sou · H3B387 · 2015-10-09 00:00:00 — I Tabell 11.6, avsnitt 11 jämförs elkostnaden för ett datacenter med 5 MW installerad effekt mellan bl.a. , , och . Med nuvar- ande modell är elkostnaden högre i (85,/MWh jämfört med /MWh i ). Med utredningens för- slag minskar kostnaden i till att vara lägst av de jämförda länderna. visar analysen i avsnitt 10 att elkostnaderna kan uppgå till av driftskostnaderna och i vissa fall närma sig . Kostnaderna för el är därmed en viktig faktor och i konkurrensen med företag i andra länder är utredningens förslag en konkurrensfördel. Utredningens förslag för datacenterbranschen kommer även att påverka konkurrensförhållandet mellan datacenterföretag inom landet. Det beror på den gräns för installerad effekt om 0,5 MW som utredningen föreslår. Företag som har datacenter med lägre in- stallerad effekt får inte del av den lägre skatten, eftersom de då inte utgör datorhallar. De får därmed en relativ konkurrensnackdel med förslaget. Det innebär att utredningens förslag i förlängningen verkar mot en konsolidering av branschen. Företag med 0,5-öresskatten i nuvarande modell får med utred- ningens förslag behålla den skatten för el som används i tillverk- ningsprocessen. Den gräns på som gäller för åter- betalning innebär dock att företagens kostnader höjs med maximalt den summan. För företag belägna i kommuner där elförbrukning beskattas med normalskattesatsen ändras inte skatten för övrig elförbrukning och konkurrensförhållandena påverkas endast margi- nellt med utredningens förslag. Med utredningens förslag till EU-anpassningar kommer företag som i nuvarande modell har Norrlandsskattesatsen att få högre skatt. Sett ur dessa företags synvinkel innebär det att de får en sämre konkurrenssituation än innan. Utifrån ett nationellt perspektiv inne- bär förslaget att energiskatten för el utgår på samma nivå för lik- artade verksamheter i olika delar av landet. Det innebär att den potentiellt konkurrenssnedvridande effekt som skatteskillnaden inne- bär försvinner. För företag i vissa kommuner i norra som har 0,5-öres- skatten för den el som används i tillverkningsprocessen kommer den elen även fortsättningsvis att beskattas på den nivån. Företagen kommer dock att få en höjd skatt för den el som inte används i tillverkningsprocessen. Vanligen är emellertid andelen el som används utanför tillverkningsprocessen en mindre del av den totala elanvänd- ningen hos den här typen av företag, varför konkurrenskraften be- döms påverkas ytterst marginellt. Basindustrins företag4 ingår bland sistnämnda kategori företag. 19.7.7Påverkan för företag i andra avseenden Den största positiva effekten av utredningens förslag får data- centerbranschen. Som beskrivs i avsnitt 15 är branschen i stark tillväxt och det finns goda möjligheter för att attrahera nya investeringar i branschen. Utifrån ett investeringsperspektiv har många fördelar. Den nuvarande energiskatten på el kan vara en nackdel i sammanhanget. Det innebär att utredningens förslag kan hjälpa till att attrahera nya datacenterföretag att etablera sig i . Enligt flera tidigare rapporter behöver det byggas ett flertal nya datacenter i . De ekonomiska effekterna av nya datacenterföretag har disku- terats i olika sammanhang. I avsnitt 15 redogörs för några av dem. 4 Utredningen följer (2014) vilka avgränsar basindustrin utifrån SNI- kod. Till basindustrin räknar utredningen således SNI-kod 05–09 (utvinning av mineraler) samt SNI-kod 16–24 (industrin för trävaror och varor av trä, massa-, pappers- och pappersvaru- industrin, grafisk och annan reproduktionsindustri, kemisk industri, petroleumprodukter, läke- medelsindustrin, gummi- och plastvaruindustri, industri för andra icke-metalliska mineraliska produkter och stål- och metallverk). Som exempel kan ges (2014) bedömning att Face- books etablering i kommer att generera cirka 260 nya arbets- tillfällen i regionen. Till det kommer bygg- och anläggningsarbeten . Givet att kan attrahera ett antal nya datacenteretableringar innebär det därmed ett antal nya arbetstill- fällen till . Datacenter är en grundläggande infrastruktur för ut- veckling och expansion