sou · H3B335 · 2015-03-31 00:00:00 — Servicebidraget ska vara ett stöd till försäljningsställen i akuta svårigheter. Sådana situationer uppstår ibland, även utanför den mest sårbara glesbygden. Utredningen har även övervägt olika sätt att ge statlig ersättning till handlare för den service som de ger vid sidan av försäljningen av dagligvaror. Många handlare framhåller att de hellre vill ha ersättning för uppdrag än nya former av bidrag. De alternativ utredningen övervägt innebär dock ett för litet tillskott till butikerna för att kunna avhjälpa de lönsamhetsproblem som många lever med. Utredningens slutsats är att det behövs en ny typ av stöd till försäljningsställen för dagligvaror som kompletterar nuvarande stödformer. De stöd utredningen föreslår har bäst förutsättningar att vara de långsiktiga stöd som butiker i glesbygd behöver. Utvecklingen som innebär allt sämre tillgänglighet till kommersiell service i glesbygd kommer att fortsätta om ingen ny stödform införs. Många dagligvarubutiker i glesbygd kommer att slås ut . Det innebär en allt sämre tillgänglighet till service för boende, besökare och företag. Uppgifter om vilka som berörs av regleringen Utredningen bedömer att cirka 160 företag skulle kunna uppfylla villkoren för de stöd som utredningen föreslår. När tillgängligheten till kommersiell service förbättras, alternativt inte försämras, berörs också människor, företag och besökande i de nämnda områdena. I dessa delar av landet bor 200 000–300 000 människor. Uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen Den totala årliga kostnaden för de föreslagna stöden beräknar utredningen uppgår till . I kapitel 13 finns en mer utförlig beskrivning av kostnaden och förslag till finansiering. Förslagen kommer att innebära en ökad arbetsbelastning för och för de beslutande aktörerna på regional nivå. Ytterligare två typer av stöd ska hanteras. När det gäller handläggningen är det framför allt beräkningen av stöden samt kraven på uppföljning och tillsyn som påverkar de beslutande myndigheternas arbete. Utredningens uppfattning är att ett eventuellt införande av stöden kommer att leda till en minskning av antalet ansökningar om servicebidrag. Det förväntas därför inte bli några större tillkommande kostnader vid ett eventuellt införande av de nya stöden. Stöden ställer dock även krav på nya kunskaper hos handläggarna. Utbildningsinsatser kommer att behövas och det är viktigt med erfarenhetsutbyte vad gäller handläggningen. För del kommer det också att bli nödvändigt att utarbeta föreskrifter med anledning av den nya förordningen och utföra samlade informationsinsatser. En uppskattad tidsåtgång för dessa uppgifter är två månaders arbete för en person. Med en uppskattad månadslön om skulle totalkostnaden för utbildningsinsatser och utarbetande av föreskrifter m.m. uppgå till . Förenlighet med och kommunallagens bestämmelser I kapitel 11 finns en redogörelse för de regler inom EU:s statsstödsrätt som medlemsstaterna är skyldiga att följa vid planering av nya statliga stöd och bidrag. I samma kapitel finns även en genomgång av kommunallagens bestämmelser om den kommunala kompetensen. Den av utredningen nu föreslagna förordningen som reglerar två olika stöd till försäljningsställen för dagligvaror överensstämmer med . En närmare redogörelse i detta avseende framgår av övervägandena till författningsförslagen i kap. 12. Den föreslagna stödordningen reglerar ett statligt stöd till enskilda näringsidkare. Någon konflikt med bestämmelserna om den kommunala kompetensen är därför inte aktuell. Utredningen menar vidare att , inom ramen för Landsbygdsprogrammet 2014–2020, bör medverka till att regioner och länsstyrelser genomför insatser till stöd för glesbygdskommuner som vill utveckla lokala servicelösningar. I avsnitt 12.3.1 har utredningen redogjort för vilka hänsyn kommunerna kan behöva ta till bestämmelser i kommunallagen och vid ett sådant utvecklingsarbete. Tidpunkt för ikraftträdande och behov av speciella informationsinsatser Utredningen anser att det brådskar att införa de kompletterande stöd som utredningen föreslår. Skälet är att det sker en succesiv utslagning av dagligvarubutiker i glesbygd. I övrigt behöver inga särskilda hänsyn tas vad gäller tidpunkten för ikraftträdande. Eftersom de två föreslagna typerna av stöd är helt nya finns behov av informationsinsatser såväl i förhållande till berörda handlare som till handläggare på prövningsmyndigheterna för det fall stöden införs. Det finns visserligen en del likheter mellan de nu föreslagna stödtyperna och det nuvarande