sou · H3B337 · 2015-04-21 00:00:00 — I den mån rättegången äger rum på engelska ska hovrätten i rimlig utsträckning genom översättning eller på annat lämpligt sätt se till att allmänheten kan få information om rättegången på svenska. Hovrättens avgörande ska alltid skrivas på svenska. På begäran av en part ska hovrätten se till att en översättning till engelska av avgörandet finns tillgänglig i anslutning till att det meddelas. Vad som har sagts gäller också i fråga om beslut under rättegång och protokoll. Den part som begärt en sådan översättning ska ersätta staten för kostnaden. Den part som begärt att rättegången ska äga rum på engelska ska också i övrigt ersätta staten de merkostnader som uppstår på grund av ett sådant förordnande. skjuta upp ett mål om en skilje- skjuta upp ett mål om upp- doms ogiltighet eller om upp- hävande av en skiljedom för att hävande av en skiljedom för att ge skiljemännen tillfälle att åter- vidta någon annan åtgärd som vidta någon annan åtgärd som undanröjer grunden för upp- undanröjer grunden för ogiltig- heten eller upphävandet, 1. om domstolen har funnit 1. om domstolen har funnit att talan i målet skall bifallas och att talan i målet ska bifallas och ena parten har begärt uppskov, ena parten har begärt uppskov, 2. om båda parter har begärt uppskov. Meddelar skiljemännen en ny Meddelar skiljemännen en ny skiljedom, får en part inom den skiljedom, får en part inom den tid som domstolen bestämmer skiljedomen i den mån det skiljedomen i den mån det föranleds av det återupptagna förfarandet eller av en ändring förfarandet eller av en ändring av den första skiljedomen. av den första skiljedomen. En skiljedom som innebär att En skiljedom som innebär att utan att pröva de frågor som behörighet att avgöra tvisten får lämnats till avgörande av dem får helt eller delvis ändras på talan helt eller delvis ändras på talan av en part. av en part. fråga om en skiljedom genom vilken målet avskrivits. då parten fick del av domen eller, om rättelse, komplettering den dag då parten fick del av eller tolkning enligt 32 § har ägt domen eller, om rättelse, kom- rum, från den 2 Senaste lydelse 2000:180. dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga månader från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess hålla en tydlig hänvisning om vad en part som vill angripa domen skall göra. om vad en part som vill angripa domen ska göra. I fråga om talefrist och och fjärde stycket samt 34 a §. En talan enligt första stycket som enbart rör en fråga som avses i 42 § är tillåten om skiljedomen innebär att skiljemännen har ansett sig vara obehöriga att pröva tvisten. Om skiljedomen innebär något annat, får en part som vill angripa beslutet klandra skiljedomen enligt bestämmelserna i 34 §. På talan av en part kan domstol pröva om ett visst avgörande ska ha verkan som skiljedom. En part eller en skiljeman får En part eller en skiljeman får hos tingsrätten föra talan mot hos tingsrätten föra talan mot skiljedomen om ersättning till skiljedomen om ersättning till från den dag då parten fick del från den dag då parten fick del av domen och av en skiljeman av domen och av en skiljeman else, komplettering eller tolk- else, komplettering eller tolk- ning enligt 32 § ägt rum, skall ning enligt 32 § ägt rum, ska talan väckas av en part inom tre talan väckas av en part inom tre månader från den dag då parten månader från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse och av en slutliga lydelse och av en Talan mot en skiljedom enligt 34 och 36 §§ eller mot ett beslut enligt 2 § andra stycket tas upp av hovrätt.Hovrättens avgörande får inte överklagas. Hovrätten får dock tillåta att avgörandet överklagas, om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av . får pröva ett överklagande av hovrättens avgörande endast om har meddelat prövningstillstånd. den dag då skiljedomen fick sin slutliga lydelse. Skiljedomen skall innehålla en tydlig hänvisning om vad en part som vill