sou · H3B359d2 · 2015-06-15 00:00:00 — Territorierna har också omfattande självstyre, men den federala regeringen har behållit kontrollen över naturresurserna och marken. Regeringen stiftar lagar för hela landet och provinserna stiftar lagar inom sina områden. Varje provins kan inrätta kommuner och ge dem ansvar och uppgifter för den lokala styrningen. Det finns omkring 3 700 kommuner i landet, där kommunindelningen skiljer sig från provins till provins. Kommunerna styrs av politiker, en borgmästare och vissa tjänstemän som väljs genom kommunala val. Regeringen planerar för statens mark med lagstiftning och så kallade Cabinet Policies, exempelvis Federal Policy on Land Use. Provinserna planerar för den egna marken och beslutar om egen planeringslagstiftning inom sina områden. Det huvudsakliga syftet med all provinsiell och territoriell planeringslagstiftning är att säkra tillväxt och utveckling med hänsyn till allmänna intressen, att skapa och bevara den fysiska miljön, att reglera användningen av privat och allmän mark och att möjliggöra allmänhetens medverkan i planeringsbeslut. All planeringslagstiftning innehåller regler om samråd med allmänheten och om överklagande. Provinserna överlåter ansvaret till kommunerna att planera inom sina områden. Generellt har kommunerna ansvaret för att upprätta kommunala markanvändningsplaner. Vanligtvis innehåller planerna riktlinjer för bebyggelse, sociala mål, ekonomiska mål, livskvalitetsmål och finanspolitiska krav på kommunala arbeten (t.ex. avlopp, vägar) som planen medför. För speciella områden kan kommunerna upprätta mer detaljerade planer, exempelvis för att bevara kulturarv, rusta upp eller bygga om stadsdelar eller industriparker. Kommunerna brukar vidare få ansvaret för tillsyn och bygglovsprövning. Provinserna bildar ofta regionala organ för regional planering. Detta sker genom förordnande. Inom vissa storstadsområden, exempelvis , har en speciell planeringsadministration skapats. Det innebär att ett regionalt distrikt utövar en bred politisk planering och samordning av större offentliga tjänster och arbeten. 8.2Systemet för fysisk planering i provinsen ingår i provinsen och omfattas därför av den provinsens lagstiftning. Inom provinsen finns 161 kommuner och 27 regionala distrikt. I staden bor cirka 600 000 personer och i storstadsområdet cirka 2,3 miljoner. Provinsen styr utvecklingen av den provinsiella kronomarken genom lagstiftningarna Land Act, The , and Range Practices Act, Wildlife Act och Oil and Gas Activities Act, samt en övergripande politisk ram som innehåller resurshanteringsmål.32 32 Local Govenment Department, , Local Government Act, part 24–26, cscd.gov.bc.ca/lgd/pathfinder-planning.htm Kommunerna och de regionala distrikten ansvarar för planeringen inom sina områden och fattar beslut om markanvändning. Reglerna om kommunernas och distriktens planering finns i Local Government Act. Kommunerna upprättar kommunala planer, Official Community Plans. Även de regionala distrikten kan få ansvaret för sådana planer. De regionala distrikten får upprätta en regional tillväxtstrategi, Regional Growth Strategy. De kommunala planerna är vägledande och ska innehålla mål och strategier för beslut om planering och markanvändning inom det område som planerna omfattar. De ska inriktas mot de syften och mål som anges i en regional tillväxtstrategi. Planerna ska innehålla följande uppgifter. Ungefärlig lokalisering, mängd, typ och täthet av bostäder som behövs av , Kommunernas politik i fråga om billiga bostäder, hyresrätter och bostäder för speciella behov, Ungefärlig lokalisering, mängd och typ av befintliga och planerade områden för handel, industri, institutioner, jordbruk, rekreation och allmännytta, Ungefärlig lokalisering och storlek för sand- och grusavlagringar som är lämpliga för framtida utvinning, Begränsningar för användning av mark med riskfyllda förhållanden eller som är miljömässigt känslig, Mål för minskning av utsläpp av växthusgaser inom planområdet samt kommunala åtgärder för att uppnå dessa mål, Ungefärlig lokalisering av större vägar, avlopp och vattensystem samt Ungefärlig lokalisering och typ av befintliga och föreslagna offentliga lokaler, exempelvis skolor, parker, avfallshantering och deponier. Planerna kan även innehålla andra frågor, exempelvis sociala behov och utveckling, förbättring av jordbruk, bevarande, skydd, återställande och förbättring av miljön, dess ekosystem och biologiska mångfald. Local Government Act innehåller regler om förfarande, bland annat samråd, när planerna tas fram. Planerna antas genom en lokal stadga, för vilket regler finns i Local Government Act. De kommunala planerna genomförs och regleras genom zonindelningsföreskrifter (Zoning Bylaws). Genom zonindelningen etableras olika zoner i samhället som anger vilken typ av utveckling och byggnader som är tillåtna i varje zon. Zonerna reglerar användning och täthet. Till exempel anger R1 (Residental 1) att endast ett enfamiljshus är tillåtet, medan en R4 (Residental 4) innebär att ett flerfamiljshus är tillåtet på en fastighet. Local Government Act innehåller regler om regionala distrikt. Sådana kan inrättas av provinsen i syfte att utöva befogenheter inom distriktet. Förordnanden om att inrätta ett regionalt distrikt ska bland annat innehålla distriktets namn och gränser, de kommuner och valdistrikt som omfattas, gränserna för varje valdistrikt inom området och antalet personer för att räkna ut antalet röster. Provinsen kan bland annat ålägga ett regionalt distrikt skyldigheter, begränsa dess befogenheter eller upprätta villkor som anses nödvändiga. Provinsen kan ge det regionala distriktet befogenheter att reglera, förbjuda och ställa krav. i ett regionalt distrikt består av kommunala ledamöter och valdistriktsledamöter. De regionala distrikten ska se till att allmänheten kan ta del av distriktets handlingar samt upprätta rutiner för detta. Ett regionalt distrikt kan driva allmännyttig verksamhet som styrelsen anser nödvändig eller önskvärd för hela eller delar av distriktet. Distriktet kan erbjuda tjänster även utanför sina egna gränser. Innan ett regionalt distrikt inrättar någon tjänst måste samtycke inhämtas från de kommuner som berörs och godkännande från provinsen. Ett regionalt distrikt får ansvara för allmännyttiga tjänster, exempelvis vatten och avlopp samt för utveckling. Det får anta, genomföra och följa upp en regional tillväxtstrategi. Tio regionala distrikt i hade 2014 upprättat regionala tillväxtstrategier. Syftet med regionala tillväxtstrategier är att främja boende som är socialt, ekonomiskt och miljömässigt sunt och en effektiv användning av offentliga anläggningar och tjänster, mark och andra resurser. Strategierna ska genomföras genom att kommunerna godkänner dem. För detta finns regler i Local Government Act. Local Government Act föreskriver vilken inriktning tillväxtstrategierna ska ha. Inriktningen räknas upp i 14 punkter, enligt följande. Undvika stadsutbredning och se till att utvecklingen sker där lämpliga anordningar finns eller kan tillhandahållas , på ett ekonomiskt och effektivt sätt, Utbyggnad som minimerar användningen av bilar och uppmuntra promenader, cykling och en effektiv användning av kollektivtrafik, Effektiv rörlighet för varor och människor och ett effektivt utnyttjande av transport och allmännyttiga korridorer, Skydda miljömässigt känsliga områden, Upprätthålla integriteten i en säker och produktiv resursbas, inklusive jordbruksmarkreserven, Ekonomisk utveckling som stödjer samhällens unika karaktär, Minska och förhindra luft-, mark- och vattenföroreningar, Adekvata, prisvärda och lämpliga bostäder, Inventeringar av lämplig mark och resurser för framtida bosättningar, Skydda kvaliteten och kvantiteten av grundvatten och ytvatten, Utbyggnad som minimerar riskerna med naturkatastrofer, Bevara, skapa och länka öppna platser i städer och på landsbygden med parker och rekreationsområden, En planering för energiförsörjningen och främja effektiv användning, bevarande och alternativa energiformer samt God förvaltning av mark, anläggningar och strukturer med kulturarvsvärde. Tillväxtstrategierna måste ha ett tidsperspektiv om . Även planernas innehåll är reglerat och de ska innehålla följande frågor. Uttalanden om regionens framtid, inklusive det regionala distriktets sociala, ekonomiska och miljömässiga mål, Befolknings- och sysselsättningsprognoser, Förslag om åtgärder för regionala distrikt för att tillgodose befolkningens behov i fråga om bostadsbyggande, transporter, tjänster inom det regionala distriktet, parker och naturområden samt ekonomisk utveckling, samt Mål för minskning av utsläppen av växthusgaser i det regionala distriktet samt policys och åtgärder som föreslås för det regionala distriktet vad gäller att uppnå dessa mål. En tillväxtstrategi kan även behandla andra regionala angelägenheter. Det regionala distriktet och de berörda kommunerna måste vidta alla rimliga åtgärder för att nå en överenskommelse om en föreslagen tillväxtstrategi. efter det att en regional tillväxtstrategi har initierats, måste det regionala distriktet anta en samrådsplan som ger möjlighet till tidigt och fortlöpande samråd med medborgare och lokala myndigheter som påverkas, skolstyrelser, andra större styrelser samt de regionala och federala regeringarna och deras organ. Det regionala distriktet ska överväga om planen bör vara föremål för en offentlig utfrågning för att ge möjlighet för personer, organisationer och myndigheter att lämna synpunkter innan strategin kan godkännas. Innan planen antas ska styrelsen sända planen till de kommuner som berörs, South Transportation Authority, de regionala distrikt som gränsar till tillväxtstrategins område samt till provinsen. Kommunerna måste granska strategin i förhållande till andra samhällsplaner och regionala tillväxtstrategier inom sitt område, både de som är aktuella och de som är under utarbetande, och i förhållande till alla andra frågor som påverkar kommunen. Kommunerna ska också godkänna strategin, men kan vägra det. vägran måste framföras , annars anses kommunen ha lämnat sitt godkännande. Alla kommuner som berörs har rätt att delta i överenskommelser för att lösa en invändning från någon kommun. Om en kommun vägrar att godkänna strategin, måste det regionala distriktet skriftligen meddela provinsen, som i sin tur måste kräva en icke-bindande beslutsprocess för att strategin ska accepteras. Om en lösning är osannolik, ska provinsen lyfta strategin för avgörande, antingen genom en panel eller genom skiljeförfarande. Om en överenskommelse inte träffas, blir tillväxtstrategin ändå bindande för det regionala distriktet och kommunerna. Tillväxtstrategin måste antas i form av en lokal stadga. Alla lokala stadgor som antagits av ett regionalt distrikt, en större styrelse eller ett förbättringsdistrikt måste vara förenliga med den regionala tillväxtstrategin. En regional tillväxtstrategi som har antagits ska skickas till de berörda kommunerna, alla större styrelser och förbättringsdistrikt inom det regionala distriktet och till provinsen. De berörda kommunerna ska införa tillväxtstrategin genom att upprätta Regional Context Statements. I dessa ska bland annat anges förhållandet mellan de kommunala planerna och hur dessa planer ska harmoniera med tillväxtstrategin. Det regionala distriktet ska sedan godkänna kommunernas Regional Context Statements. Källa: Shaping Our Future,33 Regional Growth Strategy Bylaw No.1136, 2010, Adopted by 29, 2011.Updated to 26, 2013, s. 8. 8.3Greater Regional District och Metro Greater Regional District (GVRD) är ett politiskt organ som på uppdrag av 23 medlemmar arbetar som ett regionalt distrikt i provinsen. GVRD har tagit fram den regionala tillväxtstrategin Metro 2040 – Shaping our Future. GVRD ingår i vad som kallas Metro , tillsammans med tre andra enheter. De andra enheterna är Greater Sewerage & Drainage District (GVS&DD), Greater Water District (GVWD) och (). Varje enhet styrs av en styrelse som består av förtroendevalda från sina respektive medlemmar. För GVRD, GVWD och GVS & DD, bestäms antalet styrelseledamöter och röstfördelning av antalet 33 Metro 2040 Shaping Our Future Regional Growth Strategy Bylaw No.1136, 2010, Adopted by 29, 2011.Updated to 26, 2013. medlemmar och kommuninvånare. MVHC har en styrelse med en röst per ledamot. Metro roll är att tillhandahålla de allmännyttiga tjänster som är mest ekonomiskt och effektivt att hantera på regional nivå, t.ex. dricksvattensförsörjning, avloppsrening, återvinning och bortskaffande av avfall och att skydda och förbättra livskvaliteten i regionen genom att förvalta och planera tillväxt och utveckling, samt skydda luftkvaliteten och grönområdena. Metro har tagit fram en plan om sin roll, vision och strategiska inriktning för åtgärdsområden inom Metro . Visionen är En beboelig, välmående och hållbar region – för nu och in (A livable, prosperous and sustainable region – for now and into the future). Visionen är styrande för arbetet och utgör ett ramverk för de beslut som fattas i fråga om kort- och långsiktiga regionala prioriteringar. Metro arbetar tillsammans med kommuner och andra parter för att hantera den kraftiga urbaniseringen i regionen på ett sätt som garanterar en beboelig och hållbar region. Metro stödjer markanvändning och transportplanering som fokuserar på tillväxt i storstäder och skapar levande och kompletta samhällen. Organet arbetar för att främja en stark och diversifierad ekonomi samt skydda industri, jordbruk och naturvårdsmark. Regionen har haft stora utmaningar på grund av en snabb urbanisering och tillväxt samt underinvestering i infrastruktur. Enligt har GVRD haft stora framgångar i sin planering av Vancouverregionen. har beskrivit och verksamhet på följande sätt.34 Ett antal av de principer som styr och verksamhet är relevanta för . Öppenhet och ansvar. GVRD består av lokalt valda ledamöter, och mötena är vanligtvis öppna för allmänheten. Eftersom GVRD inte har egna valda ledamöter, utan i stället består av representanter från andra organ, kopplas det lokala och regionala styret samman, och enskilda medlemmar kan inte göra politiska vinster genom att ställa sig i opposition mot sina motparter, och de måste i stället bestämma tillsammans. 34 Territorial Reviews 2006, s. 174 f. Undvikande av dubbelarbete och överlappning. GVRD gör det möjligt att undvika uppbyggnaden en stor byråkratisk struktur och dubbelarbete som ofta förknippas med fullskaliga regionala organ i strukturer med två nivåer. Kommunikation och samarbete. Kopplingarna mellan de lokala organen och de regionala distrikten skapar en kontaktyta mellan lokala och regionala frågor. Båda nivåerna förblir medvetna om den andras prioriteringar och planer. När en regional strategi förändras är de övriga regionala aktörerna fullt medvetna om vad dessa förändringar innebär. Formellt ansvar för ett antal uppgifter. Dessutom kan organisationen välja att frivilligt ta på sig andra roller. En kollektiv strävan mot en gemensam vision. Tack vare detta är alla parter, trots lokala skillnader, engagerade i att följa strategin. 8.4Tillväxtstrategin Regional Growth Strategy Arbetet med tillväxtstrategin Metro 2040 – Shaping our future initierades . Planen omfattar det område som utgör Inledningsvis anges i planen att Metro har satt hållbarhet i centrum vid både drift och planering samt flyttat fram sin roll som ledare i försöket att skapa en hållbar framtid i regionen. Denna ansats blev känd som Sustainalble Region . Planen utgår från Metro hållbarhetsstrategi och är en del av en grupp av sammanlänkade planer som har utvecklats kring hållbarhetsstrategin. De övriga planerna behandlar bostäder, luftkvalitet, fast avfall, flytande avfall, finans, vatten, livsmedel, parker och grönområden och regional tillväxt. Planen innehåller strategier för markanvändningen för att styra utvecklingen i regionen och ett effektivt tillhandahållande av transporter, regional infrastruktur och samhällsservice. Den ger en ram för planeringen som rör vatten, avfall, transport, bostäder och luftkvalitet. På motsvarande sätt ger planerna för vatten, avfall, transporter m.m. ramarna för utformningen av tillväxtstrategin. 35 Metro 2040 Shaping Our Future, Regional Growth Strategy Bylaw No.1136, 2010, Adopted by 29, 2011.Updated to 26, 2013. Tillväxtstrategin ska exempelvis bidra till genomförandet av vad som anges i Metro om Affordable Housing Strategy och Regional Parks and Greenways Plan. På samma sätt ska strategier och åtgärder i tillväxtstrategin bidra till förbättringar av luftkvaliteten och minskning av utsläppen av växthusgaser, som anges i , genom att styra stadsutvecklingen. Ansvaret för att planera och driva transportsystemet ligger på ett regionalt organ benämnt TransLink. TransLink har en skyldighet att tillhandahålla ett regionalt transportsystem som stödjer tillväxtstrategin, luftkvalitets- och klimatmål samt den ekonomiska utvecklingen i regionen. Transportplanen beskriver transportstrategier som stödjer tillväxtstrategin, provinsiella och regionala miljömål och den ekonomiska utvecklingen. I tillväxtstrategin anges att den och transportplanen måste ömsesidigt stödja varandra för att vara framgångsrika. I tillväxtstrategin illustreras hur den ska stödja alla andra planer. Källa: Shaping Our Future, Regional Growth Strategy Bylaw No.1136, 2010, s. 4. Den största utmaningen anges vara att hantera den fortsatta kraftiga urbaniseringen och tillväxten av Vancouverregionen och tillhandahålla en bra boendemiljö och hållbarhet. Planen fastställer följande fem mål. Create a compact urban area, Support a sustainable economy, Protect the environment and respond to climate change impacts, Develop complete communities, samt Support sustainable transportation choises. Källa: Shaping Our Future, Regional Growth Strategy, Bylaw No.1136, 2010, s. 14. Planen anger att regeringen, provinsen, andra myndigheter, företag och organisationer är viktiga aktörer i arbetet med tillväxtstrategin. Regeringen är en viktig aktör eftersom den ansvarar för lagstiftning och finansiering i frågor som handel och transporter, exempelvis hamnar och flygplatser. Provinsen är en viktig aktör eftersom den ansvarar för transportplanering, utbildning och hälsa, som alla har en betydande inverkan på markanvändningsmönstren. Både regeringen och provinsen anses viktiga, eftersom de har finansiellt ansvar för Affordable Housing. Målen i strategin ska genomföras genom ett antal till målen knutna strategier. Strategierna beskriver olika aktörers roll och vilka åtgärder de behöver vidta. De olika aktörer som pekas ut är Metro , kommunerna, regeringen, provinsen och organisationer. Metro har tagit fram en vägledning för implementeringen av strategin. 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksproduktdirektivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvattenförsörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . [52] Europeisk kvarstad på bankmedel. Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Klimatförändringar och dricksvattenförsörjning. EU och kommunernas bostadspolitik. En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksproduktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. För lärande i staten. Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknik programmet. SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Gränser i havet.