sou · H3B372 · 2015-08-04 00:00:00 — 2003/04:121 Ny produktsäker- hetslag, s. 152 ff.). Regeringen har tagit ställning till detta i bl.a. prop. 2007/08:107 Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Ett liknande arbete pågår även på arbetsmiljöområdet, se betänkandet En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner, SOU 2011:57. När man i olika lagstiftningsärenden har bedömt under vilka förutsättningar sanktionsavgifter bör vara ett alternativ har man i många fall tagit intryck av de riktlinjer härom som framgår av regeringens proposition 1981/82:142 om ändring i (ekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet). Enligt dessa riktlinjer bör sanktionsavgifter få ersätta straff endast inom speciella klart avgränsade rättsområden. Det ska vidare vara möjligt att förutse hur stor avgiften ska bli i det enskilda fallet. Beroende på det aktuella rättsområdets natur, bör det särskilt prövas om upp- såt eller oaktsamhet ska förutsättas för avgiftsskyldighet eller om denna skyldighet ska bygga på strikt ansvar. För att en konstruk- tion med strikt ansvar ska vara försvarbar från rättssäkerhetssyn- punkt bör förutsättas att det finns starkt stöd för en presumtion att överträdelser på området inte kan ske på annat sätt än som en följd av uppsåt eller oaktsamhet. I detta sammanhang bör dock nämnas att regeringen har tillsatt en utredning som mer gene- rellt ska se över möjligheterna att ersätta straffrättslig reglering med sanktionsavgifter. Utredningen, som tagit namnet Straffrätts- användningsutredningen ska lämna sitt betänkande (dir. 2011:31). ISP anser i sin skrivelse att processen inom rättsväsendet ofta är utdragen för brott mot KML eller PDA-lagen samt att dessa brott hanteras med låg prioritet. Förfarandet tar ofta och i vissa fall preskriberas ärenden utan att någon utredning har kommit till stånd. Kontrollsystemets brottspreventiva effekt förutsätter att brott mot lagen straffas. inhämta kunskap om effektiviteten och tillämpningen av de sys- tem med sanktionsavgifter som finns inom andra relevanta till- synsområden, t.ex. inom miljöområdet. Utifrån en analys av de särskilda överväganden som råder inom tillsynen över krigsmate- riel och produkter med dubbla användningsområden ska kom- mittén överväga om ett liknande system bör införas inom ett eller båda av dessa tillsynsområden och i så fall hur ett sådant system ska vara utformat. Kommittén ska vid sina överväganden särskilt beakta de riktlinjer beträffande sanktionsavgifter som redovisas i propositionen 1981/82:142 samt följa arbetet i denna del i , utarbeta och lämna förslag till de författningsändringar som övervägandena föranleder. genomföra en konsekvensbedömning för samtliga förslag. I den- na ska ingå en beräkning av förslagens ekonomiska konsekvenser för berörda myndigheter och andra delar av statens budget. Inne- bär förslagen ökade kostnader för statens budget ska kommittén presentera förslag till finansiering enligt gällande finansierings- principer. Samråd och redovisning av uppdraget Kommittén ska rådgöra med företrädare för tillsynsmyndigheter, organisationer i det civila samhället samt berörda verksamhets- utövare och andra relevanta aktörer. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till , KEX (UD 2012:01) Förlängd tid för redovisning av uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en parlamentarisk kommitté för att utreda den framtida svenska export- kontrollen av krigsmateriel och ramarna kring den (dir. 2012:50). Enligt direktiven skulle kommittén redovisa uppdraget . Tiden för att redovisa uppdraget förlängs . Uppdraget ska i stället redovisas . Tilläggsdirektiv till , KEX (UD 2012:01) Förlängd tid för redovisning av uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en parlamentarisk kommitté för att utreda den framtida svenska export- kontrollen av krigsmateriel och ramarna kring den (dir. 2012:50). Enligt direktiven skulle kommittén redovisa uppdraget . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (2014:148). Enligt direktiven skulle kommittén redovisa uppdraget . Tiden för att redovisa uppdraget förlängs nu ytterligare. Upp- draget ska i stället redovisas . höll kommittén en hearing i Riks- dagshuset. Syftet med hearingen var att inhämta övergripande syn- punkter på kommitténs uppdrag från intresseorganisationer som på ett eller annat sätt deltar i opinionsbildningen om krigsmateriel- export. Ett drygt 20-tal organisationer bjöds in, varav 14 anmälde sitt intresse att delta. De organisationer som inte deltog vid hear- ingen uppmanades att i efterhand skriftligen lämna sina synpunkter. Hearingen genomfördes på det sättet att respektive