sou · H3B379 · 2015-10-07 00:00:00 — Någon lagreglering om hälso- och sjukvård inom Försvarsmakten finns dock inte. De särskilda bestämmelserna som det hänvisas till i patientsäkerhetslagen utgörs av regleringen i 21 § förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Mot denna bakgrund har generalläkaren tillämpat de bestämmelser som gäller för och Inspektionen för vård och om- sorg. Generalläkarens tillsynsuppgifter regleras också i bl.a. strål- skyddslagen (1988:220) och livsmedelsförordningen (2006:813). Generalläkaren beslutar vidare om dispenser med hänvisning till totalförsvarets intressen när det gäller kraven i vissa EU-förord- ningar på kemikalieområdet, enligt 24 § förordningen (2008:245) om kemiska produkter och biotekniska organismer samt 3 kap. 6 § förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel. – Miljö- och hälsoskydd Generalläkarens tillsynsansvar enligt innebär tillsyn inom bl.a. områdena miljö, hälsoskydd, natur, avlopp, avfall och kemikalier avseende Försvarsmakten, , För- svarets radioanstalt och . verksamhet är anmälningspliktig ska verksamhetsutövaren om det t.ex. gäller en skjutbana, anmäla verksamheten till generalläkaren. Generalläkaren beslutar om vilka åtgärder som måste vidtas för att anläggningen inte ska medföra risk för männi- skors hälsa eller miljön. Generalläkaren kan vidare besluta om dispenser med hänvisning till totalförsvarets intressen när det gäller kraven i vissa EU-förordningar på kemikalieområdet. Generalläkaren genomför offentlig livsmedelskontroll inom Försvarsmakten avseende bl.a. restauranger, mässar, fartygskök och dricksvattenanläggningar inom militärt område. Likaså kontrolleras livsmedelshantering under övningar och internationella insatser. – Djurskydd, djurhälsovård och djursjukvård Generalläkaren kontrollerar att de djur, framför allt hundar och hästar, som används inom Försvarsmakten, hanteras enligt gällande lagstiftning när det gäller exempelvis hållande, omvårdnad, smitt- skydd och transporter. Generalläkaren svarar också för tillsynen över djurhälsopersonal inom Försvarsmakten. – Hälso- och sjukvård och smittskydd Generalläkaren ansvarar för tillsynen av hälso- och sjukvården inklusive smittskyddet inom Försvarsmakten. Tillsyn över enskilda läkare, sjuksköterskor eller annan hälso- och sjukvårdspersonal som är verksam i utövas däremot av Inspektionen för vård och omsorg. Hur utövar generalläkaren sin tillsyn? Generalläkaren har till sitt stöd en tillsynsavdelning som omfattar cirka 18 helårsanställda. genomförs 10–12 större inspek- tioner i och utomlands. Dessutom görs cirka 400 tillsyns- besök på olika garnisoner, förband och anläggningar. Generalläkaren kan inom vissa områden förelägga myndig- heterna att vidta nödvändiga åtgärder för att uppfylla lagstadgade krav. Utöver den reglering av generalläkarens verksamhet som redovisas ovan regleras verksamheten i förordningen (2007:1266) med instruk- tion för Försvarsmakten. I 15 § anges att det i Högkvarteret ska finnas en generalläkare. I 21 § anges att generalläkaren inom Försvarsmakten ansvarar för tillsynen över miljöskyddet, hälso- och sjukvården m.m. samt för offentlig kontroll av djurhälso- vården, djursjukvården och djurskyddet. Generalläkaren får med- dela interna föreskrifter för Försvarsmakten för efterlevnaden av gällande bestämmelser inom området. I sin tillsyns- och kontroll- funktion är generalläkaren inte underställd överbefälhavaren. Av bilaga 2 till förordningen framgår att regeringen beslutar placering av generalläkare efter förslag från Försvarsmakten. I regleringsbrevet för Försvarsmakten anger regeringen i avsnitt 4 villkor för anslag 1.1 att ett visst högsta belopp – – får användas för generalläkarens tillsynsverksamhet, exklusive lönekostnader. I skrivelsen En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn redovisade rege- ringen sin generella syn på tillsyn (skr. 2009/10:79). Den offentliga tillsynen är viktig för att säkerställa att de före- skrifter följs som