable 3.5.1. Jobmann (editor), (2013) WP4 “Case Studies Final Report”, Deliverable 4.1. 7Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av kärnavfall och använt kärnbränsle 7.1Tillståndshavarnas skyldigheter att finansiera framtida kostnader Kostnaderna för rivning av befintliga kärnkraftverk och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle uppskattas till . Uppskattningen är mycket osäker och slutkostnaderna kan mycket väl ligga högre. Utgångspunkten är att kostnaderna inte ska drabba framtida generationer utan betalas av inkomsterna från elproduktionen. Det kräver ett väl utbyggt finansieringssystem med fonduppbyggnad och riskhantering. Finansieringssystemet beskrevs i förra årets kunskapslägesrapport. Detta kapitel fokuserar på beräkningar och hantering av kostnaderna och osäkerheterna förbundna med kostnadsuppskattningarna. Den som har tillstånd till kärnteknisk verksamhet är enligt kärntekniklagen (Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet) skyldig att hantera och slutförvara använt kärnbränsle och kärnavfall. För reaktorinnehavarna gäller det särskilt att uppföra en anläggning för slutförvaring av använt kärnbränsle. Finansieringslagen (Lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet) innehåller bestämmelser för att säkerställa finansieringen av dessa skyldigheter. Tillståndshavarna1 betalar enligt finansieringslagen en kärnavfallsavgift och är skyldig att ställa säkerheter för de kostnader 1 Med tillståndshavare avses här den som har tillstånd enligt kärntekniklagen att inneha och driva en kärnkraftreaktor. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … som ännu inte täcks av inbetalade avgiftsmedel. Avgiftsmedlen fonderas i en särskild fond, Kärnavfallsfonden. Säkerheterna ställs – i form av proprieborgen – av moderbolaget till respektive tillståndshavare. Skyldigheterna har fullgjorts när tillståndshavarens anläggningar har rivits eller friklassats och allt kärnämne och kärnavfall är placerat i slutförvar som slutligt förslutits vilket, när det gäller använt kärnbränsle, ligger långt fram i tiden, kanske . Det långsiktiga ansvaret för slutförvaringen övertas därefter av staten, som därigenom bär den slutliga kostnadsrisken för det fall tillståndshavarna inte skulle ha förmåga att fullfölja sina skyldigheter.2 Lagstiftaren lägger alltså allt betalningsansvar på tillståndshavarna. I enlighet med detta läggs också det primära ansvaret för uppskattningar av kostnader och osäkerheter på tillståndshavarna som överlåtit detta ansvar på SKB. Staten intar här genom () en granskande roll. I normalfallet gör SKB en kostnadsbedömning, som granskas av SSM. Baserat på SKB:s kostnadsbedömning och SSM:s granskning bestämmer därefter regeringen storleken på avgiften till Kärnavfallsfonden och på de säkerheter som ska ställas för kompletterings- och finansieringsbeloppen. Kompletteringsbeloppet garderar för osäkerheter i kostnadsberäkningen för avgiften och finansieringsbeloppet för osäkerheter i tillståndshavarnas framtida betalningsförmåga. Den återkommande processen utnyttjar fem olika barriärer för att skydda staten och ytterst framtida skattebetalare från att betala för den reguljära avvecklingen av befintliga reaktorer. Tre av dessa barriärer ägs och upprätthålls av staten och två av SKB och dess uppdragsgivare. SSM:s granskning av SKB:s beräkningar utgör en viktig statlig administrativ barriär mot påtvungna bidrag till rivning och avfallshantering från framtida skattebetalare. En andra statlig finansiell barriär utgörs av Kärnavfallsfonden och dess förmåga att förvalta inbetalade avgifter. Båda dessa barriärer är emellertid beroende av den tredje sociala barriären3 som utgörs av en remiss till berörda 1997/98:145, s. 381. Se även SÖ 1999:60 Konvention om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall. 3SOU 2007:38 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 – nu levandes ansvar, framtida generationers frihet, s. 77. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … parter4, beredning i inklusive gemensam beredning med övriga berörda departement – och därefter beslut av regeringen om avgiftens och säkerhetsbeloppens storlek. Arbetet med de tre statliga barriärerna utgår från de beräkningar och bedömningar som görs inom SKB av deras experter och referenspersoner. SKB:s beräkningar och bedömningar utgör en expertbarriär, vilken således har en tydlig industriell identitet. Mellan SSM:s administrativa barriär och SKB:s expertbarriär finns alltså ett partsförhållande. När arbetena med rivning och slutförvar kommit igång finns förutsättningar för en andra barriär inom SKB. Denna barriär är en projektbarriär som utgörs av den kostnadskontroll som SKB ska utöva. I kostnadskontrollen ingår ansvar för lärprocesser inom alla delprojekt. Dessa processer kan exempelvis beskrivas genom lärkurvor, vilka också ska tillgodoräknas i beräkningar och bedömningar av de framtida kostnaderna. 7.2Faktorer som påverkar bedömningen 7.2.1Kostnadsavvikelser i stora investeringsprojekt Flera studier har visat att investeringar i stora projekt är förknippade med betydande risker för kostnadsöverdrag. Även om det förekommer anläggningsprojekt som har blivit billigare än förväntat så är kostnadsöverdrag det normala. Kostnadsöverdrag är i allmänhet något större för utvecklingsprojekt än för anläggningsprojekt. Ju större inslag av ren forskning som projektet har desto större tenderar kostnadsöverdragen att bli.5 Udda och sällan genomförda projekt är mer utsatta för avvikelser än mer ordinära projekt. Detta förklaras bl.a. av att det för dessa projekt saknas bra förebilder och överförbara erfarenheter. Flera studier visar också på ett samband mellan anläggningstid och kostnadsavvikelser. är utan tvekan ett stort och långsiktigt projekt. Det tillhör också kategorin udda och sällan genomförda projekt och projekttiden är mycket lång. 4Tillståndshavarna, dess ägarbolag, myndigheter och miljöorganisationer. 5SOU 2004:125 Betalningsansvaret för kärnavfallet. , kap. 3. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … 7.2.2Få intressenter bedömer riskerna I samband med stora och långsiktiga anläggnings- och industriprojekt är det ofta ett flertal intressenter (risktagare) som medverkar. Aktieägare, långivare och andra fordringsägare samt garanti- och försäkringsgivare är exempel på finansiella intressenter i många projekt. Ett engagemang från deras sida medför att de tar på sig delar av den risk som följer med ett projekt. Skulle det visa sig att projektets kostnader blev avsevärt högre och/eller dess intäkter avsevärt lägre skulle risktagarna få ta på sig de ekonomiska konsekvenserna av detta. Risktagandet medför att de gör egna värderingar av risker och ställer krav på projektet. Projekt med många risktagare kan således vara förenade med en mångfald av riskvärderingar. kännetecknas av att det är få finansiella intressenter. Det finns inga externa intressenter som gör egna värderingar av projektets risker. De intressenter som är inblandade i kärnavfallsprojektet är dels kärnkraftindustrin dels staten genom främst . 