föra talan mot domen i denna del skall göra. Dom, varigenom ersättningen till en skiljeman sätts ned, gäller även för den part som inte fört talan. den dag då skiljedomen fick sin slutliga lydelse. Talan väcks genom ansökan och behandlas enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden. Skiljedomen ska innehålla en tydlig hänvisning om vad en part som vill föra talan mot domen i denna del ska göra. Första stycket gäller inte, om ersättningen har fastställts av ett skiljedomsinstitut och skiljedomen inte innehåller något förpliktande för parterna att betala ersättningen. Beslut, varigenom ersättningen till en skiljeman sätts ned, gäller även för den part som inte fört talan. Talan mot en skiljedom enligt 33, 34 och 36 §§ tas upp av hovrätten inom vars domkrets skiljeförfarandet har ägt rum. Är platsen för skiljeförfarandet inte angiven i skiljedomen får talan väckas hos . Hovrättens avgörande får inte överklagas. Hovrätten får dock tillåta att avgörandet överklagas, om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av . dock inte vid överklagande av ett beslut om avvisning av ett över- klagande av ett hovrättsbeslut. fråga om rättegången i Högsta domstolen tillämpas 34 § stycket och 34 a §. En talan som gäller frågan ningen till en skiljeman tas upp huruvida ett visst avgörande ska av tingsrätten på platsen för ha verkan som skiljedom tas upp av tingsrätten i den ort där skiljeförfarandet inte angiven i skiljeförfarandet haft sitt säte. skiljedomen får talan väckas hos sätet för skiljeförfarandet inte angivet i skiljedomen får talan Detsamma gäller i fråga om talan utse en skiljeman eller att skilja utse en skiljeman eller att skilja en skiljeman från uppdraget tas en skiljeman från uppdraget tas upp av tingsrätten i den ort där upp av tingsrätten i den ort där någon av parterna har sitt hem- någon av parterna har sitt hem- vist eller av tingsrätten på vist eller av tingsrätten där skiljeförfarandet har sitt säte. Ansökan får även tas upp av Ansökan får även tas upp av parten skall om möjligt ges till- parten ska om möjligt ges till- fälle att yttra sig innan ansökan fälle att yttra sig innan ansökan Avser ansökan en skilje- Avser ansökan en skilje- mans skiljande från uppdraget bör även skiljemannen höras. bör även skiljemannen höras. Ansökan om bevisupptagning enligt 26 § tas upp av den tingsrätt som skiljemännen har bestämt. Saknas ett sådant beslut tas ansökan upp av . Har tingsrätten bifallit en ansökan om att utse en skiljeman eller att skilja en skiljeman från uppdraget, får beslutet inte överklagas. Inte heller annars får tingsrättens avgörande enligt 10 § tredje stycket överklagas. Denna lag tillämpas på skilje- Denna lag tillämpas på skilje- förfaranden som äger rum i förfaranden med säte i även om tvisten har även om tvisten har interna- denna lag får inledas i , denna lag får inledas i , om skiljeavtalet innebär att för- om skiljeavtalet innebär att för- farandet skall äga rum i farandets säte är i eller skiljemännen eller ett skilje- med avtalet har bestämt att för- avtalet har bestämt att för- farandet skall äga rum i farandets säte ska vara i eller motparten annars sam- eller motparten annars sam- tycker till det. tycker till det. denna lag får också inledas i denna lag får också inledas i mot en part som har mot en part som har hemvist här eller annars skulle hemvist här eller annars skulle kunna sökas i tvisten vid svensk kunna sökas i tvisten vid svensk domstol, om inte innebär att förfarandet skall äga innebär att förfarandets säte ska I andra fall får skiljeförfaranden enligt denna lag inte äga rum i . Vad som sägs i 26 och 44 §§ om bevisupptagning under skiljeförfarande i gäller även beträffande skiljeförfaranden som har säte utomlands, om förfarandet grundar sig på ett skiljeavtal och den fråga som lämnats till skiljemännen enligt svensk lag får avgöras av skiljemän. Har ett skiljeavtal inter- Har ett skiljeavtal inter- lag som parterna kommit över- lag som