servicebidraget i förordningen om stöd till kommersiell service. Stödet till dagligvaruservice av allmänt ekonomiskt intresse har dock många särdrag och det finns särskilt behov av att informera om de villkor som gäller för stödet och den tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som handlaren åtar sig att utföra. bör vara det organ som ansvarar för att utföra de samlade informationsinsatserna. Dessa kan ske genom t.ex. informationsträffar eller utskick av skriftlig information. Antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen Samtliga företag som berörs verkar inom dagligvaruhandeln och samtliga företag är små. har enbart en anställd. Vanligare är att antalet anställda är två till fyra. De flesta företagen har mindre än 10 anställda. I några fall tillhör företagen en ekonomisk förening (konsumförening) med flera arbetsställen. Då kan det totala antalet anställda i företaget vara betydligt fler, även om det berörda arbetsstället har få anställda. Vad gäller om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning så är hela utgångspunkten att stödja små företag. Utredningen har också försökt ta hänsyn till att företagen är små då förslaget har utformats. Vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader Det är frivilligt för företagen att ansöka om de stöd som utredningen föreslår. Ansökningsförfarandet beskrivs i kapitel 12.2.4. Det är angeläget att uppföljning och tillsyn sker så effektivt som möjligt. Därför krävs att stödmottagarna rapporterar till stödmyndigheten om hur försäljning och lönsamhet har utvecklats efter stödgivningen. En sådan rapport visar om stödet fått avsedd positiv effekt på verksamheten och ligger även till grund för prövningen av kommande års stöd. Ett föreläggande om att stödmottagaren vid ett visst senare tillfälle ska lämna in en ekonomisk rapport tas in i stödbeslutet. ska i samband med beslutet skicka med en blankett för avläggande av den ekonomiska rapporten. Utredningen menar att det är viktigt att förenkla så mycket som möjlighet för de enskilda handlarna när det kommer till ansökningsförfarandet. Ett led i den riktningen är att ge handlarna möjlighet att göra en förnyad ansökan om stöd på samma blankett som gäller för den ekonomiska rapporten. På det sättet minimeras den administrativa bördan för handlarna, vilket är extra viktigt då stödet gäller för endast i taget och följaktligen måste sökas om på nytt . Ett sådant förfarande bör även leda till en effektivare handläggning för stödmyndigheten eftersom både uppföljning och ny ansökan kan hanteras på samma gång. Utredningen bedömer att ansökningsförfarandet kommer att vara ungefär lika omfattande som nuvarande ansökan om servicebidrag. Utredningen har ställt frågor om hur det tar i genomsnitt att fylla i ansökan om servicebidrag. En kvalificerad bedömning är . Till det kommer tid för att uppfylla kravet på rapportering om stöd beviljas. Utredningen uppskattar att tidsåtgången är per beviljat stöd. Timlön för anställda inom handeln som arbetat 2015 uppgår till . Tillägg för arbetsgivaravgifter, sociala avgifter och pension, motsvarar . Total lönesumma blir . Mot bakgrund av ovanstående blir den administrativa kostnaden för företaget per beviljat stöd. Andra kostnader eller förändringar i verksamheten som företagen behöver vidta till följd av den föreslagna regleringen Regleringen leder inte till andra kostnader för företagen än den administrativa kostnad som är förknippad med själva ansökan och rapporteringskravet. Den förändring som stödet kan föranleda är att företaget växer. Den stödmodell som utredingen förordar är konstruerad för att stimulera de riktigt små företagen att växa. Ge- nerellt är det så att en stabil verksamhet på en rimlig lönsamhetsnivå ger förutsättningar för att utveckla företagen. I vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen konstaterar i en studie som tagits fram på utredningens uppdrag att glesbygdsbutiker i de flesta fall inte möter någon direkt lokal konkurrens. De föreslagna stöden är snarare utformade för att en butik ska kunna vara kvar för att överhuvudtaget kunna erbjuda invånare, företag och besökande i glesbygd tillgång till kommersiell service. Utredningen har ändå studerat avstånden mellan butikerna och föreslagit en minsta avståndsgräns om till närmaste alternativa dagligvarubutik. Motiven är att undvika eventuella risker för konkurrenssnedvridning och för att identifiera vilka försäljningsställen som ligger där tillgängligheten till dagligvaror och annan kommersiell service är som sämst. I viss mån kan mindre trafikbutiker och kiosker indirekt påverkas av att det utgår ett stöd till en dagligvarubutik genom minskad försäljning av varor som säljs även i dagligvarubutiken. 