sou · H3B385 · 2015-10-05 00:00:00 — Med initiala projektkostnader avses i denna förordning kostnader i projektet fram till att ett byggnadskreditiv lämnas. Det kan röra sig om kostnader för att anlita en professionell projektsamordnare med uppgift att hålla ihop projektet och ta fram eller beställa arkitektskisser efter föreningens önskemål. Stödet omfattar även eventuella kostnader som föreningen haft innan frågan om mark var löst, till exempel för markundersökning och annan konsulta- tion. Mindre utgifter för litteratur och liknande omfattas däremot inte av stödet. Kostnader för bygglov och andra avgifter till kom- munen omfattas inte heller av stödet. Förslaget behandlas i avsnitt 3.2.2. Anordnande av bostäder kan ske genom nybyggnad, tillbyggnad eller ombyggnad av hel eller del av byggnad som tidigare använts för annat ändamål än bostäder. Stödet omfattar byggemenskapers initiala projektkostnader i sam- band med anordnande av nya bostäder. Anordnande av nya bostäder kan ske genom nyproduktion, tillbyggnad eller ombygg- nad av ytor som inte tidigare använts som bostäder. Stöd får ges om 1. insatsen från respektive medlem i föreningen uppgår till , 2.det finns en markanvisning eller motsvarande avtal med fastig- hetsägare, och 3.det finns en redogörelse för projektet och en budget för initiala projektkostnader. I paragrafen anges förutsättningarna för att få stöd. Stöd får ges om insatsen från respektive medlem i den eko- nomiska föreningen uppgår till . Det ska också finnas en markanvisning eller motsvarande avtal med fastighetsägare. Markfrågan måste således vara löst innan stöd kan beviljas. Till exempel kan ett allmännyttigt kommunalt bostads- företag åta sig att på egen mark bygga och hyra ut eller sälja ett flerbostadshus till en byggemenskap. Byggemenskapen måste också kunna presentera en redogörelse för projektets syfte och hur det ska bedrivas samt en budget för initiala projektkostnader. Förslaget behandlas i avsnitt 3.2.2. Stöd får inte lämnas till företag i svårigheter som begreppet definieras i punkt 20 i Europeiska kommissionens meddelande om riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter. Stöd får inte lämnas eller betalas ut till företag i svårigheter enligt riktlinjer som Europeiska kommissionen antagit . I riktlinjerna fastställs villkoren för beviljande av stöd till företag i svårigheter. I riktlinjerna ingår också en definition av företag i svårig- heter. När man bedömer om ett företag befinner sig i svårigheter ska det göras enligt objektiva ekonomiska nyckeltal och inte enligt en subjektiv bedömning från fall till fall. Ett företag anses befinna sig i svårigheter om dess skuldsättningsgrad och räntebetalningsförmåga överskrider vissa gränsvärden. Dessa indikatorer tillämpas dock endast på stora företag och de granskas kumulativt (bägge indikatorer ska uppfyllas för att företaget ska anses befinna sig i svårigheter). Huruvida små och medelstora företag befinner sig i svårigheter granskas enligt enklare indikatorer (kriterier som gäller förlust av eget kapital, företagssanering/konkursförfarande). Stödet lämnas som stöd av mindre betydelse enligt kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av om tillämp- ningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse och får lämnas endast med de begränsningar som följer av kommissionens förordning. Om stödmyndigheten, , säkerställer att det sammanlagda beloppet av stöd av mindre betydelse, så kallat de minimis-stöd som olika myndigheter har beviljat byggemenskapen under innevarande beskattningsår och de två föregående beskattningsåren inte över- skrider maximibeloppet , kan stöd beviljas. ska särskilt meddela byggemenskapen att stödet i fråga är ett de minimis- stöd. Byggemenskapen ska skriftligen anmäla alla de minimis-stöd som det mottagit . Uppgifter om en stödordning för stöd av mindre betydelse, ska enligt kommissionens förordning, bevaras i tio beskattningsår från den dag då det sista individuella stödet beviljades enligt