sou · H3B393 · 2015-11-03 00:00:00 — Kom- munerna har däremot, med undantag för lokaler som räknas som stadigvarande bostad, en ingående skatt på lokalhyra som kom- munerna likt övrig ingående skatt kan begära ersättning för enligt 7Se närmare om metod för beräkning i avsnitt 9. 8Instruktioner för räkenskapssammandraget 2013 (kommuner), SCB, s. 48–51. 2 § LEMK. För att efterlikna de förhållanden som gäller vid upp- handling av privat verksamhet har extern lokalhyra och interna lokalkostnader beräknats för kommunerna med en schablon som motsvarar den dolda mervärdesskattekostnaden hos privata utförare. På samma sätt har den dolda mervärdesskattekostnaden för lokalhyra beräknats hos privata utförare. Det betyder att en viss del av det som i beräkningarna benämns ingående skatt för privata utförare också innehåller en viss del dold mervärdesskatt från hyra eftersom de flesta privata utförarna inte har någon öppet debiterad ingående skatt på hyreskostnader. För kommunernas verksamhet är schablonen för dold mervärdesskatt på hyra lägre än de faktiska kostnaderna för ingående skatt. I begreppet lokalkostnad ingår lokalhyra, men också kostnader som är knutna till lokaler såsom energi, fastighetskatt, avskriv- ningar för fastigheter m.m. Kostnaderna för ingående skatt i vissa fall inklusive dold mer- värdesskatt har beräknats som andel av de totala kostnaderna. Med totala kostnader avses de kostnader som utgör grund för beräk- ningen inklusive ingående skatt se avsnitt 9. I beräkningarna av kommunens verksamheter ingår inte interna kostnader inom kom- munen som inte avser interna lokalkostnader (se vidare om totala kostnader och hantering av interna kostnader i avsnitt 9). Analysen av kostnadsstrukturen bygger på de kostnader i kommunernas driftsredovisning som ingår i beräkningen där ingående skatt inte är kostnadsförd och interna kostnader som inte avser lokalkostnader är exkluderade. Utredningen har använt Tillväxtanalys kommungruppsindelning i kommuntyperna landsbygdskommuner, täta kommuner och stor- stadskommuner för att på ett översiktligt sätt fånga upp skillnader mellan landsbygd och storstad (se avsnitt 2.4). Andelen ingående skatt har beräknats per kommuntyp. Andelen ingående skatt per kommuntyp har sedan vägts samman till ett gemensamt värde per delområde och för hela huvudområdet baserat på totalkostnad per kommuntyp. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för huvudområdet social omsorg för privata utförare är sammanvägd utifrån storleken för de delområden där utredningen har uppgifter från privata utförare dvs. äldreomsorg, LSS och missbruksvård. Storleken är beräknad utifrån kommunernas nettokostnad per delområde. Nettokostnaden är beräknad som den bruttokostnad minus brutto- intäkt som finns i räkenskapssammandragets driftsredovisning. 6.4.2Beräkning av ingående skatt för området social omsorg totalt Enligt utredningens beräkningar uppgår den genomsnittliga andelen ingående skatt inom kommunens verksamhetsområde för vård- och omsorg till av de totala kostnaderna. För privata utförare är den vägda genomsnittliga andelen ingående skatt för delområdena äldreomsorg, LSS och missbruksvård . Analyserna av kostnadsstrukturen inom det sociala omsorgs- området görs i huvudsak utifrån kommunernas kostnader då redo- visningen hos privata utförare inte finns sammanställd på ett enhetligt sätt såsom hos kommunerna. Den sociala omsorgen är ett personalintensivt område. De totala kostnaderna exklusive skatt inom kommunernas verksamhet för vård- och omsorg består till av personalkostnader, 11 pro- cent av lokalkostnader och övriga kostnader, se figur 6.1. Övriga kostnader avser här kostnader som inte är personalkostnader eller lokalkostnader. Exempel på övriga kostnader är livsmedel, städning, material m.m. Figur 6.1 Andel av de totala kostnaderna exklusive skatt som utgörs av personalkostnader, lokalkostnad respektive övriga kostnader