av andra IKT-företag. Det gör att företag som tillhandhåller exempelvis molntjänster också får bättre förut- sättningar att nyetablera eller expandera befintlig verksamhet, vilket också skapar nya arbetstillfällen i . De företag som påverkas mest negativt av utredningens förslag är företag som i nuvarande system har Norrlandsskattesatsen och förbrukar mycket el. Dessa företag får ökade kostnader. För före- tag med lokal försäljning, som t.ex. livsmedelsbutiker, gallerior och annan lokal detaljhandel innebär förslaget en kostnadsökning som i många fall kan kompenseras för genom höjda försäljningspriser. Men i vissa fall skulle den ökade kostnaden kunna leda till att före- tagen väljer att flytta sin verksamhet. Exempel på när det skulle kunna hända är ett företag som är internationellt konkurrensutsatt och därmed inte kan höja sina priser för att kompensera sig för kost- nadsökningen. Ett sådant företag kan ha långt att transportera sina produkter för att sälja dem och med kostnadsökningen kan det totalt sett bli billigare att flytta verksamheten när kostnaderna ökar. 19.7.8Särskilda hänsyn behöver inte tas till små företag Utredningens förslag innehåller en gräns för återbetalning av el. Gränsen innebär att företag som i nuvarande system har 0,5-öres- skatten, men som har låg elförbrukning, inte kommer att kunna få återbetalning. Deras skattekostnad ökar därmed. Företag i vissa kommuner i norra kommer också att få högre skatt när den lägre skattesatsen slopas. Utredningens bedömning är att detta visser- ligen kommer att påverka små företag, men gränsen för återbetal- ning är låg och torde inte påverka företagen annat än marginellt. Den maximala kostnadsökningen blir (efter bolagsskatteeffekter) vilket inte kan anses moti- vera några särskilda åtgärder från lagstiftarens sida. För de små före- tag som har högre elförbrukning än 12 000 kWh och kan ansöka om återbetalning gäller samma förfarande som för större företag. Den administrativa kostnaden för att ansökan om återbetalning be- döms per ansökan. Ansökan görs elektroniskt till och torde inte vara mer krävande för ett litet företag. Företag i vissa kommuner i norra kommer att få en höjd skattesats för el som inte används i tillverkningsprocesser. Höj- ningen uppgår till per kWh, vilket för ett företag med 50 000 kWh elförbrukning utanför tillverkningsprocessen innebär ökade kostnader med (efter bolags- skatteeffekter). Små företag utanför tillverkningsindustrin kan med förslaget komma att få högre kostnader, men utredningens bedöm- ning är att höjningen av energiskatten på el till normalskattenivå innebär små effekter på små företags förmåga att driva sina verk- samheter och konkurrera med andra. Sammantaget är utredningens bedömning att ingen särskild hän- syn behöver tas till små företag. 19.7.9Särskilda informationsinsatser och särskild hänsyn till ikraftträdandedatumet Totalt sett är det många som kommer att påverkas av utredningens förslag. De som aktivt kommer att vara tvungen att göra saker i och med utredningens förslag är dock färre. De hushåll och företag som i nuvarande system har Norrlandsskattesatsen kommer att börja betala normalskattesatsen genom att elhandelsföretagen slutar att debitera dem den lägre skatten. Utredningen bedömer inte att någon särskild informationsinsats behövs för dessa kunder. Däremot kan det vara bra om kunderna informeras på sin faktura om att skatte- satsen kommer att ändras. De som kommer att aktivt vara tvungna att göra saker är de företag som vill ha del av 0,5-öresnivån även i det föreslagna sys- temet. kan ansöka om att bli skattskyldiga medan de flesta kommer att få ansöka om återbetalning. För dessa företag är det viktigt att de får information om de nya åtgärder de måste vidta. Det kan göras på flera sätt. Exempelvis genom information på Skatte- verkets hemsida och på fakturan från elhandelsföretagen. Utredningens bedömning är att inga särskilda informations- insatser behövs förutom de som anges ovan. Det är också utred- ningens bedömning att det inte behövs någon särskild hänsyn för någon aktör gällande ikraftträdandet av förslaget. I konsekvensanalysen diskuteras i huvudsak tre konsekvenser av utredningens förslag. För det första de offentligfinansiella effekter som kommer av en omfördelning av skatteuttaget. För det andra diskuteras de administrativa kostnader som uppkommer för de aktörer som berörs av förslaget. För det tredje diskuteras förslagets konkurrensmässiga konsekvenser. Alla dessa konsekvenser är vik- tiga. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är dock vissa konse- kvenser enbart omfördelande medan andra ger reala effekter för samhället. Nedan diskuteras förslagets samhällsekonomiska konse- kvenser. Utredningen har inte gjort någon allmän jämviktsanalys vilket innebär att diskussionen är kvalitativ. 19.8.2Konsekvenser av ändrat skatteuttag För samhället som helhet utgör en omfördelning av resurser mellan konsumenter, producenter och staten ingen välfärdsförlust. Skatte- förändringar ger upphov till samhällsekonomiska effekter, eftersom de påverkar priset och därigenom skapar incitament för beteende- förändringar hos elanvändarna. En ökad skatt innebär att efter- frågan på varan minskar och välfärdsförändringens storlek bestäms av i vilken omfattning skatteförändringen påverkar den handlade kvantiteten (se avsnitt 7, figur 7.1). Ju mindre förändringen är desto mindre är allokeringsförlusten. Den ändrade beskattningen av el får därmed en direkt effekt på elförbrukningen genom prisförändringens beteendepåverkan. Hur stor påverkan prisförändringen får beror på kundernas priskänslig- het. Priskänsligheten har i vetenskaplig litteratur ofta visat sig vara högre på lång än på kort sikt. Orsaken är att på lång sikt hinner kunderna göra investeringar och anpassa sig till de nya förutsätt- ningarna. Den nationalekonomiska litteraturen uppvisar ingen sam- syn på den exakta nivån för kundernas priskänslighet på el. handlingsplan som tagit fram för att genomföra energi- besparingarna som krävs i Energieffektiviseringsdirektivet finns antaganden om kundernas priskänslighet på el. I analysen används en priskänslighet för hushåll och servicesektorn som på lång sikt innebär att en prishöjning på el innebär en minskad elanvändning på . Motsvarande kortsiktiga priskänslighet är . För industrin används andra mått på priskänslig- heten, vilka skiljer sig mellan branscherna. Den förändrade skatten kan också få effekter på andra energi- marknader som exempelvis fjärrvärmemarknaden och naturgasmark- naden. Anledningen till det är att el har substitut som kan användas i stället för el och som kan tillfredsställa samma behov som elen. Om en skatt införs på el, blir den relativt sett dyrare än andra energibärare, varför efterfrågan på dessa energibärare ökar. I handlingsplan nämns inga siffror på substitutionselasticitet för el men tidigare utredningar (exempelvis SOU 2003:38) anger att sub- stitutionselasticiteten mellan el och andra energibärare är hög. Med utredningens förslag får vissa datacenterföretag lägre skatt. Det innebär att de enligt nationalekonomisk teori kommer att öka sin elanvändning. Vad utredningen erfar finns inga beräkningar på priskänsligheten för datacenter, varför utredningen väljer att inte göra någon kvantitativ bedömning. Det som kan nämnas är att sänk- ningen av skattesatsen innebär att kostnaden per kWh sjunker med . Den procentuella förändringen beror på företagets totala kostnader inklusive nätavgifter. Skatten är endast en del av kost- naden för el (se avsnitt 6). Med utredningens förslag kommer hushåll och företag i vissa kommuner i norra att få högre kostnader för el. Företag som i nuvarande system har 0,5-öresskatten kommer att få ökade kostnader med maximalt genom nya återbetalnings- regler. När det gäller skatteförändringarnas priskänslighet bör det nämnas att skatten enbart är en del av den totala kostnaden för el. Det innebär exempelvis att skatteförändringen för hushållen med per kWh innebär en kostnadsökning med för hushållen. För ett större industriföretag kommer kostnaderna att öka för de första 41 000 kWh med . Men den totala kostnadsökningen för företagets elanvändning blir med förslaget endast några promille. Sammantaget är mängden el som får en högre