stödordningen. Därför ska de dokument som utgör grunden för de beslut som fattas bevaras för eventuella myndighetsgranskningar efter stödbeslutet, se 20 §. Stödet får uppgå till beräknade initiala projektkostnader. Stödet får dock inte överstiga per stödmottagare. Se 3 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.2.2. Prövning av ett stödärende Frågor om stöd prövas av . handlägger, beslutar och betalar ut ärenden om stöd. En ansökan om stöd ska ha kommit in till . I paragrafen anges den absolut för ansökan om stöd. En byggemenskap kan givetvis skicka in sin ansökan tidigare och få denna prövad av . Genom bemyndigandet i 21 § har möjlighet att föreskriva att ansökningar om stöd prövas vid ett visst antal tillfällen per kalenderår. I 13 § anges den absolut för ansökan om rester- ande utbetalning, och denna är satt till , dvs. efter ansökan om stöd. Byggemenskapen ges på detta sätt en rimlig tid för arbetet i gemenskapen innan ett byggnadskreditiv kan lämnas. Om anser att stöd ska ges, ska verket bestämma stödets storlek. beslutar om byggemenskapens ansökan om stöd ska beviljas eller avslås. Om stöd beviljas ska bestämma stödets storlek. Ett beslut om stöd ska förenas med villkor 1. om stödmottagaren senast ska ansöka om resterande utbetalning enligt 13 §, 2.om vilka handlingar som ska bifogas ansökan om resterande utbetalning, och 3.för att tillgodose syftet med stödet. När beslutar om stöd ska verket i beslutet ange de villkor som stödmottagaren ska uppfylla. Av 13 § framgår att byggemen- skapen får ett förskott på stödet i samband med beslut om stöd. Förskottet, den första utbetalningen av stödet, görs med högst av det beslutade stödet. Resterande utbetalning görs efter ansökan av byggemenskapen. ska i sitt beslut om stöd ange byggemenskapen senast ska ansöka om resterande utbetalning enligt 13 §. Av beslutet ska också framgå vilka handlingar som byggemenskapen ska bifoga ansökan om resterande utbetalning. Om villkoren för stödet inte är upp- fyllda när byggemenskapen ansöker om resterande utbetalning, kan den bli återbetalningsskyldig för det utbetalda stödbeloppet enligt 14–16 §§. Detta ska framgå av beslutet. Den första utbetalningen av stödet görs med högst av det beslutade stödet till stödmottagaren i samband med att beslut om stöd har fattats av . Resterande utbetalning görs efter ansökan av stödmottagaren. Till ansökan om resterande utbetalning ska stödmottagaren bifoga fakturor och en redogörelse för hur arbetet bedrivits och vilka resultat som uppnåtts. En sådan ansökan ska ha kommit in till . I samband med att fattar beslut om stöd enligt 11 och 12 §§ betalar verket också ut högst av det beslutade stödet till byggemenskapen. Detta blir en form av förskott. Bygge- menskapen måste sedan ansöka om utbetalning av resterande stöd. Till sin ansökan om resterande utbetalning ska byggemenskapen bifoga fakturor på de kostnader som den sökt stöd för. skapen ska också bifoga en redogörelse för hur arbetet bedrivits och vilka resultat som uppnåtts. I paragrafen anges också den absolut för ansökan om resterande utbetalning, vilket är efter den absolut för ansökan om stöd, se 10 §. Enligt 12 § ska i besluten om stöd för varje ärende ange en senaste dag för ansökan om resterande utbetalning. Stödmottagaren är återbetalningsskyldig om 1.den som sökt eller tagit emot stödet genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att stödet har beviljats på felaktig grund eller med för högt belopp, 2.stödet av något annat skäl har lämnats på felaktig grund eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 3.stödet helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte har använts för det syfte som anges i 1 §, eller 4.villkor i beslutet om stöd inte har följts. Av 3 § lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler (statsstödslagen) följer att ett företag som tagit emot stöd i strid mot ska betala tillbaka stödet, om inte återbetalning enligt unionsrätten får underlåtas. En stödmottagare är