organisation enskilt föredrog sina synpunkter inför kommittén. Därefter hade kommitténs ledamöter möjlighet att ställa kompletterande frågor till organisationen. Avsatt tid för respektive organisation var . De organisationer som deltog vid hearingen var: Amnesty, , , Kristna råd, , Svenska Freds och skiljedomsföreningen, , Svenska Röda Korset, för Fred och Frihet, , , Säkerhets och Försvarsföretagen, Teknikföretagen och SME-D. De synpunkter som framkom kan övergripande sammanfattas en- ligt följande: Organisationerna betonade vikten av att öppenheten/transparensen kring exportbesluten måste bli betydligt bättre än . I detta ligger att regelverket måste utformas på ett sådant sätt att det klart framgår vem som fattar ett beslut och på vilka grunder beslutet fattas. I de fall där regeringen och/eller – genom EKR – är involverad i beslutsprocessen ska de politiska partiernas ställ- ningstaganden jämte skäl för deras ställningstagande offentliggöras. Motivet för detta är att det först därigenom blir möjligt för medborgare att granska besluten och möjliggöra politiskt ansvarsutkrävande i efterhand. , vilket betonades av flera organisationer, finns det alltjämt ett behov av att sekretessbelägga viss information. Dels utifrån försvars-, säkerhets- och utrikes- politiska aspekter, dels på grund av att det råder konkurrens mellan företagen inom det aktuella området, vilket medför att det finns ett behov av kommersiell sekretess. Demokrati och mänskliga rättigheter Flera organisationer betonade att trovärdighet som för- kämpe för demokrati och mänskliga rättigheter försämras genom att export av krigsmateriel till icke-demokratiska stater tillåts. Ett totalförbud för krigsmaterielexport, inkluderande följdleveranser, till stater som inte uppfyller de mest grundläggande politiska och medborgerliga rättigheterna måste därför införas. Vid tveksamma fall, där det är oklart om en stat kränker de mest grundläggande politiska och medborgerliga rättigheterna, bör en försiktighetsprin- cip tillämpas, som innebär att export är utesluten. Vidare betonades vikten av att de utrikespolitiska skälen ges en större tyngd där även mottagarstatens respekt för de mänskliga rättigheterna måste få en mer avgörande betydelse för beslutsfattandet. Därutöver måste politik för global utveckling (PGU), innebärande att även rättighets- och fattigdomsperspektiven beaktas, få genomslag på tillstånds-prövningen. Flera organisationer betonade att näringspolitiska intressen ald- rig får motivera export som går emot kravet på att mottagarstaten respekterar demokrati och mänskliga rättigheter. Helhetsbedömning och internationell konkurrens Några av organisationerna betonade fördelarna med att besluten även framgent baseras på en helhetsbedömning. Att regelverket ut- formas på ett sådant sätt att svenska företag kan verka under sam- ma regler som sina konkurrenter framhölls också. Den inhemska försvarsindustrins betydelse för satsningen på FoU betonades. Även kopplingen mellan försvarsindustrin och försvars-, säkerhets- och utrikespolitiken framhölls. anordnade Folk och Försvar ett seminarium med rubriken ”Krigsmaterielexport – på vilka villkor?”. Kommittén var initiativtagare till seminariet och kommitténs syfte med seminariet var dels att presentera och diskutera några av de rapporter som kommittén beställt, dels att visa öppenhet och trans- parens avseende kommitténs arbete och de spörsmål kommittén har att besvara. Seminariet var öppet för allmänheten. Seminariet, som bestod av fyra avsnitt, inleddes med en deskriptiv redogörelse. Kommitténs ordförande beskrev ut- redningsuppdraget och hur kommittén arbetar. Därefter redogjorde ISPs generaldirektör, , för gällande exportkon- trollregelverk jämte på området. Det andra avsnittet behandlade demokratibegreppet jämte den inhemska försvarsindustrins och krigsmaterielexportens säkerhets- politiska roll och effekter. De rapporter1 som kommittén inhämtat rörande dessa spörsmål utgjorde en bakgrund för diskussionen. Pro- fessor respektive professor beskrev demo- kratibegreppet samt hur man kan se på begreppet och definiera detta. Forskaren vid , redogjorde 1 En statsvetenskaplig demokratirapport ”Mellan demokrati och diktatur”, författad av pro- fessor , och docent , . En folkrättslig demokratirapport ”Expertrapport till KEX”, författad av professor , . En rapport rörande ”Den svenska försvarsindustrins säkerhetspolitiska roll för och ”, författad av , . Rapporter från Försvarsmakten, och . därefter för de positiva och negativa effekterna av krigsmateriel- exporten. I det tredje avsnittet gav , Internationella kvinno- och frihet (IKFF), och , tf. general- sekreterare