energiskatt större än den som får lägre skatt (se Tabell 19.1 som visar att de ökade skatteintäkterna är större än de minskade intäkterna). Utifrån natio- nalekonomisk teori är slutsatsen att den direkta effekten av detta är att konsumtionen av el kommer att minska. Utredningen gör ingen bedömning av hur mycket konsumtionen förändras men bedömer att påverkan är begränsad på kort sikt. Förändringen kan vara större på lång sikt. är utredningens bedömning att konsekven- serna för flertalet industriföretag är ytterst begränsade och troligt- vis inte har några reella effekter på företagens beteenden. De potentiella substitutionseffekterna av utredningens förslag bedöms som små. Vad gäller datacenter är en potentiell effekt att man väljer att bygga egna kylanläggningar i stället för att köpa exem- pelvis fjärrkyla. Utredningen bedömer den risken som marginell. Industrin i stort har på kort sikt små möjligheter att substituera el mot andra energibärare. Här kommer framtida relativpriser att vara intressanta för företagens val. Med bedömningen att utredningens förslag leder till dynamiska effekter som minskar elanvändningen, kommer även skatteintäk- terna att påverkas i förhållande till de beräknade. Utredningens be- dömning är dock att det rör sig om små förändringar. 19.8.3Konsekvenser av ändrade administrativa rutiner Tillkommande administrativa kostnader är tillkommande samhälls- ekonomiska kostnader eftersom de inte finns . Med utred- ningens förslag följer att , domstolar, yrkesmässig växt- husodling och företag som berörs av den nya återbetalningsregeln får ökade administrativa kostnader. Elhandelsföretagen minskar sina administrativa kostnader när de bara behöver hantera en skattesats. I Tabell 19.3 visas de förändrade kostnaderna uppdelade på aktörer. Till detta tillkommer en initial engångskostnad för på . Sammantaget bedöms de tillkommande administrativa kostnaderna till 52,3–72,. Tabell 19.3 Administrativa kostnader (löpande kostnader ) 2,1–4,8 Företag som söker återbetalning 59,6–78,7 -21– -23,6 0,1–0,2 Företag och hushåll i vissa kommuner 52,3–72,6 Det finns också andra samhällsekonomiska konsekvenser av utred- ningens förslag. En positiv extern effekt är nya arbetstillfällen som skapas som följd av den sänkta skatten för datacenterbranschen. Som beskrivs i avsnitt 10 är det inte bara direkta arbetstillfällen vid datacentren som skapas utan ytterligare arbetstillfällen skapas via indirekta effekter så som behov av kringtjänster. Den s.k. multipli- katoreffekten för stora datacenter bedöms i olika rapporter till mellan 1,3–2,6. Det innebär att varje arbetstillfälle i datacentret gene- rerar ytterligare 0,3–1,6 arbetstillfällen i den regionala ekonomin runt datacentret. 19.9Effekter på jämställdhet mellan män och kvinnor De förslag som utredningen lämnar påverkar flera branscher men även hushåll. Datacenterbranschen kommer att få lägre skatt medan hushåll och företag i vissa kommuner i norra kommer att få högre skatt. Företag i tillverkningsindustrin kommer att få en högre skatt i och med att ett återbetalningsförfarande införs. Den direkta effekten av förslaget är högre kostnader för dem som får högre skatt och lägre kostnader för dem som får lägre skatt. Eftersom skatten för företag tas ut på företagsnivå, till skillnad från skatten på hushåll som tas ut på individnivå, går det inte att direkt se effekterna av en reform på mäns och kvinnors ekono- miska situation. Det går att diskutera effekterna i termer av vem som äger företagen och tar del av de effekter som ändrade skatter innebär. Ägandet av företag är i stor utsträckning indirekt, via till exempel privata och offentliga aktörer inom pensionssystemet. Männens löner är generellt högre och därmed har de en större andel av det indirekta ägandet. Män har också en större andel av det direkta ägandet i mindre icke börsnoterade företag. Med det resone- manget innebär en förändrad energiskatt på el för företagen att det är männen som påverkas mest. Effekterna för hushåll beror på fördelningen mellan män och kvinnor. Om en större andel hushåll består av enbart kvinnor kom- mer kvinnorna att påverkas mer och