återbetalningsskyldig om mottagaren lämnat felaktiga uppgifter i sin ansökan och detta har lett till att stöd har beviljats med för högt belopp eller att stödet av något annat skäl lämnats felaktigt, till exempel att fel uppstått vid utbetalningen av stödet, och mottagaren borde ha insett att beloppet var för högt. Stödmottagaren kan också bli återbetal- ningsskyldig om det vid ansökan om resterande utbetalning visar sig att villkoren för stödet inte är uppfyllda. Om en stödmottagare är återbetalningsskyldig enligt 14 §, ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka stödet. Om det finns särskilda skäl för det, får efterge ett återkrav helt eller delvis. Av 2 § statsstödslagen följer att den som lämnat olagligt stöd ska återkräva stödet, om inte återkrav får underlåtas enligt unionsrät- ten. Om en stödmottagare inte är berättigad till ett stödbelopp och detta ska återbetalas, ska ränta tas ut enligt räntelagen (1975:635). Ränte- kravet får sättas ned om det finns särskilda skäl. Av 4 § lagen statsstödslagen följer att den som ska betala tillbaka ett olagligt stöd ska betala ränta på stödbeloppet från den dag då stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag då stödet betalas tillbaka. I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överkla- gande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut om att inte betala ut resterande stöd enligt 13 § får dock inte överklagas. Den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna () ger var och en rätt till domstolsprövning av bl.a. civila rättigheter och skyldigheter (artikel 6.1) Om ett beslut innefattar en prövning av någons civila rättigheter eller skyldigheter, följer alltså enligt konventionen en rätt till domstolsprövning av beslutet. Den före- slagna förordningen skapar ingen rättighet för byggemenskapen att få ett statligt stöd. Däremot skapas en sådan rättighet genom beslut att bevilja ett stöd. Byggemenskapen har därför rätt till domstolsprövning i fråga om beslut att inte betala ut resterande stöd. Förvaltningsbeslut överklagas enligt huvudregeln i 22 a § för- valtningslagen (1986:223) till allmän förvaltningsdomstol. ska följa upp och utvärdera stödet och redovisa detta i en rapport till regeringen. ska följa upp och utvärdera stödet och rapportera detta till regeringen Stödmottagaren ska lämna de uppgifter till som behövs för en sådan uppföljning och utvärdering som avses i 18 §. Byggemenskapen som ansökt och tagit emot stöd ska lämna de uppgifter som behövs för att ska kunna följa upp och utvärdera stödet. ska föra ett register över de stöd som lämnats enligt denna förordning. Ett sådant register ska innehålla de uppgifter som behövs för att det ska vara möjligt att fastställa att de villkor för stöd som anges i kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 är uppfyllda. Uppgifterna i registret ska bevaras från den dag då stödet beslutades. Uppgifter om en stödordning för stöd av mindre betydelse, ska enligt kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 bevaras i tio beskattningsår från den dag då det sista individuella stödet bevilja- des enligt stödordningen. Den berörda medlemsstaten ska på skriftlig begäran från kommissionen förse kommissionen med alla upplysningar den anser sig behöva för att bedöma om villkoren i förordningen har följts, särskilt i fråga om det totala beloppet av stöd av mindre betydelse. 1.föreskrifter om förfarandet i stödärenden, 2.föreskrifter om de handlingar och den övriga utredning som ska bifogas ansökan om stöd och ansökan om resterande utbetalning, och 3.ytterligare föreskrifter om verkställigheten av denna förordning. I paragrafen ges bemyndigande att meddela föreskrifter. , (2015) Äldres bostadsval och preferenser – en sammanställning av aktuell forskning Granbom, , , , , , , och , (2015) Inventering av miljö- hinder och tillgänglighetsproblem för äldre i bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden. , , (2015) Hissar, trygghets- bostäder och bostadstillägg – analysunderlag till Utredningen om bostäder för äldre (2015) Seniorers förutsättningar på bostadsmarknaden (2015) Tillgänglighetsinventeringar i flerbo- stadshus. Erfarenheter från 23 tillgänglighetsinventeringar i fler- bostadshus i . , (2009) Mellanboendeformer för äldre – av intresse såväl för de äldre som för bostadsföretagen , och , (red.) (2012) Äldres boende – forskningsperspektiv i utvecklingscentralen för boendet i (2015) Anvisningar för hiss- och hinderslöshetsunderstöd 2015 AFS 1990:18 Omvårdnadsarbete i enskilt hem , och , (2013) Bygga senior- boende tillsammans (2003) Bättre koll på underhåll (2013) Utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder (2014) Översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. (2015) Behov av bostadsbyggande. Teori och metod samt en analys av behovet av bostadsbyggande (2015) Bostadsanpassningsbidragen 2014 (2015) Strategin för genomförandet av funktionshinders- politiken 2011–2016 – redovisning 2014 Delegationen för hållbara städer (2012) Byggemenskaper. Ett bidrag till hållbart stadsbyggande – även i ! , (2005) Utan hiss – mera hemtjänst? Om sambandet mellan äldre malmöbors nyttjande av hemtjänst och tillgänglig- het i boendet (2003) Bostadstillägg till pensionärer m.fl. 1995–2004 (2014) Enkät om hur efter- installerade hissar bedöms påverka äldres möjligheter att bo kvar hemma Granbom, m.fl. (2015) Inventering av miljöhinder och tillgänglighetsproblem för äldre i bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden Granbom, , , och , (2012) Äldres flyttningar och motiv till att flytta eller bo kvar Granbom, (2015) Att flytta och tankar om kring flytt bland de allra äldsta – boende hälsa och vardagsliv Grander, (2015) Samhällsansvar på lika villkor? i (2015) Nyttan med allmännyttan. En sammanfattning av ett forskningsprojekt kommun (2013) Inriktningsprogram för bostadsförsörjning 2013 (2012) Gamla människors tillhörighet till sin boplats, i Abramsson och Nord (red.) (2012) Äldres boende – forskningsperspektiv i , och , (2012) Äldres boende – en samhällsfråga, i Abramsson och Nord (red.) (2012) Äldres boende – forskningsperspektiv i HI (2010) Upprusta miljonprogrammet för de äldre. En studie av tillgängligheten i Järva HI (2013) Bo bra på äldre dar (): Äldrestatistik 2013/2014 Klevmarken, A (2012) Pensionering och inkomstskillnader – nu och , i och (red.) (2012) Jämlik ålderdom? I samtiden och framtiden PM Uppdrag att ta fram en vägled- ning för upphandling av bostäder för äldre Kähler, (2008) Alle tiders boliger. Forbered din bolig til et langt liv. Kärnekull, (2011) Bygga för seniorer, i MICASA: Vision 2030 Framtidens seniorboende Kärnekull, (red. )(2013) Äldres boende i , , och , (2015) Tryggt i trygghetsboenden? Exempel från , och kommun (2010) Planering för Bostäder för äldre i kommun (2011) Trygghetsboende kommun (2013) Genomförandeplan Bostäder för Äldre i (2008) Extern handel i planeringen – en lägesredovisning i (2011) Nationella minoriteter. Rapport om tillämpningen av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk , Inga (2012) När hemmet blir en vårdmiljö, i Abramsson och Nord (red.) (2012) Äldres boende – forskningsperspektiv i i (2011) Oversigt over statslige interesser i kommuneplanlægningen 2013 i (2013) Program för att förbättra äldres boende 2013-2017 , (2012) Ett samhälle för alla Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2009) Skador bland äldre i Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2014) Fallolyckor Parker, , P och , M (2006) Utvecklingen av de äldres funktionsförmåga. i SCB (2006) Äldres levnadsförhål- landen. Arbete, ekonomi, hälsa och sociala nätverk 1980–2003 (2013) Det store ekspriment. Hverdagsliv i senior- bofaælleskaberne (2014) Från fattigvård till ekonomisk trygg- het vid ålderdom – beskrivning av grundskyddet i det svenska pensionssystemet Mörkertal i bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd årsredovisning (2015) PM om indexering 2000/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensio- närer