7.3De treåriga avgiftsperioderna utgör finansieringssystemets grundläggande riskbuffert Finansieringssystemet är uppbyggt kring att det dels tas fram nya kostnadsberäkningar av det förväntade återstående finansieringsbehovet i finansieringssystemet, dels fattas nya beslut om kärnavfallsavgiftens och säkerheternas storlek. Det kan uttryckas som att finansieringssystemet är uppbyggt kring en rullningsmekanism . Denna rullning innebär att när nya kostnadsberäkningar av återstående finansieringsbehov visar på oplanerade utfall som avviker från tidigare kostnadsberäkningar så får det ett direkt genomslag på reaktorinnehavarnas betalningsansvar. Förutsatt att det förväntade finansieringsbehovet uppskattas på ett tillfredställande sätt, och att konsekventa beslut fattas i enlighet med det, så kan staten i och med denna rullningsmekanism sägas ha en riskbuffert som fångar upp systemets olika osäkerheter. Detta är således en central del av Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … finansieringssystemet och dess funktion att utgöra ett riskhanteringsverktyg som tar hänsyn till den ekonomiska risk som följer med statens sistahandsansvar. Den långa projekttiden är en viktig aspekt att väga in för att kunna slutförvara producerat kärnavfall på ett säkert sätt. Framför allt i ljuset av att tillståndshavares förmåga att bära ogynnsamma utfall i systemet är begränsad till intäkterna på elproduktionen fram tills det att reaktorerna ställs av. Utifrån detta kan det på goda grunder påstås att enbart rullningen i sig har ett i praktiken osäkert värde som riskbuffert i systemet.6 Finansieringslagens krav på att tillståndshavarna ska ställa säkerheter som ett komplement till kärnavfallsavgiften och därigenom knyta andra långsiktigt finansiellt starkare ägarbolag till ett andrahandsansvar ger en ytterligare tyngd till rullningens värde som riskbuffert i finansieringssystemet. Detta har inneburit att tillståndshavarnas ägarbolag, genom sina borgensåtaganden, formellt knutits till en viss del av tillståndshavarnas finansieringsansvar. På så vis kommer de osäkerheter, som rör beräkningar och beslut om avgifter samt avgiftsmedlens avkastning, att få genomslag i de beslut om nya avgifter och säkerheter som fattas. 7.4Expertbarriären – SKB:s kalkylsystem Finansieringslagen uppdrar åt tillståndshavarna att göra kostnadsberäkningar. Dessa beräkningar utgör utgångspunkt för processerna att bestämma avgifter inklusive kompletterings- och finansieringsbelopp. På uppdrag av tillståndshavarna gör SKB beräkningarna, vilket i normalfallet sker . Den senaste kostnadsbedömningen lämnades till SSM och går under namnet Plan 2013. Efter yttrande av SSM (den administrativa barriären) lämnas ärendet för beslut till regeringen (den sociala barriären), vilket beskrivits i tidigare avsnitt. Mängden producerat avfall beror på hur länge kärnkraftverken drivs och verkens livslängd bestämmer också när den sista mängden avfall kan deponeras och avfallshanteringen avslutas. 6 SSM (2011), Förändringar i lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet och förordningen (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. (SSM2011-4690). Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … föreskriver enhetliga planeringshorisonter, som inte behöver överensstämma med tillståndshavarnas egen planering. Finansieringslagen förutsätter att alla nu elproducerande verk har en teknisk livslängd och om ett verk passerat denna ålder men fortfarande producerar el vid beräkningstillfället antas det fortsätta med detta under . Figur 7.1 visar hur SKB:s kalkylsystem hanterar relationerna mellan lagens planeringshorisont och tillståndshavarnas egen planering för att beräkna underlaget för avgifter och kompletterings- och finansieringsbeloppen, samt att fördela dessa mellan olika verk. Figur 7.1 SKB:s kalkylsystem Kalkyl 40 (real) Kalkyl 25 (real) Osäkerhetsanalys enligt successiv principen Alla kalkyler utgår från en Referenskalkyl som följer industrins egen planering där drifttiden för O1, R1 och R2 förutsätts bli medan övriga verk har en planerad drifttid av . Det innebär bl.a. produktion av använt kärnbränsle motsvarande 6 200 kapslar eller