14.3Överväganden med hänsyn till den kommunala självstyrelsen En förutsättning för att få stöd enligt den av utredningen föreslagna förordningen är att den berörda kommunen har planerat varuförsörjningen på ett sådant sätt att behovet av stöd kan bedömas. Kommunerna har ett ansvar för att företa en sådan planering. Detta framgår närmare av redogörelsen i avsnitt 6.3. Mot den bakgrunden och då planering av varuförsörjningen endast innebär en förutsättning för de enskilda handlarna att få stöd, kan förslaget inte anses innebära någon inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Vidare förordar utredningen att medverkar till att regioner och länsstyrelser genomför insatser för att stödja glesbygdskommuner som vill utveckla lokala servicelösningar. Endast kommuner som önskar få stöd i ett sådant utvecklingsarbete ingår i insatserna. Eftersom förslaget sålunda berör endast kommuner som frivilligt vill arbeta med utvecklingsarbetet påverkas inte heller den kommunala självstyrelsen i den här delen. 14.4Konsekvenser i övrigt av förslagen Förslagens betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Inspektionen för socialförsäkringen har i samarbete med (Brå) upprättat en rapport gällande bidragsbrott kombinerade med skattebrott. Bidrags- och skattebrott har flera likheter med de brott som kan bli aktuella för det fall de nu föreslagna stöden blir verklighet. Enligt rapporten är vägarna in i bidrags- och skattebrott många. Åtskilliga personer hamnar där närmast av en slump. De kan, utan planering, glida in i verksamhet som står i strid med bestämmelser om vissa förmåner.1 Båda de två föreslagna stöden riktar sig till försäljningsställen som ofta har mycket dålig lönsamhet. Särskilt stödet till dagligvaruservice av allmänt ekonomiskt intresse avser också relativt stora belopp. Genom att stödet utgår först när ett företag har nettoomsättningen i försäljningen av dagligvaror minskas dock risken för s.k. icke-produktivt entreprenörskap där företag startas i första hand för att komma i åtnjutande av stöd. Utredningen har i stödförordningen föreslagit flera regler i syfte att förebygga brott. Reglerna gäller ekonomiska krav avseende de berörda företagen, uppföljning och tillsyn samt förutsättningar för när återbetalning och återkrav blir aktuellt (se 12 och 23–30 §§ i den föreslagna förordningen). Utredningens uppfattning är att reglerna är ett effektivt led i arbetet med att förebygga att brott begås på det här området. Förslagens betydelse för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Förslagen har betydelse för sysselsättningen direkt och indirekt. Totalt är cirka 800 personer sysselsatta i företag som får stöd till kommersiell service . Ett mindre antal företag är aktuella för utredningens förslag. Antalet anställda i de företag som kan komma att beröras är sannolikt cirka 300-400. 1 Rapport 2011:12 Bidragsbrott och skattebrott, Välfärdens dubbla kriminalitet, Inspektionen för socialförsäkringen i samarbete med (Brå), s. 8. läggning av försäljningsställen innebär också succesivt färre anställda. Dessutom är företag som verkar i glesbygd beroende av service för sin verksamhet. I kapitel 3 beskrivs frågor om näringsliv och sysselsättning. I kapitel 5 beskrivs tillgänglighet till kommersiell service. Utredningen behandlar inte offentlig service, men möjligheter till samlokalisering kan öka även tillgängligheten till viss offentlig service. Förslagens betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män Av statistik från och framgår att av de anställda på arbetsställen som mottog stöd till kommersiell service var kvinnor. Vidare framgår av statistiken att andelen män och kvinnor i företagsledning och styrelse i de företag som beviljats stöd till kommersiell service, , fördelades på respektive 40 procent.2 Förslagen om stöd till dagligvarubutiker förväntas innebära att de stödmottagande butikerna blir mer bärkraftiga och ges chans att verka långsiktigt på marknadsmässiga villkor. Detta skapar i sin tur trygghet för de som är involverade i verksamheten. Verksamhetsinnehavarna, vilka enligt den ovan redovisade statistiken oftast är män, ges en större trygghet avseende verksamhetens fortsatta existens. Även de anställda, vilka enligt statistiken oftast är kvinnor, ges en större trygghet när det gäller möjligheterna att behålla sin anställning. Mot den bakgrunden menar utredningen att stödförslagen påverkar villkoren positivt för både de män och kvinnor som är involverade i verksamheten. Villkoren för de personer som handlar och uträttar sina ärenden i dagligvarubutikerna förväntas också bli förbättrade genom de förslag som utredningen lägger fram. De olika stödåtgärderna förväntas ge ett utökat varuutbud och större tillgänglighet till flera serviceslag. Statistik från SCB visar att fler kvinnor än män står utanför arbetskraften och att sysselsatta kvinnor lägger mer tid på obetalt hemarbete än vad sysselsatta män gör.3 Statistiken tyder på att kvinnor i större utsträckning än män utför hemarbete och därmed 2Uppföljning av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet, Rapport 0172, . 3Arbetskraftsundersökningar (), SCB, och Tidsanvändningsundersökningen (TA), SCB. är i större behov av dagligvarubutikernas service. Det är följaktligen framför allt kvinnors villkor i detta avseende som förbättras genom införandet av de föreslagna stöden. Utredningen finner inte anledning att inom ramen för detta betänkande göra några ställningstaganden angående eventuella brister i jämställdheten på det aktuella området. Några konkreta åtgärder för jämställdheten föreslås därför inte. Förslagens betydelse för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Integrationspolitikens mål är: lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund och en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund ska vara delaktiga i och medansvariga för. I avsnitt 3.3 redogörs för hur glesbygdskommuner tar emot många flyktingar men att de flesta av dem flyttar till befolkningsmässigt större kommuner med bättre arbetsmarknad när de har lärt sig språket och ska skaffa jobb. Med bättre tillgång till grundläggande kommersiell service i glesbygdskommunerna förbättras förutsättningarna för entreprenörskap och för att skapa fler arbetstillfällen. Det ökar möjligheterna för att flyktingar ska välja att stanna kvar i ursprungskommunerna i större utsträckning än . Mot den bakgrunden menar utredningen att de framlagda förslagen kommer att kunna leda till en större stadigvarande etnisk och kulturell mångfald i glesbygdskommunerna och på det sättet påverka möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen i positiv riktning. Affärer och attityder – Lärande om upphandling skapar tillväxt och ökad service, , Info 0448, 2012 Allt färre bor i glesbygd, artikel publicerad i tidskriften 2/2012, SCB Apoteksombud – rapport från Arbetskraftsundersökningar (), SCB Befolkning, service och företagande i gles- och landsbygder, rapport 2009:10, Tillväxtanalys Bidragsbrott och skattebrott – Välfärdens dubbla kriminalitet, rapport 2011:12, Inspektionen för socialförsäkringen i samarbete med (Brå) , utgåva 11, regionala serviceprogram 2014–2018, Delårsboende som resurs för tillväxt och utveckling i norra – kulturgeografisk arbetsrapport , , , E-barometern Q 3 2014 Fakta om Sveriges skärgårdar med fokus på öar utan fast landförbindelse, utkast/opublicerad, , Tillväxtanalys Fastboende befolkning på skärgårdsöar i utan tillgång till dagligvaruhandel och drivmedel inom Glesbygden – första stopp för flyktingar, artikel i 4/2011 Globala landsbygder, nyhetsbrev nr 2, , , Hela matbutiker, och , ICA-Handlarnas förbunds magasin ”Handelskraft”, 2012 Hur påverkas bygdens flyttutbyte av en butiksnedläggelse? – arbetsrapport 2009:4, , Kommersiell service i alla delar av landet – Redovisning av insatser och erfarenheter 2002–2007 – Rapport 2008:6, 2008 Kommunallagen – En handbok med lagtext och kommentarer (Zeteo), , , 2013 Land- och vattenarealer , MI 65 , SCB 2012 , skrivelse till utredningen, dnr N2014:01/2014/8 Lokal distribution av livsmedel – Goda exempel, delrapport av ”Hållbar distribution av lokalt producerade livsmedel från mindre företag till restauranger och butiker” som genomförts av EkoMatCentrum med stöd från När lanthandeln stänger – arbetsrapport 2009:4, , , , Pilotkommuner för serviceutveckling – delredovisning, , dnr 2500-2012-938, 2014 PTS åtgärder för ökad mobiltäckning, , dnr 14-7016 Redovisning av plan för att följa upp och utvärdera statsstöd till apotek i glesbygd – delrapport , TLV 2014 Regeringsbeslut , dnr N2011/6952/RT Regional tillväxt 2011 – en rapport om tillstånd och utveckling i FA-regioner – rapport 2011:07, Tillväxtanalys Regionala serviceprogram 2014–2018 Sammanställning, 2014 Regionalt serviceprogram –2018, Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Riktlinjer för framtagande och genomförande av regionala serviceprogram 2014–2018, 2013 Riktlinjer för handläggning av stöd till kommersiell