m.fl 2009/10:55 En politik för det civila samhället 2011/12:159 Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering 2012/13:178 En tydligare lag om kommunernas bostads- försörjningsansvar 2012/13:30 Forskning och innovation 2013/14:1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (2014) Viktigare lagar och förordningar inför årsskiftet 2014/2015 (2014) Bostäder för äldre i avfolkningsorter (2015) Nyttan med allmännyttan. En sammanfattning av ett forskningsprojekt ”Plusboende – ett framgångsrikt koncept” och (2004) Kvarboende + tillgänglighet = god eko- nomi? SCB (2006) Äldres levnadsförhållanden. Arbete, ekonomi, hälsa och sociala nätverk 1980–2003 SCB (2014) Generationer genom livet – en demografisk beskriv- ning av födda SCB (2014) Medelpriser på småhus för permanentboende 2013 per kommun SCB (2014) Privatpersoners användning av datorer och internet SCB (2014) Trender och prognoser 2014. Befolkningen, utbild- ningen, arbetsmarknaden med sikte på 2035 SCB (2014) Två personer i snitthushållet, webbartikel Nr 2014:10 SCB (2014) Var tredje äldre bor ensam Webbartikel Nr 2014:5 SCB (2014): På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2014 SCB (2015) Minskad inkomstklyfta mellan äldre och yngre i EU. SCB (2015) befolkning ökar – men inte i hela landet. SCB (2015) Så mycket inkomst kvar i pension. SCB Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC) SCB Befolkningsprognos SKL (2010) Kommungruppsindelning 2011 SKL (2012) Statens bostadsomvandling AB (Sbo) skapar värden och ser till att uttryckta samhällsintressen infrias. SKL (2012) Femti funderingar om äldres boende (2013) Äldre – vård och omsorg . Kommunala insatser enligt socialtjänstlagen samt hälso- och sjukvårdslagen (2015) Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. SOU 2008:113 Bo bra hela livet SOU 2012:60 Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering SOU 2015:24 En kommunallag för framtiden SOU 2015:35 Service i glesbygd SOU 2015:58 EU och kommunernas bostadspolitik för byggnadsforskning och SBK (1976) Så byggdes husen 1880–1980 och (2015) SABOs Kombohus – en viktig väg till nyproduktion för samtliga lokala bostads- marknader , (2014) Att höra till. Om ensamhet och gemenskap , (2012) Statens bostadsomvandling AB (Sbo) skapar värden och ser till att uttryckta samhällsintressen infrias. , (2012) Hälsa och ohälsa bland äldre, i och (red.) (2012) Jämlik ålderdom? I samtiden och framtiden Tillväxtanalys (2013) Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2012 (2015) Tillgänglighetsinventering av fler- bostadsbeståndet. Vestbro, (red) (2012) Bygg- och bogemenskaper i (rapport från studieresa ) , (2015) Avkastningskraven i allmännyttan: mer affärsfokus än samhällsintresse? i (2015) Nyttan med allmännyttan (2015) Bostäder för äldre. Utredning av till- gänglighet i flerbostadshus i (2013:03) Inspirationskatalog (2013:7) Utvärdering av trygghetsbostäder WSP (2014) Framtida bostadsbehov för äldre. En regional analys av efterfrågan på bostäder Ytrehus, och , (2012) Äldres boendeprefe- renser i , i Abramsson och Nord (red.) (2012) Äldres boende – forskningsperspektiv i Det behövs ett stöd till tillgänglighetsanpassningar, inte enbart till hissinstallationer renoverar f.n. drygt 12 000 lägenheter . I det renoveringsmogna beståndet bor i regel många äldre per- soner. Det är i samband med renoveringar som de flesta tillgänglig- hetsanpassningar kan och bör göras. Utmaningarna för bostadsfö- retagen handlar om att kunna finansiera renoveringar inklusive tillgänglighetsanpassningar inom den hyreshöjning som går att ta ut. har framfört behovet av ett stöd till detta, inklusive hiss, före ett rent hissbidrag. Bostadsföretagen prioriterar utifrån de tekniska behoven i varje enskilt fall och vilken ambitionsnivå som kan uppnås inom ramen för den hyreshöjning som går att ta ut. Det är svårt att få nödvändig kostnadstäckning med påföljd att flera tillgänglighetsanpassningar åker ut. Det är ett faktum att många