bränsle. Avfallshanteringen avslutas enligt denna kalkyl (se fig. 7.1). Referenskalkylen skalas därefter ner till drifttider som motsvarar lagstiftningens föreskrifter, vilket ger Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … Kalkyl 40 (real). Tillägget ”real” visar att beräkningen av totalkostnaden för systemet bygger på antaganden om den reala utvecklingen av externa kostnader, exempelvis för arbetskraft, maskiner och råvaror. Betydelsen av dessa antaganden diskuteras i nästa avsnitt. Kalkyl 40 (real) kompletteras med en osäkerhetsanalys och tillsammans med denna analys ger kalkylen underlag dels för återstående grundkostnad med vilken avgiftsnivån kan beräknas, dels för bestämning av kompletteringsbeloppet. Kalkyl (real) beräknar återstående grundkostnad för att ta hand om restprodukter från driften av reaktorerna fram till . Finansieringsbeloppet bestäms av skillnaden mellan denna kostnad och tillgängliga medel i Kärnavfallsfonden. Kalkyl 25 (real) användes för att fördela kostnaderna på de olika reaktorerna. Den fortsatta diskussionen fokuserar på den vänstra grenen i figur 7.1. Nästa avsnitt diskuterar dels uppbyggnaden av referenskalkylen och de antaganden om utveckling av externa kostnadsfaktorer som används för att komma fram till Kalkyl 40 (real), dels SSM:s granskning av externa faktorer med utgångspunkt från SSM:s ansvar för den administrativa barriären. Man kan säga att SKB:s kalkyl ger en grundkostnad som bygger på fixa antaganden om hur systemet ska se ut och hur faktorerna i omgivningen utvecklas. Tillsammans bildar antagandena ett grundscenario som utgångspunkt för en deterministisk kalkyl. Motsatsen är en sannolikhetskalkyl, som utgår från sannolikheten att finna ett visst värde på ingående nyckelkostnader. Avsnitt 7.6 diskuterar dels SKB:s metod för att med denna typ av kalkyl få fram osäkerheterna i grundscenariot och därur bestämma kompletteringsbeloppet, dels SSM:s granskning och slutsatser om kompletteringsbeloppet. 7.5Referenskalkylen och externa faktorer Referenskalkylen utgår från en bild av avfallshanteringssystemet, med befintliga eller planerade flöden och anläggningar. Avfallsflödena utgörs av använt kärnbränsle, avfall från rivning av kärnkraftverken samt avfall från drift av kärnkraftverk och avfallsanläggningar. Driftavfallet från kärnkraftverken omfattas inte av finansieringslagen utan betalas direkt av reaktorägarna och kostna- Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … derna för detta avfall ingår därför inte i Kalkyl 40 (real). Figur 7.2 visar de anläggningar som helt eller delvis ska finansieras genom Kärnavfallsfonden. Den befintliga anläggningen i för kortlivat avfall, SFR1, ingår inte eftersom endast driftavfall deponeras där. Figur 7.2 En input-output modell av avfallshanteringssystemet. Input till systemet är, förutom avfall, arbetskraft, maskiner, material och energi. Systemet producerar säkerhet genom förslutna långtidssäkra förvar. Med material avses bl.a. betong, bentonit och koppar Hantering av avfall från kärnkraft – (transportsystem) – Clab (mellanlager) – rivning av kärnkraftverk – SFR 3 (rivningsavfall) – SFL (långlivat rivningsavfall) Baserat på funktionsbeskrivningar för varje anläggning beräknas behovet av insatsfaktorerna arbetskraft, maskiner, material och energi. För bygg- och installationskostnader beräknas en baskostnad för varje kostnadspost. Denna baskostnad består enligt SKB av tre delar: Mängdberäknade kostnader utgår från uppskattningen för behovet av, dvs. ”mängden” av, insatsfaktorer uttryckt i fysiska enheter som exempelvis personmånader, m3 eller MWh. Kostnaderna för dessa beräknas från enhetspriser, exempelvis för betonggjutning, bergsprängning och driftspersonal. Enhetspriserna bygger bl.a. på industrins tidigare erfarenheter från kärntekniska anläggningar, exempelvis Clab och SFR1. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … För framtida anläggningar saknas i vissa fall detaljerat underlag för noggrannare uppskattning av insatsfaktorer. SKB menar att tillräckligt noggranna kostnadsuppskattningar kan fås genom erfarenhetsbaserade procentuella påslag. Kostnader för administration, projektering, upphandling, kontroll och provisoriska byggnader, m.m. ingår i sidokostnader. Dessa kostnader uppskattas genom erfarenhetsbaserade procentuella påslag. En viktig faktor för beräkningen av Kalkyl 40 (real) från Referenskalkylen är antagandena om den reala prisutvecklingen för insatsfaktorerna , vilken enligt figur 7.1 löper . SKB inför ett antal omräkningsfaktorer med vilka dagens priser ska multipliceras för att ge priset . Omräkningsfaktorerna kallas externa ekonomiska faktorer, EEF, och utgörs av arbetskraftkostnader, material-, energi och maskinkostnader, samt växelkurser. EEF1 – 8 beskrivs i den första kolumnen i tabell 7.1. För varje EEF ges en trendlinje för perioden –2070. Trendlinjen utgör en extrapolation från historiska data. Kalkylerna är naturligtvis behäftade med mycket stora osäkerheter. Det gäller både avfallshanteringssystemets framtida utseende och utvecklingen i systemomgivningen, vilken SKB hanterar med hjälp av EEF. För att belysa osäkerheten kan man exempelvis göra tankeexperimentet att gå . Då hamnar man , dvs. före mobiltelefonen, persondatorer och massproduktion av flygtjänster. Det är klart att även vid en normal ekonomisk utveckling medför en alltför stor tilltro till extrapolationerna betydande risker för framtida skattebetalare. 7.5.2Den administrativa barriären – SSM:s granskning av kalkyl 40 (real) Inför sin granskning av Plan 2013 har SSM lagt ut tre uppdrag till tre olika expertorganisationer. , , har granskat SKB:s prognoser för utvecklingen av EEF, Tekniska och (), har granskat SKB:s Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … osäkerhetsanalys och UK Nuclear Decommissioning Authority (NDA) har granskat rivningskostnaderna för reaktorerna i , och Forsmark.7 SSM bedömer att beräkningar av reala prisförändringar och metoden för osäkerhetsanalys är kritiska för kostnadsutvecklingen men att detta inte gäller för rivningskostnaderna.8 I detta avsnitt diskuterar vi KI:s analys av SKB:s uppskattningar av reala prisförändringar medan analysen av osäkerhet tas upp i nästa avsnitt. Med utgångspunkt i KI:s analys bedömer SSM att kalkyl 40 (real) kan vara underskattade med eller , vilket är av väsentlig betydelse för avgiftsberäkningar. SSM föreslår därför en ettårig avgiftsperiod med beslut endast . SSM vill därefter begära nya beräkningar från SKB baserade på KI:s analys för att föreslå avgifter . Tabell 7.1 illustrerar skillnaderna mellan SKB:s och KI:s analyser av EEF. Index för alla EEF har normaliserats till 100 för och tabellen visar hur detta prisindex utvecklas . I samtliga fall utom för EEF6, realt pris på bentonit, har SKB en betydligt lägre prisutveckling än KI. Såväl SKB som KI utgår från historiska data för perioden –2010 utom för energipriserna där perioden har varit 1970–2010. Skillnaderna beror dels på analysen av historiska data, dels på metodiken för att beräkna utvecklingen av EEF baserad på den historiska analysen. En avgörande faktor är den prognosmodell som användes. 7Bilagor till SSM (2014), Yttrande avseende kärnavfallsavgifter samt finansierings- och kompletteringsbelopp –2017 enligt lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hantering av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. (SSM2013-6256). 8SSM:s yttrande till Regeringen . (SSM2013-6256), s. 3. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … Källa: (), Kommentarer till beräkningar av externa ekonomiska faktorer i SKB:s rapport 2013 Underlag för kostnadsberäkningar, (Dnr: 6.1-74-14). En bilaga till SSM:s yttrande till Regeringen . (SSM2013-6256). SKB använder en linjär prognosmodell medan KI förespråkar en exponentiell prognosmodell. KI menar att man har ett starkt teoretiskt stöd i den ekonomiska litteraturen för ett sådant antagande. leder en linjär modell till att i en bransch med stigande priser konvergerar produktivitetstillväxten mot den genomsnittliga tillväxt som gäller för produktionen av den korg av varor och tjänster som ingår i konsumentprisindex, dvs. en form av ekonomisk ”värmedöd”. I en bransch med fallande priser leder en lineär modell till negativa priser. Man kan få en grov uppfattning om skillnaden mellan de två prognosmodellerna med hjälp av ett numeriskt exempel. Antag att den historiska analysen visar att den reala pristillväxten har varit och . Vid utgångspunkten år T sätts index för EEF till 100 och för år T + 1 ökar index till 102 i både det lineära och det exponentiella fallet. För T + 2 är index 102 + 2 = 104 i den lineära prognosmodellen men den exponentiella modellen antar en procentuell pristillväxt, dvs. index är 102 ▪ 1,02 = 104,04. Det är en liten skillnad , men vid T + 20 ger index i den Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … lineära modellen 100 + 2 ▪ 20 = 140, medan index i den exponentiella modellen är 100 ▪ 1,0220 = 148 dvs. 8 indexenheter mer. har skillnaden vuxit till 297 – 210 = 87 indexenheter. KI:s analys aktualiserar frågan hur långsiktig produktivitetstillväxt ska behandlas. Både SKB och KI löser frågan genom att med utgångspunkt från historiska data prognostisera arbetskraftskostnad per producerad enhet. De lärkurvor som beskrivs under avsnittet om projektbarriären ger en möjlighet att skatta långsiktig produktivitet och motiverar vidare studier. Exempelvis kan arbetskraftkostnaden per enhet delas upp i två faktorer: lön, dvs. arbetskraftkostnad per tidsenhet och produktivitet, dvs. antal tidsenheter per producerad enhet. Reallöneutvecklingen har mätts för flera olika grupper i samhället och kan inte påverkas av SKB. Lärkurvorna ger möjlighet att skatta produktivitetsutvecklingen inte som funktion av tiden utan som funktion av ackumulerad produktion, vilken kontrolleras av SKB. Avsnitt om projektbarriären diskuterar produktivitetsutvecklingen för kapsellinjen. Antag att en operativt helt självständig produktionslinje uppnås vid den 100:e kapseln och att produktion och deponering av denna kapsel kräver 1tidsenhet. Med lärhastighet innebär detta att när den sista kapseln deponeras 2072 (enligt referenskalkylen) så kommer detta att kräva 1 ▪ (1 – 0.2)5,95 = 0,26 tidsenheter.9 Om reala lönekostnader ökar innebär detta att enhetspriset för arbetskraft ökat , men den totala arbetskostnaden för att producera och deponera en kapsel är endast 0,26 ▪ 221 = av kostnaden för den 100:e kapseln, dvs. arbetskraftkostnaderna har minskat ! Följer vi KI:s indexeringssystem med index 2007 så motsvarar arbetskraftskostnaderna för den 100:e kapseln index = 164 medan arbetskraftskostnaderna för kapsel nr 6200 motsvarar index = 93. Detta resultat är emellertid specifikt för kapselhanteringen med många fördubblingar. För exempelvis rivning av 12 kärnkraftverk ger motsvarande skattningar att reallöneökningar och produktivitetsutveckling balanserar varandra. 9 Arbetstiden per kapsel minskar vid varje fördubbling av totalt producerade kapslar. Lärkurvan följer en logaritmisk logik så en ökning av producerade och deponerade kapslar från 100 till 6200 innebär 5,95 fördubblingar. Beräkning av framtida kostnader för slutförvaring av … 7.6.1SKB:s användning av Successivprincipen