bl.a. och regeringen har beslutat. Tillsyn bör utföras av ett organ som är självständigt från den verksamhet som tillsynen riktas mot. Detta garanterar trovärdig- heten i tillsynen. I de fall det finns skäl för att statliga myndigheter eller kommuner ska ansvara för både drift och tillsyn av en verk- samhet bör självständigheten garanteras genom en tydlig åtskillnad för ansvaret av drift och tillsyn inom organisationen. beslutade om en modernare reglering av statsluftfarten genom ändringar i luftfartslagen (2010:500), (prop. 2012/13:165, bet. 2013/14:FöU3, rskr. 2013/14:22). Ändring- arna och följdändringar i luftfartsförordningen (2010:770) och för- ordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten trädde i kraft . Ändringarna innebär bl.a. att flygsäker- hetsinspektören vid Försvarsmakten ska utöva tillsynen över militär luftfart. Generalläkarfunktionen tjänade som modell för regle- ringen av tillsynen över militär luftfart. Behovet av en utredning Därefter har funktionen inte varit föremål för någon samlad översyn eller utvär- dering. Det finns därför anledning att pröva om de skäl som ledde till att generalläkarfunktionen inrättades är bärkraftiga. Likaså bör det prövas vilken verksamhet tillsynsfunktionen bör bedriva och ansvara för och om den nuvarande organisatoriska formen inom Försvarsmakten är ändamålsenlig. Vidare finns det anledning att analysera om författningsstödet är ändamålsenligt i förhållande till verksamhetens art och tillsynens syfte, men också i förhållande till motsvarande verksamheter i samhället i övrigt. Med utgångspunkt i propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar (prop. 2009/10:160) uppdrog regeringen åt generalläkaren att redovisa vissa frågor om tillsynen vid internationella militära insatser. I sin redovisning bedömde generalläkaren att det finns flera skäl att intensifiera tillsynen när det gäller internationella militära insatser och att skärpa uppföljningen av genomförd tillsyn (Fö2010/2247/MFI). Ett skäl var enligt generalläkaren att en intensifierad tillsyn kan ses som en statlig kvalitetsgranskning av Försvarsmaktens verksamhet. Generalläkaren menade också att det finns betydande skillnader i fråga om generalläkarens författningsstöd mellan de olika sakområ- dena hälso- och sjukvård, livsmedel och djurskydd samt miljö- och hälsoskydd. Inom vissa områden är rättsläget oklart när det gäller generalläkarens mandat och befogenheter. Generalläkaren exempli- fierade med att befogenheter i fråga om verksam- hetstillsyn inom den civila hälso- och sjukvården är tydligt regle- rade . Däremot är det oklart vad som gäller för general- läkarens tillsyn inom hälso- och sjukvårdsområdet. Generalläkaren ifrågasatte i redovisningen om inte generalläkaren borde ha motsva- rande ansvar och befogenheter i fråga om verksamhetstillsyn inom Försvarsmaktens hälso- och sjukvård som har inom den civila hälso- och sjukvården. har detta ansvar övergått från till Inspektionen för vård och omsorg. I en skrivelse till (Försvarsdepartementet) föreslog generalläkaren vissa författningsändringar och förtydliganden (Fö2011/1455/MFI). I skrivelsen anför general- läkaren att det behövs ett tydligt författningsstöd och mandat för att generalläkaren ska kunna bedriva en effektiv, tydlig och rätts- säker tillsyn. I skrivelsen redovisas förslag på ändringar i bl.a. för- ordningen med instruktion för Försvarsmakten, patientsäkerhets- lagen, livsmedelsförordningen och djurskyddslagen. föreslog Försvarsmakten i en skrivelse till (Försvarsdepartementet) att 21 § förordningen med instruktion för Försvarsmakten skulle ändras. Det gällde generalläkarens möjligheter att besluta om interna föreskrifter inom Försvarsmakten (Fö2012/1759/MFI). Med anledning av denna skrivelse redovisade generalläkaren i en skrivelse till (Försvarsdepartementet) sin syn på frågan om att besluta om interna föreskrifter (Fö2012/1854/MFI). När Försvarsmakten beslutade att renodla generalläkarens roll som tillsynsmyndighet och