för kommunalt bedriven verksamhet för vård- och omsorg 2013 (n= 137) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Fördelning av kostnader för andel ingående skatt Av figur 6.2 framgår att ungefär lika stora delar av den ingående skatten för kommunernas verksamhet avseende vård och omsorg avser lokalkostnader (1,) och övriga kostnader (2,). Figur 6.2 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna som kommer från lokalkostnad och övriga kostnader för kommunalt bedriven verksamhet för vård- och omsorg 2013 (n=137 ) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Skillnader mellan olika kommungrupper Generellt finns det vissa skillnader mellan olika kommuntyper vad gäller såväl kostnadsstruktur som andel ingående skatt. Vad gäller kostnadsstrukturen för de totala kostnaderna exklusive skatt har landsbygdskommuner och täta kommuner i snitt en högre andel personalkostnader än storstadskommunerna, mot i genomsnitt för storstadskommunerna. Storstadskommunerna har en högre andel lokalkostnader och övriga kostnader, se figur 6.3. Figur 6.3 Andelen av de totala kostnaderna exklusive skatt som utgörs av personalkostnader, lokalkostnader respektive övriga kostnader för kommunalt bedriven verksamhet av vård- och omsorg uppdelat per kommuntyp 2013 (n= 137) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Skillnaderna mellan olika kommuntyper slår också igenom vid beräkning av total andel ingående skatt där storstadskommunerna i snitt ligger över övriga kommuntyper. Andel ingående skatt i storstadskommunerna uppgår i snitt till medan landsbygdskommuner och täta kommuner har en andel ingående skatt på , se figur 6.4. Figur 6.4 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna som kommer från lokalkostnad och övriga kostnader för kommunernas verksamhet för vård- och omsorg uppdelat per kommuntyp 2013 (n=137) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. 6.4.3 Beräkning av ingående skatt för varje delområde Kommunernas verksamhetsområde för social omsorg är i räken- skapssammandraget uppdelat på flera verksamheter. Det största området är vård och omsorg om äldre och personer med funktions- hinder. Det är uppdelat utifrån brukargrupperna äldre, personer med funktionshinder och personer med rätt till insatser enligt LSS. Ett mindre område är individ- och familjeomsorgen med bland annat missbruksvård för vuxna och barn- och ungdomsvård. Det finns vissa skillnader i andel ingående skatt mellan olika delområden inom den kommunalt bedrivna verksamheten. Som mest skiljer det . Delområdet med insatser enligt LSS har lägst andel ingående skatt, , medan missbruks- vården för vuxna ligger högst med en andel ingående skatt på 5,5 pro- cent, äldreomsorgen har en andel på , delområdet för Social omsorg SOU 2015:93 insatser till personer med funktionsnedsättning (ej LSS) och barn- och ungdomsvården , se figur 6.5. Figur 6.5 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna 2013 fördelat på äldreomsorg, insatser till personer med funktionsnedsättning (ej LSS), insatser enligt LSS, missbruksvård för vuxna och barn- och ungdomsvård inom kommunernas verksamhet för vård- och omsorg (n=897) De oviktade värdena är medelvärden av andel ingående skatt för de kommuner som finns med i beräkningen. För de viktade värdena har ett medelvärde i stället beräknats per kommungrupp och sedan vägts samman baserat på totala kostnader per kommungrupp för landets samtliga kommuner. Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Spridningen i andel ingående skatt mellan verksamheten i olika kommuner skiljer sig framför allt mellan de två stora delområdena äldreomsorg och insatser enligt LSS, som ligger relativt samlade, och de mindre områdena inom familjeomsorgen, särskilt miss- bruksvården för vuxna där spridningen är större. I figur 6.6 framgår skillnaderna i andel ingående skatt mellan olika delområden. Andelen ingående skatt inom delområdet för insatser enligt LSS ligger relativt lågt. Det är liksom äldreomsorgen ett delområde med relativt stora totalkostnader jämfört med individ- och familjeomsorgen. Kommunernas verksamheter för äldreomsorg ligger i stort sett samlade på mellan 3 och drygt 5 pro- cent i andel ingående skatt, vilket är något över delområdet för insatser enligt LSS. För LSS har av kommunerna i undersökningen en andel ingående skatt som understiger och endast ett fåtal kommuner ligger . För miss- bruksvården för vuxna beräknas andelen ingående skatt för flertalet kommuner ligga mellan , men för några kommuner beräknas andelen vara högre. När det gäller vård av barn och ung- domar beräknas andelen ingående skatt för de flesta kommuner uppgå till mellan . Det finns dock några kommuner, som avviker med en högre andel. Delområdet för insatser till personer med funktionsnedsättning som inte sker inom ramen för LSS framgår inte av figur 6.6 utan presenteras i stället i figur 6.13. Figur 6.6 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna per kommun för vård- och omsorg 2013 fördelat på äldreomsorg, insatser enligt LSS, missbruksvård för vuxna och barn- och ungdomsvård utifrån storlek på verksamheten. Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Av figur 6.7 framgår att den största kostnadsmassan inom samtliga delområden är personalkostnader. Personalkostnader som löner och sociala avgifter genererar inga kostnader för ingående skatt. En verksamhet med en hög andel personalkostnader får således en låg andel ingående skatt. Alla fem delområden har i snitt en andel personalkostnader på . Högst andel personal- kostnader har delområdet för insatser enligt LSS med en andel på och lägst andel har missbruksvården för vuxna med en andel på . Andelen lokalkostnad skiljer sig åt mellan delområdena. Barn- och ungdomsvården har en låg andel lokalkostnader på . Missbruksvården för vuxna har en högre andel lokalkostnader på . Andelen lokalkostnader för äldreomsorgen beräknas till . För insatser till funktionshindrade beräknas andelen till och för insatser enligt LSS till . övriga kostnader beräknas vara relativt hög för barn- och ungdomsvården med en andel på , medan insatser enligt LSS har en relativt liten andel övriga kostnader på . För äldreomsorgen beräknas andelen övriga kostnader till och för missbruksvården för vuxna till . Figur 6.7 Andel av kommunernas totala kostnader exklusive skatt för vård- och omsorg som utgörs av personalkostnader, lokalkostnad respektive övriga kostnader uppdelat på äldreomsorg, insatser till personer med funktionsnedsättning (ej LSS), insatser enligt LSS, missbruksvård för vuxna och barn- och ungdomsvård 2013 (n=897) Källa: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Inom delområdet för insatser till personer med funktions- nedsättning (ej LSS) och missbruksvården för vuxna utgör andelen ingående skatt för lokalkostnader ungefär en lika stor del som den ingående skatten för övriga kostnader, se nedan figur 6.8. Inom LSS-området är andelen ingående skatten något högre för lokaler, mot som kommer från övriga kostnader, och inom barn- och ungdomsvården är den del som avser lokalkostnader (1,) liten jämfört både med de övriga delområdena och hur mycket som kommer från övriga kostnader (3,). Andelen ingående skatt av totala kostnader avseende kommuners lokalkostnad och övriga kostnader uppdelat per delområde äldreomsorg, insatser till personer med funktionsnedsättning (ej LSS), insatser enligt LSS, missbruksvård för vuxna och barn- och ungdomsvård 2013 (n=897) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Äldreomsorg ges till personer som är eller äldre. Till äldre- omsorg hänförs även personer med funktionsnedsättning, som är eller äldre. I delområdet äldreomsorg ingår hemtjänst, kort- tidsboende, särskilt eller annat boende, dagverksamhet, öppen verksamhet och övriga insatser i ordinärt boende9. Vad gäller kom- muners andel ingående skatt inom äldreomsorg har utredningen beräknat andel ingående skatt för äldreomsorgen totalt och har inte gjort någon uppdelning i nu nämnda undergrupper vid beräk- ningarna. Av figur 6.9 framgår spridningen av beräknad andel ingående skatt för de kommuner som utredningen undersökt. 