för Säkerhets- och försvarsföretagen (SOFF), sina per- spektiv på krigsmaterielexporten. Seminariet avslutades med en politisk diskussion där fyra av kommitténs ledamöter deltog; , , och . Vad framkom vid seminariet De synpunkter, tankar och överväganden som framkom vid semi- nariet kan övergripande sammanfattas enligt följande: Det föreligger ingen allmänt vedertagen definition av vad en demo- krati är, varken folkrättsligt eller statsvetenskapligt. Ett försök att definiera begreppet torde behöva ta sin utgångspunkt i vad som an- ses utgöra mänskliga rättigheter. Inom den statsvetenskapliga disciplinen utgör de s.k. baskrite- rierna en ansats att försöka ringa in begreppet. Inom den folkrätts- liga disciplinen utgör sedvanerättslig praxis och/eller universella traktat de källor varifrån vägledning kan hämtas. pratade kring temat demokrati, diktatur och väpnat våld och om det finns något samband mellan en stats användning av väpnat våld och dess styrelseskick. Enligt vore en mer relevant fråga, än frågan om en stat är en demokrati eller inte, om det finns mätbara/observerbara och mer stabila aspekter av ett lands politiska system som kan hjälpa till att förutsäga risken för framtida väpnad statlig våldsanvändning mot den egna befolkningen eller mot andra stater. Det finns inga hinder mot att ställa upp kriterier som avgör om en stat ska betraktas som en demokrati eller inte. Problemet är dock att dessa sin tur måste tolkas för att kunna bedöma huruvida en stat uppfyller kriterierna. Detta är ingen enkel process. För detta krävs bl.a. att den myndighet (t.ex. ISP) som ska göra bedömning- en har tillräcklig kompetens och resurser därför. Ett ytterligare problem är att det föreligger svårigheter – oaktat vilka kriterier som uppställs – att kunna förutse hur en stat utvecklas framåt i tiden. Den bedömning som vid varje given tidpunkt görs av staten speglar av naturliga skäl det rådande läget. Möjligtvis kan vägledning för bedömningen av hur staten kommer att utvecklas framåt i tiden hämtas från konstaterandet av hur statens grundläggande institu- tioner fungerar och hur pass stabila dessa är. Den definition av MR-begreppet som görs i ATT är snävare än begreppet grova och omfattande kränkningar. De positiva och negativa effekterna av krigsmaterielexporten Det får antas att effekterna av krigsmaterielexport föreligger båda hos säljaren och hos den köpande staten. Effekterna bör kunna in- delas i ”hårda” respektive ”mjuka” värden. De hårda värdena avser militära och strategiska resurser medan de mjuka värdena handlar om industripolitik, näringspolitik eller andra politiska aspekter som inte avser de hårda värdena. Alla effekter är beroende av vilken typ av produkt som expor- teras. Ju större och mer komplext en produkt eller ett system är desto större blir spridningen av effekter. Positiva effekter av export (hårda värden) Ge militärt eller strategiskt övertag till part man vill stödja poli- tiskt. Stärka goda aktörer i en konfliktfylld region, vilket kan få stabi- liserande effekt i regionen. Säkerhetspolitisk nytta genom en internationell arbetsfördel- ning. Negativa effekter av export (hårda värden) Stärka alltför aktoritära regimer. I mindre stabila stater finns en risk för att vapen säljs vidare. Maktskifte i en stat som köpt krigsmateriel kan medföra att materielen hamnar hos en part som säljaren inte vill ska få till- gång till materielen. Positiva effekter av export (mjuka värden) Industripolitik, näringspolitik, ekonomisk tillväxt hos både köpa- ren och säljaren. Skapar stabil omvärld, vilket även skapar stabilitet i när- område. Politisk goodwill genom samarbete och politiskt inflytande. Negativa effekter av export (mjuka värden) Ojämn resursfördelning, vilket skapar instabilitet i regionen. En misslyckad affär kan leda till badwill för säljaren. Positiva effekter av import (hårda värden) Stärka det nationella försvaret. Stärka möjligheten att delta i internationella insatser. Stärka möjligheterna att bli en intressant samarbetspartner för internationella insatser och för utveckling av materiel. Negativa effekter av import (hårda värden) Förändra den regionala maktbalansen (geopolitiska). Stora inköp tar stora resurser i anspråk. Positiva effekter av import (mjuka värden) Större system medger möjlighet till aktiv industripolitik, närings- politik, ekonomisk tillväxt, teknologisk utveckling. Politisk goodwill i förhållande till säljaren. Möjliggör samarbete och politiskt inflytande. Negativa effekter av import (mjuka värden) Vid stora inköp kan det finnas en risk för minskad tilltro till försvarspolitiken, på grund av att försvarsutgifter jämförs med andra