att föra över ansvaret för sjukvårds- funktionen till Försvarsmaktens logistikfunktion anförde myndig- heten att tillsynsmyndigheten inte längre borde benämnas general- läkare. Denna benämning borde i stället användas för den högste sjukvårdsansvarige inom Försvarsmakten. Eftersom generalläkaren benämns i lag – bl.a. 26 kap. 3 § – kan inte Försvars- makten själv besluta om en namnändring. Uppdraget att se över generalläkarfunktionen Enligt 1 § förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvars- makten ska Försvarsmakten upprätthålla och utveckla ett militärt försvar. Grunden för detta ska vara förmågan till väpnad strid. Utredaren ska i sina överväganden i de olika deluppdragen beakta de uppgifter statsmakterna bestämt för Försvarsmakten. Om utredaren i något fall bedömer att en effektiv tillsyn kan komma i konflikt med Försvarsmaktens militära uppgifter ska utredaren särskilt peka på detta. Det ingår inte i uppdraget att belysa frågan om avgifter för till- syn. Hur bör tillsynen vara organiserad? När generalläkarfunktionen infördes och generalläkaren fick uppdraget att utöva tillsynen över viss verksamhet inom försvaret, inrättades funktionen som en del av Försvarsmakten. Tillsyns- funktionen fick på det sättet inte den annars naturliga självstän- digheten från tillsynsobjektet (Försvarsmakten). För att säkerställa tillsynens oberoende beslutades i stället att generalläkaren inte skulle vara underställd Försvarsmaktens chef (överbefälhavaren) när generalläkaren utövade tillsynen. 1992/93:100, s. 27 f, redovisade regeringen sin syn på varför tillsynen över viss försvarsmaktsverksamhet borde bedrivas av en enhet inom myndigheten. När reformen genomfördes fanns det inom olika myndig- heter en fristående tillsynsverksamhet för myndighetens verksam- het, såsom inom , Luftfarts- inspektionen inom och inom . Denna tillsyn är samlad inom Transport- styrelsen. analysera om generalläkaren, trots knytningen till tillsynsobjektet, har kunnat utöva en självständig och oberoende tillsyn som varit effektiv och rättssäker. Principer för den framtida tillsynen I skrivelsen En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn 2009 ansåg regeringen att om det finns skäl för att en statlig myndighet ska ansvara för både drift och tillsyn av en verksamhet bör självständig- heten garanteras genom en tydlig åtskillnad av ansvaret för drift och tillsyn inom organisationen. Efter detta har regeringen funnit att generalläkarmodellen ska tillämpas när det gäller tillsynen över militär luftfart. Denna tillsyn utövas av flygsäkerhetsinspektören vid Försvarsmakten. När flygsäkerhetsinspektören utövar tillsyn är flygsäkerhetsinspektören inte underställd överbefälhavaren. I en samlad översyn av generalläkarfunktionen bör alla relevanta aspekter belysas. Det innebär att frågan om tillsynen även fortsätt- ningsvis ska vara organiserad som en funktion inom Försvars- makten bör prövas. Av betydelse vid en sådan prövning är bl.a. utvecklingen av den statliga tillsynen samt Försvars- maktens karaktär och uppgifter. Om utredaren anser att nuvarande modell inte längre bör tilläm- pas för tillsynen över miljöskyddet, hälso- och sjukvården, djur- skyddet m.m. inom försvarsområdet, ska utredaren lämna förslag om hur tillsynen i stället bör organiseras. I detta ligger att pröva om det är möjligt att inordna tillsynen i ordinarie civila tillsyns- myndigheters verksamhet. Förutsättningarna för en annan organise- ring av tillsynen över hälso- och sjukvården inom försvarsområdet ska granskas och konsekvenser för befintliga myndigheter belysas. Utredaren ska dock inte föreslå bildandet av en ny myndighet. Om utredaren föreslår att generalläkarmodellen nu bör frångås ska detta motiveras särskilt. Fördelar och nackdelar med en ändring ska belysas. analysera om de skäl som gällde när det nuvarande tillsyns- systemet infördes är bärkraftiga och om till- synsfunktionen även fortsättningsvis bör vara organisatoriskt inordnad i Försvarsmakten, analysera