9 Instruktioner för räkenskapssammandraget 2013 (kommuner), SCB, s. 49. beräkningar indikerar att ett fåtal kommuner har en andel ingående skatt för sin äldreomsorg på som är dagens schablonnivå. Eftersom den genomsnittliga andelen ingående skatt är beräknad på summan av olika typer av insatser går det inte att utesluta att enskilda insatser, t.ex. särskilda boenden, har en högre andel ingående skatt. Figur 6.9 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna per kommun för delområdet äldreomsorg 2013 utifrån storlek på verksamheten. Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Vad gäller andel lokalkostnader syns inom äldreomsorgen samma trend som för huvudområdet social omsorg, dvs. en högre andel lokalkostnader i storstadskommuner än i landsbygdskommuner, se figur 6.10. Andelen lokalkostnad är för storstadskommunerna i snitt medan den för landsbygdskommuner och täta kommuner är . Även andel övriga kostnader är något högre i storstadskommuner när det gäller äldreomsorg. Övriga kostnader utgör av de totala kostnaderna exklusive skatt hos storstadskommunerna och för övriga kommuntyper. Figur 6.10 Andel av de totala kostnaderna exklusive skatt inom kommunens äldreomsorg som utgörs av personalkostnader, lokalkostnad respektive övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=132) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Även andelen ingående skatt är i snitt högre i storstadskommunerna med en andel på mot i landsbygdskommuner och täta kommuner. Lokalkostnaderna genererar, för samtliga kommungrupper, en något högre andel kostnader för ingående skatt än vad övriga kostnader gör, se figur 6.11. Figur 6.11 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna 2013 inom kommunens äldreomsorg som kommer från lokalkostnad och övriga kostnader uppdelat per kommuntyp (n=132) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Privata utförare inom äldreomsorg För privata utförare har utredningen kunnat göra separata beräk- ningar för särskilda boenden och hemtjänst, se figur 6.12. Beräknad andel ingående skatt för privata utförare inom äldreomsorgen indikerar att verksamhet inom hemtjänst har en lägre andel ingående skatt än verksamhet inom särskilda boenden. Andelen ingående skatt beräknas till mellan och för de sex hem- tjänstföretag utredningen undersökt. Andelen ingående skatt för fem undersökta särskilda boenden varierar mellan och . Två av de särskilda boenden som har lägst andel ingå- ende skatt är mindre och belägna i landsbygdskommuner. Det är dock ingen av de privata utförarna som når över nivån för dagens schablon på . Figur 6.12 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna hos privata utförare inom äldreomsorgen 2013 utifrån storlek på verksamheten (n=11) Anm. Särskilt boende (särskilt boende för äldre och bostad med särskild service), hem an heldygnsvård (hem för viss annan heldygnsvård), Sol (tillstånd enligt Socialtjänstlagen). Källor: Inkomna uppgifter i samband med enkät till privata utförare, se bilaga 4, klassificering utifrån IVO:s omsorgsregister. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för privata utförare med särskilda boenden inklusive den privata utförare som även tillhandahåller annan heldygnsvård är och för hem- tjänsten . För kommunerna ingår de båda insatserna tillsammans med andra insatser inom äldreomsorgen varför en direkt jämförelse med kommunalt bedriven verksamhet per typ av insats inte går att göra utifrån utredningens beräkningsunderlag. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för samtliga 11 privata utförare i undersökningen är 2,9 vilket är drygt en procentenhet lägre än snittet för den kommunala verksamheten för äldreomsorg på . Ingående skatt hänförlig till lokalkostnader är i snitt lägre för de privata utförarna än för kommunerna, vilket även gäller särskilda boenden. Alla utom ett hemtjänstföretag säljer hushållsnära tjänster. Som mest utgör det av omsättningen. Bland de som bedriver särskilt boende märks en sidoverksamhet inom en annan sektor. Sidoverksamheten har separerats vid beräkning av andel ingående skatt. 6.4.5Insatser till personer med funktionsnedsättning Insatser till personer med funktionsnedsättning i regi Insatser till personer med funktionsnedsättning kan ges enligt både LSS och SoL. De verksamheter som ingår i området insatser enligt LSS är boende, personlig assistans, daglig verksamhet, ledsagar- service, kontaktperson, avlösarservice, korttidsvistelse, korttids- tillsyn och råd och stöd. Precis som inom äldreomsorgen skiljer sig de olika insatserna åt en del vad gäller andel personalkostnader. Även om alla insatser är relativt personalintensiva så finns det verksamheter som i stort sett endast består av personal, såsom t.ex. personlig assistans. Andra insatser, t.ex. boenden, kräver förutom personal även en hel del andra resurser i form av bl.a. lokal- kostnader. Till området för övriga insatser till personer med funktions- nedsättning (som ges inom ramen för SoL) hör hemtjänst, boende- stöd, korttidsboende, särskilt/annat boende, öppen verksamhet och övriga insatser i ordinärt boende.10 Det är endast ett fåtal kommuner som beräknas ha en hög andel ingående skatt inom området. De flesta kommuner ligger samlade mellan . LSS-verksamheten ligger något lägre än delområdet övriga insatser till personer med funktionshinder, se figur 6.13. 10 Instruktioner för räkenskapssammandraget 2013 (kommuner), SCB, s. 49. Figur 6.13 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna per kommun för insatser enligt LSS och insatser till personer med funktionsnedsättning (ej LSS) 2013, utifrån storlek på verksamheten (n=376) Ins till pers m funkt (ej LSS) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Inom delområdet för insatser till personer med funktionshinder som inte görs inom ramen för LSS syns samma trend som för äldreomsorgen med en högre andel lokalkostnader i storstäderna. Här är skillnaden dock större mellan kommuntyper. Andelen lokal- kostnader i storstadskommuner är mer än dubbelt så hög som i landsbygdskommunerna där genomsnittet är 6 pro- cent, se figur 6.14. Figur 6.14 Andelen av de totala kostnaderna exklusive skatt som utgörs av personalkostnader, lokalkostnad respektive övriga kostnader för kommunalt bedriven verksamhet av insatser till personer med funktionsnedsättning (ej LSS) uppdelat per kommuntyp 2013 (n=160) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Den höga andelen lokalkostnader i storstadskommuner gör att den sammanlagda andelen ingående skatt av totalkostnaderna är högre i storstäderna där den är , varav kan hänföras till lokalkostnader. Den sammanlagda andelen ingående skatt i landsbygdskommuner är , varav 1,1 pro- centenheter kan hänföras till lokalkostnader, se figur 6.15. Figur 6.15 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna som kommer från lokalkostnad och övriga kostnader för kommunernas verksamhet för insatser till personer med funktionsnedsättning (ej LSS) uppdelat per kommuntyp 2013 (n=160 ) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Inom delområdet för insatser enligt LSS varierar också andelen lokalkostnader mellan kommuntyperna, med högst andel i stor- stadskommunerna. Andelen lokalkostnader i storstadskommuner är nästan dubbelt så hög som inom landsbygds- kommuner vilka har en andel på . Övriga kostnader är endast något högre i storstadskommunerna där de är 1 procent- enhet högre än för övriga kommuntyper, se figur 6.16. SOU 2015:93 Social omsorg Andelen av de totala kostnaderna exklusive skatt inom