parterna kommit över- ens om tillämpas på avtalet. ens om tillämpas på avtalet. parterna inte träffat någon sådan parterna inte träffat någon sådan lagen i det land där förfarandet lagen i det land där förfarandets med stöd av parternas avtal har ägt rum eller skall äga rum. Första stycket tillämpas inte på frågan, huruvida en part var behörig att ingå skiljeavtalet eller var behörigen företrädd. Vad som sägs i 26 och 44 §§ om bevisupptagning under skiljeförfarande i gäller även beträffande skiljeförfaranden som äger rum utomlands, om förfarandet grundar sig på ett skiljeavtal och den fråga som lämnats till skiljemännen enligt svensk lag får avgöras av skiljemän. En skiljedom som meddelas utomlands anses som utländsk. Vid tillämpning av denna lag Vid tillämpning av denna lag en skiljedom vara med- anses en skiljedom vara med- i det land där platsen för delad i det land där förfarandet förfarandet är belägen. har sitt säte. En utländsk skiljedom erkänns och verkställs inte i , om den part mot vilken skiljedomen åberopas visar 1. att parterna enligt tillämp- 1. att parterna enligt tillämp- lig lag saknade behörighet att lig lag saknade behörighet att ingå skiljeavtalet eller inte ingå skiljeavtalet eller inte skiljeavtalet är ogiltigt enligt skiljeavtalet är ogiltigt enligt den lag som enligt parternas den lag som enligt parternas eller, i avsaknad av varje anvis- eller, i avsaknad av varje anvis- ning i sådant hänseende, enligt ning i sådant hänseende, enligt lagen i det land där skiljedomen lagen i det land där skiljedomen 2. att den part, mot vilken skiljedomen åberopas, inte i vederbörlig ordning har underrättats om tillsättandet av skiljeman eller om skiljeförfarandet eller av annan orsak inte varit i stånd att utföra sin talan, 3. att skiljedomen 3. att skiljedomen en tvist som inte avsetts med en tvist som inte avsetts med begäran om skiljedom, eller att begäran om skiljedom, eller att skiljedomen innehåller beslut i skiljedomen innehåller beslut i en fråga som faller utanför en fråga som faller utanför skiljeavtalet, dock skall, om skiljeavtalet, dock ska, om beslut i en fråga som omfattas beslut i en fråga som omfattas av uppdraget kan skiljas från av uppdraget kan skiljas från beslut som faller utanför upp- beslut som faller utanför upp- draget, den del av skiljedomen draget, den del av skiljedomen erkännas och verkställas, erkännas och verkställas, 4. att skiljenämndens 4. att skiljenämndens tande eller dess sammansättning tande eller dess sammansättning mot vad parterna avtalat eller, mot vad parterna avtalat eller, om avtal om detta saknas, mot om avtal om detta saknas, mot lagen i det land där förfarandet lagen i det land där förfarandet har ägt rum, eller har haft sitt säte, eller 5. att skiljedomen ännu inte blivit bindande för parterna eller att den undanröjts eller dess verkställighet skjutits upp av behörig myndighet i det land där den meddelats eller enligt vars lag den meddelats. 1Denna lag träder i kraft . 2Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mål i vilket skiljeförfarandet har inletts före ikraftträdandet. 1.2Förslag till ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken 24 § och 3 kap. 16 § ska ha följande lydelse Har enligt 4 kap. 20, 21 eller Har enligt 4 kap. 20, 21 eller att väcka talan vid domstol, skall att väcka talan vid domstol, ska tvisten prövas av den tingsrätt tvisten prövas av den tingsrätt annat följer av andra stycket. annat följer av andra stycket. Om föreläggande har meddelats enligt 4 kap. 20, 21, 22 eller 26 § i fall då tvisten rör egendom som avses i 10 kap. 10 eller 12 § , gäller om domstols behörighet vad som sägs där. enligt 4 kap. 23 § första stycket enligt 4 kap. 23 § första stycket eller 9 kap. 11 § tredje stycket, eller 9 kap. 11 § tredje stycket, vad som i allmänhet är före- vad som i allmänhet är före- I fall som avses i I fall som avses i 23 § andra stycket 23 § andra stycket tvisten prövas, när fråga är om tvisten