om tillsynsfunktionens självständighet och oberoende kan garanteras om funktionen förblir organisatoriskt inordnad i Försvarsmakten, lämna de förslag som analysen leder till, föreslå vilket eller vilka organ som bör utöva tillsynen om den hittillsvarande modellen frångås, och lämna en särskild motivering om utredaren anser att tillsynen bör utövas av ett eller flera organ som är fristående från För- svarsmakten och i detta sammanhang granska förutsättningarna för en annan organisering av tillsynen över hälso- och sjukvår- den inom försvarsområdet samt belysa konsekvenser för befint- liga myndigheter. Om det finns skäl att tillsynen utövas av den som också ansvarar för driften av verksamheten är det angeläget att det är en tydlig åtskillnad mellan drift och tillsyn. Dessa aspekter blir aktuella om utredaren anser att tillsynen även fortsättningsvis bör utövas av en funktion inom Försvarsmakten. Under förutsättning att utredaren anser att tillsynsfunktionen även fortsättningsvis bör vara organiserad inom Försvarsmakten ska utredaren därför analysera om den åtskillnad mellan drift och tillsyn som tilläm- pas är ändamålsenlig, analysera om generalläkarfunktionen har en struktur och sam- mansättning som är ändamålsenlig för en effektiv och rationell tillsyn, analysera om regeringens styrning av generalläkarens verksam- het är ändamålsenlig, bedöma om benämningen generalläkaren bör användas för till- synsfunktionen eller om den bör kunna användas av Försvars- makten för någon annan befattningshavare, och lämna de förslag som analyserna leder till. Vilken verksamhet ska tillsynsfunktionen bedriva? När generalläkarfunktionen inrättades 1994 bestämdes att general- läkaren skulle utöva tillsynen över att lagar och andra författningar som avser hälso- och sjukvården m.m. inom Försvarsmakten följs. Propositionen redovisade dock inte närmare vilka andra sak- områden som avsågs vid sidan om hälso- och sjukvård. har verksamheten utvecklats och tillsynsansvaret har blivit mer omfattande. Generalläkaren ansvarar för tillsynen när det gäller miljö- och hälsoskydd, livsmedelssäkerhet, djurskydd, djurhälsovård och djursjukvård samt hälso- och sjukvård och smitt- skydd. Generalläkaren är också ansvarig myndighet för vissa anmäl- ningsärenden enligt . Generalläkaren har därutöver, i det enskilda fallet, rätt att ge dispens från kraven i vissa EU-för- ordningar på kemikalieområdet. Innan generalläkaren ger en dispens ska han eller hon samråda med Kemikalieinspektionen. Det har inte prövats om omfattningen av tillsynsverksamheten m.m. är ändamålsenlig eller om den är tydligt avgränsad mot andra tillsynsorgans tillsynsverksamhet. Det har vidare inte utvärderats om den rätt att ge dispens som generalläkaren har enligt vissa EU- förordningar på kemikalieområdet är ändamålsenlig eller om Kemi- kalieinspektionen i stället borde ha denna uppgift. analysera vilka sakområden tillsynen bör avse, analysera vilka uppgifter utöver tillsyn som tillsynsfunktionen bör ha, analysera om rätten att besluta om dispenser enligt 24 § förord- ningen om kemiska produkter och biotekniska organismer samt 3 kap. 6 § förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel bör åligga generalläkaren eller om denna uppgift bör övertas av Kemikalieinspektionen, belysa om avgränsningarna mot ansvarsområdena för andra till- synsorgan m.fl. är ändamålsenlig, och lämna de förslag som analyserna leder till. Vilka myndigheter och verksamheter ska tillsynen omfatta? Generalläkarens tillsynsverksamhet avser i olika omfattning För- svarsmakten, , och . Denna ordning är väl etablerad. Vid dessa myndigheter hanteras frågor som omfattas av sekretess. En uppen- bar fördel med en tillsynsfunktion som är organisatoriskt inordnad i Försvarsmakten är att tillsynsfunktionens personal redan är säker- hetsklassad och van att hantera frågor om sekretess. Andra myndigheter av försvarskaraktär – t.ex. och Försvarshögskolan – omfattas inte av general- läkarens tillsynsansvar. De står i stället