kommunernas LSS-verksamhet som utgörs av personalkostnader, lokalkostnad respektive övriga kostnader 2013 uppdelat per kommuntyp (n=216) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Skillnaden i kostnadsstruktur mellan landsbygds- och storstads- kommuner gör att storstadskommunerna har högre andel ingående skatt mot landsbygdskommunernas . Det beror framför allt på att lokalkostnaderna är högre i storstäderna, se figur 6.17. Figur 6.17 Andelen ingående skatt av totala kostnader inom kommunernas LSS-verksamhet som kommer från lokalkostnad och övriga kostnader 2013 uppdelat per kommuntyp (n=216) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Privata utförare inom LSS-området För de privata utförarna inom LSS-området finns det vissa skillnader i den beräknade andelen ingående skatt av de totala kostnaderna för verksamheten. Högst andel ingående skatt har tre utförare med i huvudsak daglig verksamhet och en utförare med lägerverksamhet för ungdomar, alla med en andel ingående skatt . Därefter kommer ett boende för vuxna på , en gymnasieskola integrerad med boende för ungdomar och vuxna, korttidsboende och daglig verksamhet, med en andel ingående skatt på och ett boende för ungdomar och vuxna . Av de fyra privata utförarna i undersökningen som har lägst andel ingående skatt är tre inriktade på barn och- eller ungdomar och har en ingående skatt : ett gruppboende för ungdomar (), ett boende med särskola för barn och ungdomar (3,8) procent, ett grupp- boende för vuxna med daglig verksamhet (2,9) procent och ett kort- tidsboende för barn och ungdom (2,), se figur 6.18. Det är dock ingen privat utförare som har en högre andel ingående skatt än den nuvarande schablonen på . Figur 6.18 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna hos privata utförare inom LSS-området 2013 utifrån storlek på verksamheten (n=11) Korttids (LSS) Korttids (LSS) hem an heldygnsv (Sol) Korttids, boende bu (LSS), Boende bu (LSS) Boende bu,vx (LSS) Boende vx (LSS) Boende vx, daglig v (LSS) Boende bu, vx, korttids, daglig v, tillsyn (LSS), Daglig v, (daglig verksamhet för personer ), korttids, (korttidsvistelse utanför hemmet), hem an heldygnsv (hem för viss annan heldygnsvård), boende bu (boende med särskild service för barn och ungdomar och familjehem), boende vx (boende med anpassad eller särskild service för vuxna), tillsyn (korttidstillsyn för skolungdom ), LSS (tillstånd enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade), Sol (tillstånd enligt socialtjänstlagen). Källor: Inkomna uppgifter i samband med enkät till privata utförare, se bilaga 3, klassificering enligt IVO:s omsorgsregister. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för de privata utförarna inom LSS-området är , vilket är över genomsnittet för den kommunalt bedriva LSS-verksamheten. Kommunernas genomsnitt kan dock dras ner av bl.a. assistansverk- samhet som är personalintensiv och därför kan antas ha en mycket låg andel ingående skatt. Det är inte i så hög utsträckning lokalkostnaderna som bidrar till den högre andelen ingående skatt hos privata utförare utan snarare andra typer av kostnader. Mervärdesskattepliktiga tillhandahållanden av tjänster före- kommer i de flesta fall inte hos de privata utförarna inom LSS- området. Två företag med daglig verksamhet har dock mervärdes- skattepliktig försäljning kopplad till verksamheten. En verksamhet driver ett café och en annan säljer produkter som tillverkats av brukarna. Dessa aktiviteter utgör mellan av omsättningen. 6.4.6 Individ- och familjeomsorg För verksamhetsområdet individ- och familjeomsorg har utredningen valt ut delområdena missbruksvård för vuxna och vård av barn- och ungdomar. Missbruksvård för vuxna omfattar institutionsvård, familjehem för personer och bistånd för boende och öppna insatser. Vård av barn- och ungdomar omfattar hem för vård- och boende (HVB), familjehem, öppenvård och övriga öppna insatser.11