utgifter. I många stater har försvarspolitiken inte längre en särställning jämfört med andra politikområden. Försvars- utgifterna uppfattas därmed som vilka andra utgifter som helst i statsbudgeten och de jämförs också med andra utgifter. IKFF anförde två huvudsakliga aspekter. Det föreligger ett behov av en ökad tydlighet kring vad det sam- lade svenska regelverket föreskriver beträffande mänskliga rättig- heter. Framgent bör man inte göra en skarp uppdelning mellan säker- hetspolitik och mänskliga rättigheter, eftersom en sådan uppdel- ning är förlegad. Omfattande kränkningar av mänskliga rättig- heter i en stat utgör nämligen i sig en säkerhetsfråga. Bl.a. på grund av att en sådan ordning kan medföra att en intern konflikt uppstår i staten. Denna typ av konflikter är också den vanligast förekommande . Vidare föreligger säkerhetspolitiska risker med att stödja en diktatur. Beträffande tydligheten i regelverk konstaterades att det finns tre dokument som alla berör mänskliga rättigheter; riktlinjer- na, EUs gemensamma ståndpunkt samt ATT. Dokumenten lägger delvis olika betydelse och innebörd i fråga om mänskliga rättig- heter. Det underströks att mänskliga rättigheter måste tillmätas en större betydelse än . Tröskeln för att MR aspekter ska påverka bedömningen måste därför sänkas. Ett nytt regelverk måste även föreskriva att förekomsten av könsrelaterat våld ska beaktas, såsom framgår av ATT. NGO:erna motsätter sig införandet av ett materielspecifikt syn- sätt, men de är medvetna om att både EUs gemensamma stånd- punkt och ATT utgår från ett sådant synsätt. SOFF anförde fyra huvudsakliga aspekter Ett nytt regelverk måste bygga på en bred politisk uppgörelse och vara långsiktigt. Inte minst på grund av att de produkter som avses har väldigt långa livscykler – flera decennier. Prövningen framöver måste, såsom , utgå från en helhets- bedömning. Man bör införa ett materielspecifikt synsätt där man beaktar till vem produkten ska och hur produkten ska an- vändas. Man måste vidare, som , väga in försvars- och säkerhetspolitiska behov av exporten. En harmonisering på EU nivån bör ske avseende regelverket för export inom EU respektive till tredje stat. Därvid ska inte den svenska nivån sänkas utan den europeiska höjas. Om så inte sker kommer det att medföra en snedvriden konkurrenssituation som missgynnar svenska företag. Det går inte ensidigt att lägga till försvårande regler för svenska företag. En ökad transparens behövs för att öka kunskapen och förtro- endet för regelverket. Folkrättsligt föreligger en skyldighet för stater att upprätta kon- troll över egna territoriet. Vidare föreligger en rättighet att ha ett försvar. Ingen stat är självförsörjande på materiel och det behövs därför en handel med försvarsmateriel över gränserna. En sådan handel är folkrättsligt legitim, vilket påpekas i bl.a. FN stadgan och i ATT. Handeln ska dock ske på ett ansvarsfullt sätt. Genom ex- port och import uppfylls försvarsmaktens operativ förmåga till en lägre kostnad. Sekundära effekter av exporten är ekonomi, tillväxt och spinoff. Vid den politiska diskussionen behandlades bl.a. Hur transparens inom kan ökas, beaktat den sekretess som måste föreligga. De utrikespolitiska problemen som kan följa av att underkänna en annan stats statskick, såsom icke demokratiskt. Huruvida besluten åter borde tas av regeringen. Hur man i beslutsprocessen kan beakta långsiktigheten och beakta de förändringar som sker över tiden samt göra detta förutsägbart. I vad mån PGU aspekten beaktas vid tillståndsprövningen. Under debatten gjordes inlägg från auditoriet, bl.a. av Annika , ledamot av EKR, som anförde att ledamöterna av EKR rekommenderas av riksdagspartierna men att de sitter i rådet på egna mandat. Detta innebär att ledamöterna inte för någon partipolitik i EKR. Vid prövningen i EKR väger MR aspekter, landbedömningar samt det svenska försvarets materiel- försörjning tungt. Paul Beijer, ambassadör, som anförde – i anslutning till trans- parensdiskussionen – att regelverket är uppbyggt på konsistens. Detta innebär att ISP bara rådfrågar för en specifik fråga. Efter att man fått EKR:s svar följer ISP detta fortsättningsvis. Det är med andra ord vid förändrade förhållan- den som EKR hörs. 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . [52] Europeisk kvarstad på bankmedel. Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. För att brott inte ska löna sig. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. EU och kommunernas bostadspolitik. En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. En fondstruktur för innovation och tillväxt. Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård.