sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — Nya avväg- ningar behöver därför kontinuerligt göras av vad som är en lämplig och godtagbar hantering av persondata, både i förhållande till för- bättringar och innovationer som kan åstadkommas genom en ökad användning och samkörning av datakällor och i förhållande till grundläggande säkerhetsfrågor. På samhällsnivå måste systemen vara säkra, både för att sam- hället alls ska fungera, och för att människor ska känna tillit och trygghet. kan ett starkt fokus på systemsäkerhet ibland leda till övervakning och kränkning av människors personliga inte- gritet. Många kunder förväntar sig att leverantörer proaktivt ska an- vända den data de har för att tillhandahålla bättre tjänster och individualiserad service. Det gäller primärt privata leveran- törer men kommer helt säkert utsträckas också till offentliga. Det innebär dock inte nödvändigtvis att kunder accepterar obegränsad hantering av sina data, som exempelvis att informationen delas med andra parter. Användare godkänner ofta utan närmare eftertanke användarvillkor som följer med internettjänster eftersom upplevel- sen av nyttan av tjänsten uppväger den oro användaren kan känna för att lämna ut uppgifter. Det kan också vara svårt att överblicka vad olika användarvillkor egentligen innebär. Digitaliseringen kan stärka integriteten genom att t.ex. datauttag som gjorts om en indi- vid loggas.111 En god it- och informationssäkerhet, på individ-, verksamhets- och samhällsnivå, är helt nödvändig i det digitaliserade samhället. Det finns överlag ett stort underskott på kunskap i samhället om hur det digitala fungerar, vad som behövs för att leverera digitala tjänster och därmed för en bredare debatt om hur en balans mellan skydd och nyttjande av data bör se ut. 111 , , Det biologiska samhället (2015) s.69 del- betänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 4 Våra bedömningar och förslag har i uppdrag att identifiera strate- giska områden som bör beaktas i politiken för digitalisering samt utreda behoven av främjande av digitaliseringen på nationell nivå. Utredningen fokuserar, utifrån den genomförda omvärldsanalysen, på områden som är strategiska för staten och den nationella nivån. Vår bedömning är att regeringen bör arbeta kontinuerligt och systematiskt inom sex strategiska områden som är av avgörande betydelse framöver för att svara upp mot samhällsutvecklingens möjligheter och utmaningar. Det digitaliserade samhället och den digitala ekonomin är redan här. Digitalisering innebär att digital kommunikation och inter- aktion mellan människor, verksamheter och saker blir självklart. Vad vi gör, hur vi gör och vad som går att göra förändras i och med digitaliseringen. Möjligheten att samla in, tolka och tillämpa allt större kvantiteter av data digitalt medför utvecklingsmöjligheter inom de flesta områden. Allt större delar av tillvaron är digitaliserad som det i allt mindre grad går att skilja ut det digitala från det icke-digitala.112 Digitaliseringen och användningen av ny teknik innebär en om- välvande förändring, en transformering av samhället. Det som varit fasta hållpunkter, delar i fungerande helheter, förändras till något nytt. Det innebär att såväl förutsättningar, villkor och pro- cesser som produktion, varor och tjänster blir annorlunda och nya. Det gäller både de som svarar mot generella och tidslösa behov och mer tidsbundna och specifika. Nya förutsättningarna ställer krav på företag att utveckla nya affärsmodeller, tjänster och varor, men också 112 definierade digitalisering i delbetänkandet Gör – Digital kompetens, SOU 2015:28, s. 99. Våra bedömningar och förslag den offentligt finansierade sektorn måste utveckla effektiva verksam- heter som möter individers behov med god kvalitet. Samhällsutvecklingen – där digitaliseringen är den starkast driv- ande kraften113 – påverkar tillväxt och arbetsmarknad, utbildning och kompetensutveckling, försäkrings- och välfärdssystem, hälso- och sjukvård