under tillsyn av andra organ. analysera om det är ändamålsenligt att dagens fyra myndigheter omfattas av tillsynsfunktionen, pröva om någon myndighet bör tas bort eller tillkomma, och lämna de förslag som analysen m.m. leder till. Behövs det ett förtydligat författningsstöd? En självständig och effektiv tillsyn är mycket viktig för att en verk- samhet ska uppfattas som trovärdig. Detta gäller särskilt om verk- samheten är riskfylld eller farlig, såsom Försvarsmaktens verksam- het. För att tillsynen ska kunna uppfylla dessa krav är det nödvän- digt att tillsynsorganet har ett tydligt och lättöverskådligt författ- ningsstöd för sin tillsyn. Vidare måste tillsynsorganet ha ett tydligt författningsstöd för att kunna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att tillsynsobjektets verksamhet ska vara så säker som möjligt. Generalläkaren har i olika sammanhang pekat på att författ- ningsregleringen av den tillsynsverksamhet generalläkaren ansvarar för bör ses över. Det finns enligt generalläkaren brister och oklar- heter i författningsregleringen. Vidare menar generalläkaren att det t.ex. saknas nödvändigt författningsstöd för att kunna meddela förelägganden och förbud när det gäller hälso- och sjukvårdsfrågor. En fråga där det råder viss oklarhet är i vilken utsträckning till- synsfunktionen ska ha föreskriftsrätt gentemot den som tillsynen riktas mot. analysera den författningsreglering som är relevant för tillsynen och bedöma om och var det finns brister, bedöma det författningsstöd som avser tillsyn inom försvars- området i förhållande till tillsynen i samhället i övrigt och kommentera eventuella skillnader, föreslå sådana författningsändringar att tillsynen inom försvars- området kan bli effektivare och mer likformig med motsvarande tillsyn i samhället i övrigt, lämna sådana författningsförslag som analyserna i de föregående deluppdragen leder till, och föreslå i vilken mån och inom vilka områden tillsynsfunktionen bör ha en föreskriftsrätt gentemot tillsynsobjekten. Utredaren ska redovisa verksamhetsmässiga, ekonomiska, personella och andra konsekvenser för generalläkaren, Försvarsmakten och de övriga myndigheter som utredarens förslag avser. Vidare ska eventu- ella konsekvenser för andra tillsynsorgan redovisas noggrant. Even- tuella ekonomiska konsekvenser för staten ska också redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med generalläkaren, Försvarsmakten, För- svarets materielverk, , , , Kemikalieinspektionen och andra berörda myn- digheter och organ. Särskild vikt ska läggas vid samråd med Inspek- tionen för vård och omsorg, kommuner och andra tillsynsorgan som ansvarar för motsvarande tillsyn i samhället i övrigt. Utredaren ska också hålla de berörda centrala arbetstagarorgani- sationerna informerade om sitt arbete och ge dem tillfälle att fram- föra synpunkter. Uppdraget ska redovisas . G E N E R A L L Ä K A R E N BESLUT I detta dokument redovisas Generalläkarens värdegrund, verksam- hetsidé, vision och strategiska mål. Dessa styrdokument har ut- arbetats av tillsynsmyndigheten och ligger till grund för den strate- giska ledningen av Generalläkarens verksamhet. Beslut i detta ärende har fattats av generalläkare . Avdelningschef har varit föredragande. I detta dokument redovisas verksamhetsidé, vision och strategiska mål för tillsynsmyndigheten . Dessa ligger till grund för den strategiska ledningen av Generalläkarens tillsynsverksam- het. Det strategiska styrdokumentet är ett internt dokument som tydliggör grunden för Generalläkarens verksamhet samt de strate- giska prioriteringarna för att kunna motsvara de krav och förvänt- ningar som ställs på en väl fungerande tillsyn. Värdegrunden är den myndighetskultur som är inom till- synsmyndigheten . Avgörande för Generalläkarens trovärdighet och effektivitet är att personalens agerande överens- stämmer med värdegrunden. De centrala begreppen i värdegrunden Öppenhet – var öppen och ärlig Resultat – ta initiativ och uppnå resultat Ansvar – ta