service, Regional utveckling, i , dnr 302-327-2014 Rural Housing – Landsbygdsboende i , och – rapport 2012:05, Tillväxtanalys Servicebehov för företag i gles- och landsbygd, INTERSECTA Service i företagsamma bygder, steg 2 – slutrapport , Hela ska leva Service och konkurrens 2014 Postmarknaden i , PTS-ER 2014:2 SKL:s kommungruppsindelning Slutrapport serviceprogram 2009–2013 – rapport 0164, 2014 Svensk Bensinhandels remissvar över Förslag till ändring i drivmedelslagen (2011:319) och lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, M2011/1835/KI Sämre service hotar småföretagen, Företagarna, Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets föreskrifter (TLVFS 2013:4) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse Tidsanvändningsundersökningen (TA), SCB Tillgång till grundläggande betaltjänster, delrapport 5, Tillväxtanalys, PM 2014:26 Tillgänglighet till tätorter av olika storlekar – Modellering genom indexerad tillgänglighet – working paper/PM 2010:10, Tillväxtanalys Undersökning avseende postservice i glesbygd, PTS-ER 2013:22, AB Stelacon Uppdrag att stimulera framtagandet av lokala lösningar och initiativ på serviceområdet, dnr N2009/465/RT Uppföljning av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet, Rapport 0172, 2014 Var åttonde person flyttade , artikel SCB, enheten för befolkningsstatistik Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, 2014 Öar i , MI 50 , SCB 2014 Översiktsplan , antagen av kommunfullmäktige i och i SOU 2008:38 EU, allmännyttan och hyrorna SOU 2014:21 Bredband för in SOU 2014:38 Tillväxt och värdeskapande – Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring, Delbetänkande av 1973:1 tillstånd och behov under /74 1978/79:112 Regionalpolitik 2009/10:156 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län Prop. 2009/10:170 En enklare plan- och bygglag 2014/15:1 Budgetproposition 2015, utgiftsområde 19 Betänkande 2013/14:KU30 RÅ 1970 C 260 RÅ 1973 A 343 RÅ 1979 Ab 14 Rådets förordning (EG) nr 994/98 av om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (EGT L 142, , s. 1) Kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 114, 26.4.2012, s. 8) Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1) Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1) Kommissionens beslut av om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, 11.1. 2012, s. 3) Meddelande från Kommissionen till , Rådet, Europeiska Ekonomiska och Sociala Kommittén samt – En kvalitetsram för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i , 2011–12.20, KOM(2011) 900 Mål 30/59 De Gexamenlijke Steenkolenmijnen in mot Europeiska kol- och stålgemenskapernas höga myndighet, 1961, s. 69 Mål C-179/90, Merci convenzionali porto di Geonova, 1991, s. I-5889, punkt 27 Mål C-242/95, GT-Link A/S, punkt 53 Mål C-266/96, , 1998, s. I-XXX, punkt 45 Mål C-382/99, mot kommissionen, 2002, s. I-5163 konkurrensreglerna/samarbete-som-begransar-konkurrensen/ Aktörer som utredningen besökt eller träffat representanter för Stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygdsområden En särskild utredare ska undersöka förutsättningarna för ett stöd riktat till kommersiell service och viss offentlig service i de glesbygdsområden i landet som är särskilt sårbara och utsatta. Syftet med stödet är att medborgare och företag i dessa områden också fortsättningsvis ska ha tillgång till en grundläggande nivå av sådan service. Attraktiva miljöer och hållbar regional tillväxt i gles- och landsbygder förutsätter bland annat en infrastruktur i form av kommersiell och offentlig service. analysera förutsättningarna för att stödja tillgången till en grundläggande nivå av kommersiell service i de områden som är särskilt sårbara och utsatta, ta ställning till vilka former av service som kan omfattas samt klargöra hur ett stöd skulle kunna bidra till ökad tillgänglighet till och samordning av olika typer av service, föreslå kriterier för att få stöd samt hur stödet skulle kunna utformas och beräknas, och lämna förslag på finansiering av ett eventuellt stöd. Utredaren ska lämna ett delbetänkande . Uppdraget ska slutredovisas . Tillgänglighet till service är viktigt för att ta till vara tillväxtpotentialen i hela landet. Regeringen har därför beslutat om betydande medel till särskilda insatser för hållbara servicelösningar. –2014 satsar regeringen extra på särskilda insatser inom området kommersiell service. Till det ska läggas de som satsas inom samma område i länen. ansvarar för samordningen av uppdragen, medan insatserna i huvudsak genomförs regionalt och lokalt.