prövas, när fråga är om pantbrev i fastighet, av den pantbrev i fastighet, av den anges i 10 kap. anges i 10 kap. annars av den tingsrätt som annars av den tingsrätt som 1 § prövar över- 3 Senaste lydelse 2006:672. Har ett föreläggande med- Har ett föreläggande med- enligt 3 kap. 16 § gäller delats enligt 3 kap. 16 § gäller om domstols behörighet vad som sägs i 43 § första stycket som sägs i 43 § tredje stycket lagen (1999:116) om skiljeför- lagen (1999:116) om skilje- I föreläggande skall anges vid I föreläggande ska anges vid vilken domstol talan i första vilken domstol talan i första hand bör väckas. hand bör väckas. Finns det anledning att anta Finns det anledning att anta att en skiljedom som enligt 15 § att en som skiljedom eller får verkställas är ogiltig och pågår inte redan rättegång om inte har verkan som skiljedom detta, skall Kronofogdemyndig- och pågår inte redan rättegång om detta, ska Kronofogdemyn- inom en månad från det att digheten förelägga sökanden att inom en månad från det att väcka talan i saken mot väcka talan i saken mot 1Denna lag träder i kraft . 2Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mål i vilket skiljeförfarandet har inletts före ikraftträdandet. 1.3Förslag till ändring i förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna att bilagan till förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna ska ha följande lydelse under Ansökningsavgifter, KategoriA , ska ha följande lydelse -förordnande enligt lagen (1929:145) om skiljemän (1929:145) om lagen (1999:116) om skilje- 1Denna förordning träder i kraft . 2Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mål i vilket skiljeförfarandet har inletts före ikraftträdandet. Direktiven innebär sammanfattningsvis följande. En särskild utredare ska se över lagen (1999:116) om skiljeförfarande (LSF) i syfte att säkerställa att skiljeförfarande i kan fortsätta att vara en modern, effektiv och attraktiv tvistlösningsform för svenska och för utländska parter. I uppdraget ingår bl.a. att –överväga om det i LSF bör införas bestämmelser om hur tillämplig materiell rätt ska fastställas och om i vilken utsträckning skiljemännen ska beakta skälighet, billighet, parternas avtal och handelsbruk, –överväga om bestämmelserna i som rör platsen för förfarandet bör förtydligas, –överväga om LSF bör anpassas ytterligare till förekomsten av flerpartsförfaranden, –överväga åtgärder för att säkerställa ett modernt och effektivt skiljeförfarande, –överväga om klanderfristen bör förkortas, –överväga förändringar i det processuella regelverket som med bibehållen rättssäkerhet säkerställer att klanderprocessen i domstol är effektiv och snabbt leder till ett slutligt avgörande, –överväga om det bör införas ett krav på prövningstillstånd i och om det gällande kravet på tillstånd från hovrätten för att få överklaga till i så fall bör avskaffas, –överväga åtgärder som förenklar deltagande i klanderprocessen för parter som inte kan svenska, t.ex. om engelska i vissa fall ska kunna användas som rättegångsspråk i klanderprocessen samt vad detta i så fall skulle ha för konsekvenser för offentlighetsprincipen och för svenskans ställning som samhällsbärande språk. Utifrån sina överväganden ska utredaren lämna de förslag till författningsändringar som behövs. Utredningen är oförhindrad att ta upp även andra frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas. Direktiven finns bifogade i bilaga 1. höll sitt första sammanträde med experterna , och därefter har ytterligare fyra sammanträden hållits. Utredningen har från inhämtat statistik över antalet inkommande och avgjorda klandermål i inklusive omloppstider m.m. har också bistått utredningen med att ta fram underlag för den kostnadsanalys som utredningen har gjort. Med hänsyn till att utredningens direktiv tar upp många frågor som rör av skiljedom har utredningen (huvudsakligen genom sekreterarens försorg) gjort en statistisk undersökning för att kartlägga omfattningen och arten av sådana mål. Den särskilda utredaren och sekreteraren har deltagit i ett antal seminarier, konferenser och föreläsningar där temat har haft anknytning till utredningens uppdrag. Den särskilda utredaren har presenterat utredningens preliminära överväganden inför den danska och finska skiljedomsföreningen samt för (). Sekreteraren har gjort besök hos () och hos avdelning 2 i . Utredningen har vidare mottagit publicerade och opublicerade artiklar och synpunkter m.m. från praktiserande skiljemän och ombud m.fl., däribland en uppsats av professor em. , numera publicerad i Juridisk . 2.3Gällande rätt i huvuddrag LSF trädde i kraft och ersatte lagen (1929:145) om skiljemän (den gamla skiljemannalagen) och lagen (1929:147) om utländska skiljeavtal och skiljedomar. LSF är tillämplig på skiljeförfaranden som äger rum i , även om förfarandet har internationell anknytning. Den vilar på grundsatsen om parternas rätt till självbestämmande. Lagens bestämmelser, som på många punkter är dispositiva, är utformade så att handläggningen av skiljetvister ska kunna ske ändamålsenligt, säkert och snabbt och för att i möjligaste mån förhindra obstruktion under skiljeförfarandet. Lagen är tillämplig på tvister som parterna kan träffa förlikning om. Den innehåller bestämmelser om förbud mot skiljeavtal i konsumenttvister och om att skiljemännen får pröva konkurrensrättens civilrättsliga verkningar mellan parterna. Några formella krav på vilka personer som kan utses till skiljemän, utöver att de skall råda över sig själva och sin egendom, finns inte. De egentliga jävsreglerna är utformade så att de är självständiga i förhållande till jävsregler. Särskilda regler gäller för prövning av jäv under skiljeförfarandet. Tingsrätten har en allmän skyldighet att utse skiljeman om parterna har träffat ett avtal om det. Huvudprincipen är emellertid att vardera parten utser en skiljeman och att de sålunda utsedda skiljemännen utser den tredje. Även andra överenskommelser kan träffas, t.ex. att tvisten ska avgöras endast av en skiljeman. Det finns en uttrycklig bestämmelse som anger dels att skiljemännen får pröva sin egen behörighet (ty: ”Kompetenz-Kompe- tenz”), dels att detta inte hindrar domstol från att pröva en sådan fråga. Lagen innehåller vidare regler för hur en begäran om skiljedom ska gå till och vad den ska innehålla samt möjligheter för parter att ändra och komplettera sin talan inom ramen för skiljeavtalet, inklusive att väcka genkäromål. Rätten till muntlig förhandling är garanterad, om part begär det, och parterna har möjlighet att bestämma platsen för förfarandet och svara för bevisningen. Bevisupptagning inför tingsrätt är också reglerad. Någon legal tidsfrist inom vilken en skiljedom ska meddelas finns inte. att rätta, tolka och komplettera en skiljedom. Skiljedomskostnaderna är reglerade. En skiljedom kan inte klandras på materiell grund. Det kan däremot göras gällande att den är ogiltig, att den ska upphävas eller att den ska ändras. En skiljedom är ogiltig om den omfattar en fråga som enligt svensk lag inte får avgöras av skiljemän, om den inte uppfyller kraven på skriftlighet och undertecknande eller om den är uppenbart oförenlig med grunderna för rättsordningen i . Lagen innehåller ett antal klandergrunder, såsom brister i skiljeavtalets giltighet eller fel i förfarandet. Ändring av en skiljedom är möjlig på talan av part om tvistefrågorna inte har prövats i sak i skiljedomen genom vilken skiljeförfarandet har avslutats. Exempel på detta är när skiljenämnden har avvisat skiljemålet till följd av bristande behörighet. Domstol har möjlighet att vilandeförklara ett mål vid rätten för att ge skiljemännen tillfälle att återuppta förfarandet eller vidta någon annan åtgärd som enligt deras mening undanröjer grunden för ogiltighet eller upphävande. En talan om ogiltighet, av en skiljedom eller ändringstalan tas upp av hovrätten inom vars domkrets skiljeförfarandet har ägt rum. Hovrättens avgörande kan enligt huvudregeln inte överklagas men hovrätten kan i fall av prejudikatintresse tillåta överklagande genom en s.k. ventil. Lagen innehåller bestämmelser som har bäring specifikt på internationella förhållanden och den reglerar även erkännande och verkställighet av utländska skiljedomar. 2.4Andra regelverk och skiljedomsinstitut Förutom LSF finns det flera andra föreskrifter angående skiljeförfaranden i olika sammanhang. Som exempel på lagstiftning som innehåller regler om skiljeförfarande kan nämnas lagen (1975:417) om sambruksföreningar och aktiebolagslagen (2005:551). Exempel på lagar som innehåller begränsningar i rätten att träffa skiljeavtal är lagen (1974:371) om rättegång i arbetstvister, jordabalken och järnvägstrafiklagen (1985:192). I likhet med har många andra länder egna nationella lagar som reglerar skiljeförfaranden och domstolsförfaranden i skiljefrågor. Skiljedomsrätten tillhör inte de rättsområden som berörs av integrationen inom EU. Både och Brysselkonventionen utesluter skiljedomar från sitt tillämpningsområde. Partsautonomin är en av hörnstenarna inom skiljemannarätten. I parternas rätt till självbestämmande ingår bl.a. att det är möjligt för dem att komma överens om att ett skiljeförfarande dem emellan ska administreras av ett visst skiljedomsinstitut. En sådan skiljedomsklausul tas oftast in i affärsavtal och tar sikte på en eventuell kommande tvist med anknytning till avtalet. Skiljeförfaranden som administreras av ett visst skiljedomsinstitut brukar kallas institutionella skiljeförfaranden. Ett skiljeförfarande som inte är knutet till något skiljeinstitut brukar kallas för ad hoc-förfarande. är ofta knutna till olika länders handelskamrar. Instituten skiljer sig både i organisatorisk uppbyggnad och i fråga om erbjuden service. De gemensamma dragen är i regel att de har en styrelse och ett sekretariat samt stadgar eller motsvarande som reglerar både organisationen och förfarandet i skiljemål som handläggs vid institutet i fråga. Instituten biträder vanligtvis också vid utseende av skiljemän och handläggning av därtill anslutande frågor. Handläggningen av skiljeförfaranden vid skiljedomsinstitut sker i regel i enlighet med institutets eget regelverk. Vid utformningen av sitt regelverk är ett skiljedomsinstitut bundet av domslandets tvingande lagbestämmelser. Det är SCC som administrerar de flesta institutionella skiljeförfaranden i och då i enlighet med sina egna regler; Skiljedomsregler och Regler för Förenklat skiljeförfarande. Utöver SCC-reglerna har SCC också antagit Medlingsregler och Regler för tillämpning av . Att märka i är vidare Västsvenska Handelskammarens Förtroenderåds regler för medling och skiljeförfarande samt Reglerna för Sydsvenska Industri- och Handelskammarens skiljeråd som har till uppgift att utse skiljemän och medlare och handlägga andra skiljedomsfrågor. Framstående internationella skiljedomsinstitut är ICC i , AAA i , HKIAC i , LCIA i , ICAC i och i . FN:s () har utarbetat ett regelverk, UNCITRAL Arbitration Rules, som rekommenderats av och inte sällan väljs av internationella parter som styrande för ett skiljeförfarande. Än mer betydelsefull för skiljeförfaranden är emellertid den s.k. modellag, (Arbitration) som utarbetades av UNCITRAL och som reviderades . Modellagen har till syfte att vara en förebild för nationella skiljelagar med hopp om långtgående harmonisering. Modellagen har i och för sig inte lagts till grund för LSF men dess bestämmelser har beaktats och tillagts betydande vikt. Modellagen eller lagstiftning grundad på modellagen har vidare införts i flera europeiska stater – däribland och – liksom ett flertal utomeuropeiska stater såsom , och . Skiljedomar erkänns och kan verkställas i mycket stor omfattning även utanför det land där domen meddelats. Detta är ett resultat bl.a. av New av om erkännande och verkställighet av utländska skiljedomar (NYK). ratificerade denna konvention och den har vunnit en i det närmaste universell anslutning.