och social sammanhållning och demokrati. behöver skyndsamt göra strategiska vägval för att säker- ställa en framgångsrik digital transformation. Det kräver ett hel- hetsgrepp och en långsiktighet, både i samverkan och i priorite- ringar. Inom de sex strategiska områdena föreslår utredningen samman- lagt 13 insatser som bör genomföras i ett första skede. Kommissionen har valt att utgå från ett antal utgångspunkter och perspektiv i analysen och i valet av de strategiska områdena. Dessa presenteras inledningsvis och därpå följer beskrivningen av de strategiska områdena och utredningens förslag. Utredningens val av utgångspunkter sätter ramarna för arbetet. Utgångspunkterna beskriver vilka aspekter och perspektiv som har bedömts som mest värdefulla. Dessa har varit styrande framför allt för de analyser och bedömningar av strategiska områden och förslag som förs fram men också till viss del för kunskapsinhämtningen. De är formulerade som ståndpunkter för att vara tydliga och trans- paranta. –Det hållbara samhället är målet –Det offentliga ska vara proaktivt –Ledarskap krävs på alla nivåer i offentlig verksamhet –Innovation och utveckling av näringslivet ska främjas –Kritisk massa behöver uppnås 113 , , Kansliet för strategisk analys(2014), Strategiska trender i globalt perspektiv, 2025: en helt annan värld? s. 50. /sb/d/19624/a/249458 (Hämtad ). Våra bedömningar och förslag 4.1.1Det hållbara samhället är målet Arbetet med att skapa ett hållbart samhälle har pågått i flera decen- nier och varit lyckosamt till vissa delar, t.ex. avseende fattigdoms- bekämpning.114 antog FN 17 globala mål för att intensifiera arbetet och uppnå tre saker fram : få slut på extrem fattigdom, bekämpa ojämställdhet och orättvisa samt att åtgärda klimatförändringen.115 Det hållbara samhället är målet för de förslag som Digitalise- presenterar. Digitaliseringens möjligheter att skapa ett hållbart samhälle behöver tas tillvara. Det hållbara sam- hället omfattar tre dimensioner: Miljö – i miljödimensionen ingår vad många menar är vår tids största utmaning – klimatförändringen. Ekonomi – ekonomin är avgörande för såväl individer som sam- hälle. Vi behöver ett näringsliv som utvecklas hållbart och som är konkurrenskraftigt så att den ekonomiska grunden för välfärden utvecklas. Sociala förhållanden – den sociala dimensionen innefattar att jäm- likhet mellan människor och jämställdhet mellan könen krävs i och för ett hållbart samhälle. Begreppet hållbar utveckling har använts och avser ”en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov”.116 Ett hållbart samhälle förutsätter att resurser används på ett effektivt sätt. Digitaliseringen kan bidra till, eller kan visa sig vara lösningen för, en effektivare resursanvändning, ett blomstrande och innovativt näringsliv och ett jämlikare samhälle med ökad jäm- ställdhet. 114Det första millenniemålet strävar mot att den extrema fattigdomen och hungern helt ska undanröjas genom att milleniemålet är ett delmål om att andelen extremt fattiga och hung- rande ska halveras till 2015. Delmålet kommer troligtvis att nås. Se FN utvecklingsmål /mal-1/ (Hämtad ). 115FN globala mål /sv/ (Hämtad ). 116FN tillsatte som började använda be- greppet hållbar utveckling. United Nations, (1987). Vår gemen- samma framtid. Report of the World Commission on Environment and Development. Våra bedömningar och förslag Eftersom digitaliseringen påverkar utvecklingen inom de flesta politikområden är utgångspunkten att det hållbara samhället är målet centralt för valet av strategiska områden och förslag. 4.1.2Det offentliga ska vara proaktivt är ett av världens mest framgångsrika länder på att använda it och de möjligheter som digitaliseringens innebär och det har vi varit under . Många länder har dock intensifierat arbetet med att ta tillvara digitaliseringens potential vilket innebär att relativa position försämras. är ett teknikvänligt land. Individer och företag är intresse- rade och tar till sig och använder ny teknik. Det har bidragit till starka position i internationella jämförelser av länders it- användning och digitalisering. Det har också funnits tillräckligt många eldsjälar som gjort stora insatser för utvecklingen.117 Staten har bidragit starkt till utvecklingen genom både samverkan och konkurrens med näringslivet118 vilket bidragit till en stark innova- tionsutveckling, och genom åtgärder för att främja användningen av ny teknik, exempelvis i form av skattesubventioner som vid Hem-PC-reformen.119 Omställningsförsäkringar, välfärdssystemen och det offentligas satsningar på vidareutbildningar har också gett trygghet vid förändringar av arbetsmarknaden som skett till följd av teknikutvecklingen. Det har bidragit till den förändringsbenägenhet som kännetecknar . är unikt genom att vi har en individualism som inte handlar om frihet från staten utan snarare frihet genom staten.120 Det offentliga har således bidragit med förutsättningar och agerat proaktivt och genom det påverkat att haft en stark position 117Se , (2015), som IT-nation, i delbetän- kande, Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 118Se Kaijser, (2015), Växlande förbindelser – konkurrens och samverkan mellan stat och näringsliv i utvecklingen av svensk teleindustri, i delbetänkande, Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 119Hem-pc-reformen infördes , och gav anställda i en möjlighet att låna – eller hyra mot s.k. bruttolöneavdrag – en persondator med tillbehör skattefritt. Se Digitaliserings- kommissionen (2015) delbetänkandet För – Digital kompetens, SOU 2015:28, s. 164. 120Se Trägårdh, (2015) Framtidsfolket – Modernitet och svensk identitet, i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande, Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65, s. 370. Våra bedömningar och förslag i internationella jämförelser och rankats i topp sedan internationella mätningar inleddes. halkar, enligt de senaste uppdateringarna av internatio- nella jämförelser, efter andra länder.121 Det finns flera olika index, rankningar och rapporter som på olika sätt följer och beskriver utvecklingen i världen avseende digitaliseringen. Dessa tar fasta på olika aspekter av digitalisering. Länder som avancerat i rankning- arna har alla haft ett starkt engagemang från det offentliga. har gjort genomgripande satsningar inom e-för- valtning och infört obligatoriska digitala brevlådor från det offent- liga till företag och befolkning och har satsat på stöd för allas del- aktighet. har en god it-infrastruktur, där av befolkningen använder internet, höga nivåer av teknisk och icke- teknisk innovation samt ett mycket robust innovationssystem. I beskrivs regeringens aktiva roll i utvecklingen som en katalysator för digitaliseringen. har en av de mest gynnsamma miljöerna i världen för it-utveckling med ett väl an- passat regelverk och en progressiv politisk inställning till utveck- lingen.122 I har digitaliseringen använts som ett direkt red- skap för statsbyggande och utveckling av landet genom samarbeten mellan offentliga institutioner, privata företag och civilsamhället.123 har världens bästa företags- och innovationsklimat och goda effekter av digitaliseringen, särskilt i termer av sociala effek- ter. Vidare har förbättrat sin it-infrastruktur och har ett världsledande system för e-förvaltning. Utredningen menar att utgångspunkten att det offentliga ska vara proaktivt krävs för att stödja utvecklingen mot det it-politiska målet och för att digitaliseringens möjligheter ska användas. 121Se genomgång av position i de senaste internationella jämförelserna i Digitalise- delbetänkande (2015) För – Digital kompetens, SOU 2015:28, kapitel 3. 122World , /docs/WEF_GlobalCompetitivenessReport_2012-13.pdf (Hämtad ). 123Ramböll (2014), Identifiering av framgångsrika länder avseende digitalisering och vad som driver denna framgång – fallstudier. Våra bedömningar och förslag 4.1.3Ledarskap krävs på alla nivåer i offentlig verksamhet Digitaliseringens möjligheter realiseras när verksamhetsutveckling sker integrerat med digitalisering. Digitala verktyg och tjänster möjliggör nya processer, former och sätt att erbjuda service och välfärdstjänster till människor men också till att organisera och förvalta de offentliga verksamheterna. Det ställer krav på det poli- tiska och förvaltande ledarskapet på alla nivåer. Det handlar både om ett visionärt och strategiskt ledarskap och ett operativt och genomförande. Ledare inom den offentliga sektorn leder verksamheternas digitalisering och många har genomfört inno- vationer tillsammans med medarbetare, brukare och näringsliv.124 Nya former för samarbete och processer för utveckling och upp- handling av varor och tjänster utvecklas. Erfarenheter och kun- skapsspridning sker i stor utsträckning genom bilaterala kontakter och studiebesök. De hinder som ledarna möter är ofta svåra att lösa. Hindren kan vara av legal, kompetens- eller attitydkaraktär men kan också utgöras av hinder i den svenska förvaltningsmodellen. Ledarskap i tranformeringen till den digitala ekonomin är därför nödvändigt på alla nivåer i den svenska förvaltningen. Som ledare är det angeläget att vara medveten och ha kompetens om på vilka sätt den egna verksamheten kan digitaliseras eller på- verkas av andras digitalisering. Många verksamhetsområden och företag genomgår en disruptiv förändring till följd av digitaliseringen. Det disruptiva kännetecknas av att det som varit stabilt inom området; tillverkning/tillhandahållande av varor och tjänster, affärs- modeller/institutionella strukturer, distribution, kompetensutveck- ling etc. förändras på ett omstörtande sätt av digitaliseringen vilket gör att mycket av det gamla inte är funktionellt längre. Det evolu- tionära kännetecknas av att utvecklingen sker stegvis och att vissa grundfundament inom området, verksamheten, tjänsten etc. fort- sätter att vara viktiga som digitaliseringen utvecklar nya arbetsformer, tjänster, innehåll etc. Att ett kompetent och proaktivt ledarskap krävs på alla nivåer i offentlig verksamhet är en utgångspunkt för de förslag Digitalise- för fram. 124 Studiebesök stad samt studiebesök kommun . Våra bedömningar och förslag 4.1.4Innovation och utveckling av näringslivet ska främjas Näringslivets utveckling är centralt för att skapa en hållbar tillväxt i . En god svensk industriell konkurrenskraft är avgörande för utvecklingen och behöver främjas utifrån kunskap och medveten- het om på vilka sätt digitaliseringen förändrar förutsättningarna för företag. Svenska företags konkurrenskraft på globala marknader utmanas av ökad konkurrens från både lokala och globala företag. De svenska företagens fortsatta förmåga att vinna marknadsandelar i en digitaliserad värld kommer vara beroende av hur digitalise- ringen används för marknadstillträde, innovation och effektivitet. Detta är nödvändigt för att fortsatt ska vara ett framgångs- rikt exportland. Innovationsprocesser125 blir allt viktigare och är i allt högre ut- sträckning drivna av data och digitalisering.126 Den tilltagande kon- kurrensen och det högre kunskapsinnehållet i varor och tjänster innebär ett ökat tryck på företagen att förnya sig och arbeta med innovation. Takten i innovationsarbetet har ökat. Företag måste utveckla sin verksamhet och sina produkter och tjänster utifrån de förändrade marknads- och kundbehoven. Det driver fram tvär- disciplinära och globala innovationsprocesser.127 Traditionellt sett har innovationsmodeller i hög grad fokuserat på teknik och FoU, med produkt- och processutveckling som de huvudsakliga innovationsområdena. Men de nya affärsinnovation- erna, såväl de kundnära innovationerna som de organisatoriska, verkar utanför det traditionella innovationsområdet.128 Innovation och utveckling bygger numera på delvis nya typer av tillgångar och resurser för värdeskapande. Den digitala ekonomin innebär en övergång från industrisamhällets hierarkiskt styrda processer med fokus på produkter för en massmarknad till användarfokuserade individualiserade digitala tjänster. Innovationsprocesserna har internationaliserats. Kunskapsresur- ser har blivit avgörande tillgångar och verktyg för konkurrenskraft 125Vinnovas definition av innovation är Innovationer dvs. införandet eller genomförandet av en ny eller väsentligt förbättrad vara, tjänst eller process, nya marknadsföringsmetoder eller nya sätt att organisera affärsverksamhet, arbetsorganisation eller externa relationer. Den är en översättning av (2005) Oslomanualens definition. 126OECD (2014), Datadriven Innovation for Growth and Wellbeing. 127Teknikföretagen, / (Hämtad ). 128Tillväxtanalys (2010) De nya affärsmodellerna – värdeskapande affärsinnovationer. Våra bedömningar och förslag i den globala ekonomin.129 Innovationer sker i allt högre utsträck- ning i nätverk som involverar flera olika enheter inom företag och många externa aktörer, både nationella och internationella.130 De strategiska områdena och förslagen inom dessa som Digitali- för fram tar sin utgångspunkt i att innova- tion och utveckling av näringslivet ska främjas. 4.1.5Kritisk massa behöver uppnås Förändringsprocesser och utvecklingsarbete sker ofta utifrån att incitamenten är tillräckligt starka. Incitament är det som ger anled- ning eller motivation till handlande. Incitament kan bestå av tving- ande krav, ekonomisk eller annan resursmässig nödvändighet eller inspirerande möjligheter. Digitaliseringen kan sägas innehålla samt- liga dessa incitament. För att ett skeende ska sätta igång eller att en förändring äga rum krävs ofta kritisk massa. Utredningen utgår från den syn på utveckling och förändring som teorin om kritisk massa beskriver inom de områden vi ser som strategiska. Kritisk massa syftar på ett antal eller en kvantitet av någonting, men kan också kombineras med en kvalitativ nivå, som krävs för att en viss process ska vara möjlig. Det handlar om vad som krävs av någonting för att en själv- ständig kedjereaktion ska ske som leder till en önskad kvantitativ eller kvalitativ förbättring. Det kan till exempel vara ett minsta antal personer som användare, kvinnor på en utbildning, partners i ett samarbete eller deltagare i expertgrupper där nya idéer kan utveck- las. Teorin om kritisk massa handlar om var den kritiska gränsen går för att utvecklingsprocessen ska starta och utvecklas av sig själv. I utredningens bedömningar av förslagen har utgångspunkten att kritisk massa behöver uppnås varit styrande. 129Vinnova (2011) Utvecklingen av kunskapsintensiva innovationssystem. 130OECD (2010) The Innovation Strategy: Getting a Head Start on Tomorrow. Våra bedömningar och förslag 4.2Strategiska områden för staten har identifierat sex strategiska områ- den som bör beaktas i den framtida digitaliseringspolitiken. Dessa har urskilts i den omvärldsanalys som utredningen genomfört. I om- världsanalysen har utvecklingen och vad digitaliseringen betyder inom ett antal områden i samhället som starkt påverkas av sam- hällsutvecklingen och digitaliseringen åskådliggjorts och lyfts fram. De strategiska områdena är valda utifrån det samlade behovet av att skyndsamt behöver göra strategiska vägval för att säker- ställa en framgångsrik digital transformation. Digitaliseringen innebär både möjligheter och utmaningar och menar att det krävs att regeringen kraftsamlar kring och prioriterar de strategiska områdena för att det it-politiska målet ska nås och ska vara världsledande på att använda digitaliseringens möjligheter. Syftet med de strategiska områdena är att ge möjlighet till fokusering inom områden som har och kommer att ha betydelse , ge en struktur för digitaliseringspolitiken som är relevant för transformationen av samhället samt ge tydlighet och stabilitet för alla aktörer som är berörda av statens inriktning. Utredningen anser att regeringen bör kraftsamla i det långsik- tiga arbetet med och inom de strategiska områdena dels för att ge goda förutsättningar för det fortsatta arbetet och dels för att skapa stabilitet i, trovärdighet för och tillit till politiken. För att ska använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt behövs engagemang och samverkan mellan offentlig sektor, näringsliv, akademi, civilsamhälle och individer. De strategiska områdena är: 1.Kontinuerligt statligt engagemang för att främja digitaliseringen i samhället 2.Regelverk som fungerar i och för den digitala omställningen 3.Kompetens för det digitala samhället 4.Infrastruktur för att främja digitaliseringen 5.Datadriven innovation för tillväxt och välfärd 6.Säkerhet och integritet i en digital tid Våra bedömningar och förslag 4.3Kontinuerligt statligt engagemang för att främja digitaliseringen i samhället Statlig styrning har genomgått stora förändringar till följd av sam- hällsutvecklingen.131 har statsförvaltningen decentrali- serats och målstyrning har införts. Traditionell statlig styrning inne- fattar olika styrformer för vertikal hierarkisk styrning såsom lagstift- ning, ekonomiska styrmedel, tillsyn och mål- och resultatstyrning. Då allt fler områden är tvärsektoriella eller horisontella har nya former av statlig styrning och statliga insatser utformats. Denna styr- ning innebär att myndigheternas tillsammans med andra aktörers ambitioner, handlande, kompetens och attityder har betydelse för utveklingen. Det kallas för främjande insatser eller mjuk styrning. Det finns två förklaringar till att mjuka och mer otraditionella former av statlig styrning blir allt vanligare.132 Den första handlar om resursberoende och att staten är beroende av andra aktörer för att genomföra politiken. De traditionella vertikala styrformerna fungerar ofta väl när staten kontrollerar huvuddelen av de resurser som behövs, men i många politiska frågor ligger viktiga resurser utanför statens kontroll. Resurserna kan utgöras av pengar, men även av mer svårfångade faktorer som det praktiska genomförandet av politiken eller förmåga att skapa engagemang och legitimitet för olika åtgärder. Den andra förklaringen är att det handlar om komplexa utma- ningar och problem som saknar enkla lösningar där det krävs en kontinuerlig hantering. Flera vertikala styrformer kan ha använts för att hantera den här typen av problem utan att de har fungerat tillfredställande. Staten har därför utvecklat andra, mjukare eller horisontella, former för styrning. Mjuk styrning är därför vanligare när staten inte ensam råder över frågan vilket särskilt är fallet när det gäller tvärsektoriella frågor som exempelvis digitalisering. Här krävs samordning, kunskapsuppbyggnad, analys och att flera aktö- rer samverkar kring frågorna utifrån olika perspektiv. 131Se trendbeskrivning i kapitel 3. 132ESV:s definition av styrning är att det är samtliga åtgärder som ledningen på olika nivåer använder för att nå ett visst resultat, att få rätt saker att hända genom att driva insatser och beteenden i viss önskad riktning. (2014), Verksamhetsstyrning – att få rätt saker att hända, Rapport 2014:49. Våra bedömningar och förslag Det finns behov av långsiktighet i statens engagemang att främja digitaliseringsutvecklingen i samhället. I är it-politik, e-för- valtning och digitalisering de kanske mest vanligt förekommande begreppen för att beskriva politikområdet. Det finns strategier inom flera områden (t.ex. e-hälsa) men ingen samlad ansats. Andra länder har ofta ett starkare näringspolitiskt perspektiv på digitaliserings- frågorna och betonar it som en förutsättning för hållbar tillväxt och att digitaliseringen ger förutsättningar inom andra politikområden. I många länders strategier för digitaliseringen betonas behovet av samverkan.133 Strategierna kan inte genomföras av regeringen eller enskilda aktörer för sig utan det krävs samverkan där också gemensamma behov och lösningar behöver identifieras. Många län- der har digitaliseringen av offentlig sektor som ett särskilt priorite- rat område. Digitaliseringen av offentlig sektor ses som en viktig förutsättning för att främja digitaliseringen i hela samhället.