ansvar och var pålitlig Verksamhetsidén utgår från de uppgifter och den inriktning som uppdragsgivaren har givit generalläkaren. Verksamhetsidén är väg- ledande för visionen och de strategiska målen. Den förklarar varför tillsynsmyndigheten behövs och förtydligar generalläkarens upp- drag. Verksamhetsidén ska bidra till att förväntningarna på general- läkarens verksamhet blir de rätta. Generalläkaren kontrollerar efterlevnaden av lagar och andra bindande föreskrifter vad avser miljö- och hälsoskydd, hälso- och sjukvård för människor och djur samt livsmedel, inom Försvarsmakten och i vissa avseenden dess stödmyndigheter. Generalläkarens verksamhet utgör en självständig statlig gransk- ning. Vid behov utfärdar generalläkaren föreskrifter för efter- levnaden av gällande bestämmelser. Generalläkaren utövar tillsyn och kontroll både inom och utan- för gränser. Visionen tar sin grund i verksamhetsidén och baseras på värde- grunden. Visionen konkretiserar vad generalläkaren långsiktigt vill åstadkomma med sin tillsyn och kontroll. Generalläkarens verksamhet främjar en god hälsa och miljö för både människor och djur samt en hållbar utveckling genom att verksamhetsutövarna på alla nivåer efterlever gällande bestäm- melser. Generalläkarens verksamhet är respekterad och trovärdig. Generalläkarens strategiska mål, enligt nedan, utgår från General- läkarens värdegrund, verksamhetsidé och vision. Målen utgör Generalläkarens verktyg för att styra tillsynens utveckling, genom att definiera de områden som är i behov av förbättring och utveck- ling. De strategiska målen revideras vid behov mot bakgrund av inriktningar från uppdragsgivaren, omvärldsförändringar samt ut- vecklingen inom Försvarsmakten och hos övriga verksamhets- utövare. Generalläkaren utarbetar, fastställer och följer upp tillsyn- ens utveckling mot de strategiska målen vid behov. Strategiskt mål nr 1 – Trovärdig tillsyn och kontroll Generalläkaren ska vara en trovärdig tillsynsorganisation som skapar mervärde till samhället. Trovärdighet i lösandet av vår uppgift upp- når Generalläkaren genom att: Kontinuerligt utveckla tillsynen genom omvärldsbevakning och framtidsanalys. Identifiera samarbetsytor och gränssättning mot andra aktörer. Verka för en sammanhållen tillsynsmyndighet. Säkerställa att tillsynen är självständig. Uppfyller åtaganden och genomför givna uppdrag i enlighet med angivna krav och ramar. Verka för att tillsyn och kontroll utgår från nationellt och inter- nationellt fastställda mål inom respektive tillsyns- och kontroll- område. Inventera och utveckla behovet av normering. Utöva tillsynen på ett rättssäkert sätt och på rätt laglig grund. Agera på ett enat sätt med likartade bedömningar oavsett hand- läggare. Utöva en sakkunnig och korrekt tillsyn Upprätthålla en god kompetens avseende aktuella verksamhets- områden, samt verksamhetsutövarnas verksamhet1. Vara tydlig i information, anvisningar och i meddelade beslut. Öka spårbarheten genom en systematisk dokumentation. Strategiskt mål nr 2 – Effektiv användning av Generalläkarens resurser resurser (ekonomiska, personella och materi- ella) ska i så stor utsträckning som möjligt avdelas till Generalläka- rens kärnverksamhet. En bra balans mellan rutinmässig, händelse- styrd och planerad verksamhet ska eftersträvas. Detta åstadkoms genom att: Bedriva tillsyn och kontroll med riskanalyser som grund. Rikta tillsyn och kontroll mot den nivå och de områden där effekten blir störst. Verka för en ökad systemtillsyn, det vill säga fokusera på sam- manhang och strukturproblem mer än på enskildheter. Säkerställa att beslut fattas på rätt nivå inom organisationen. Utveckla en tydlig arbetsledning för att säkerställa att kunska- per hos olika yrkeskategorier och individer tas till vara. Göra tydliga prioriteringar och ansätta rätt ambitionsnivå för varje uppgift på varje nivå. Vidareutveckla arbetet med administrativa rutiner och processer för att uppnå högre effektivitet. 1 Generalläkarens Kompetensutvecklingsplan.