äldre har låg betalningsförmåga. Problemen är väl kända och framgår också tydligt i de reportage som gjordes i samband med besök hos nio av SABOs medlemsföre- tag . Utredningen har fått reportagen som underlag Åtskilliga exempel visar att bostadsföretagen i samband med re- noveringar gör de tillgänglighetsanpassningar som går att göra, vilket sker främst i hisshus och lägenheter i markplan. Det verkar som om kommunerna börjar bedöma detta tillvägagångssätt som att vara i enlighet med bygglagstiftningens regler om tillgänglig- hetskrav i samband med ombyggnader. trots detta bli kännbara. Här är några exempel för att konkretisera vilka tillgänglighets- anpassningar det är fråga om: –I fastighetens entré handlar det om att göra nivåutjämningar, att installera öppningsautomatik och installera bättre belysning –Ett förråd kan behöva iordningställas för utomhusrollatorer och rullstolar, och även för s.k. elmopeder. I det senare fal- let krävs också elinstallationer så att moppens batteri kan laddas –Inne i lägenheten är åtgärder i badrum mycket viktiga, inte minst för att minska fallolyckor. Åtgärder som kostar är att bila ner ett högt golv, dvs om det är tekniskt möjligt, och att bredda dörröppningen. Vidare behövs montage av handledare runt bad- rummet och vid duschplatsen. Rätt val av toastol och handfat för en äldre person med funktionsnedsättningar kostar mer vid själva installationen, men minskar senare behov av bostadsan- passningar Utredningens inriktning på att prioritera rätt område och fastig- heter för att ett stöd till en hissinstallation ska utgå är bra. Ett fort- satt stöd föreslås därför till tillgänglighetsinventeringar, med viss annan inriktning än . Inventeringarna ska även kunna om- fatta förslag till åtgärder i enskilda fastigheter. Inför renoveringarna görs tekniska besiktningar i fastigheter och lägenheter. I samband med dessa besiktningar kan en särskild tillgänglighetsbesiktning göras. Det sammantagna underlaget blir en utmärkt förberedelse för att identifiera de tillgänglighetsåtgärder som kan göras i priori- terade fastigheter. I detta bestånd ska fastighetsägarna få ansöka om att få finansiering till göra de tillgänglighetsanpassningar som behöver göras, i samband med renovering. En hissinstallation kommer visa sig vara en av åtgärderna. De utvalda fastigheterna får sammantaget en god tillgänglighet och den slutliga boendekostna- den blir rimlig. Äldre personer kan flytta inom området i samband med en renovering. I nedanstående arbeten styrks behovet av ett stöd till tillgänglighetsan- passningar. God tillgänglighet i närmiljö, fastigheter och bostäder är nödvän- digt i boendet på äldre dar. Hissar är nödvändiga i hus med flera våningar, men endast hissar räcker inte för att ge tillräckligt god tillgänglighet. Det krävs fler anpassningar. Detta konstaterades i ett arbete av och dåvarande i rapporten ”Bättre tillgänglighet + kvarboende = god samhällse- konomi?” Frågan uppmärksammades därefter i Äldreboendedelegationens slutbetänkande ”Bo bra hela livet”, . Delegationen föreslog ett tillgänglighetsbidrag för installation av hiss och andra tillgänglighetsskapande åtgärder. Men i den följande händelseut- vecklingen kom inget sådant stöd. Inom ramen för regeringsprogrammet ”Bo bra på äldre dar” (2010-2012, programmet handlades av f.d. ) diskuterades möjligheten till ett s.k. generellt bostadsanpassnings- bidrag. Det handlade om möjligheten att kunna göra vissa generella tillgänglighetsanpassningar i fastigheternas omedelbara närmiljö och entréer med stöd av bostadsanpassningsbidraget. Två försöks- verksamheter genomfördes, en i och en i . Det finns en rapport . analyserade erfarenheterna inom ramen för den översyn som gjorts av bostadsanpass- ningsverksamheten men konstaterade att ett sådant bidrag kräver en egen lagstiftning eller måste ske i annan ordning. En förbättrad bostadssituation för äldre En särskild utredare ska lämna förslag på åtgärder som förbättrar och underlättar äldres bostadssituation.