vice versa. SCB:s statistik visar att av ensamboende, med eller utan barn, är kvinnor. Det innebär att utredningens förslag kan riskera att påverka hushåll med ensamstående kvinnor i något större utsträckning. Sammantaget bedömer utredningen att det är svårt att i förväg utvärdera förslagens effekter på jämställdhet mellan män och kvinnor. Sådana effekter är möjliga beroende på hur fördelningen mellan män och kvinnor ser ut i de olika branschgrupperna och hushållen. Utredningens förslag baseras dock inte på någon strävan efter att påverka jämställdheten mellan män och kvinnor. Som en väsentlig del av utredningens uppdrag har ingått att se över dagens olika skattenivåer för olika typer av verksamheter. Utred- ningens överväganden i den delen mynnar ut i förslaget att ytter- ligare en bransch, datacenterbranschen, under vissa förutsättningar ska få den lägre skattesats som gäller för tillverknings- industrin. Denna del betecknas i fortsättningen som förslaget om datorhallar. Utredningens förslag innebär vidare att den nuvarande modellen, utökad enligt förslaget om datorhallar, kompletteras med regler som gör att uppfyller om statligt stöd. Detta är nöd- vändigt, eftersom lägre skatt för vissa verksamheter utgör statligt stöd enligt . Med utredningens förslag kommer energiskatt på el att tas ut med en skattesats oavsett användning. Den lägre energiskatten vid viss förbrukning åstadkoms genom avdrag eller återbetalning efter yrkande respektive ansökan av den som gör anspråk på statsstöd i form av lägre skatt. Avdrag kan användas av dem som själva är skattskyldiga medan återbetalning får användas av övriga. Som en del i dessa förslag ingår även att den lägre skattesatsen som gäller för elförbrukning för vissa kommuner i norra slopas. Dessa delar betecknas i fortsättningen som förslaget till EU-anpassningar. Med förslaget till EU-anpassningar bedömer utredningen att kan uppfylla sina åtaganden enligt . Det kan få högst påtagliga konsekvenser om inte upp- fyller sina åtaganden enligt . Det riskerar att leda till att samtliga stöd som utgår i form av lägre skatt utgör olagligt statligt stöd som måste återkrävas med ränta från stödmottagarna, i detta sammanhang de företag som i slutänden drar fördel av en lägre skatte- sats. Antalet stödmottagare är omfattande och det sammanlagda stats- stödet uppgår till betydande belopp, mer än 2013. 19.10.2Offentligfinansiella effekter och administrativa kostnader Utredningens förslag innebär ökade offentligfinansiella intäkter. Tabell 19.4 visar att de ökade intäkterna kommer av den slopade nedsättningen för förbrukning i vissa kommuner i norra samt från den gräns på som införs för återbetalning av energiskatt på el. Lägre skatt i vissa datorhallar innebär lägre in- täkter. Sammantaget är den offentligfinansiella intäktsökningen . Tabell 19.4 Offentligfinansiella effekter Slopad nedsättning för förbrukning i vissa kommuner i norra ger ökade intäkter Offentlig sektor () Företag (, exklusive datorhallar) Lägre skatt för vissa datorhallar ger lägre I vissa kommuner i norra Återbetalningsgräns ger ökade intäkter Ändrat återbetalningsförfarande ger ökade Utredningens förslag innebär ökade administrativa kostnader. Kost- naderna härrör framför allt från det sätt på vilket den lägre skatte- satsen erhålls. Såväl datacenterföretagens, växthusens som övriga företags ökade administrativa kostnader kommer av återbetalnings- systemet. Även ökade administration kommer av detta. För tillkommer även i initiala engångskostnader. Elhandlarnas lägre kostnader för admini- stration beror på att de bara behöver hantera en skattesats. Sam- manlagt ökar de administrativa kostnaderna med 52,3–72,6 miljo- ner kronor . För tillkommer en initial engångs- kostnad på . Sammantaget betyder utredningens förslag att de offentligfinan- siella intäkterna ökar. För att uppfylla kraven för statsstöd ökar de administrativa kostnaderna för företagen som tar emot stöden och för som hanterar energiskatten på el och är de som föreslås sköta administrationen kring statsstödshanteringen. 20.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Bestämmelsen är ny. Genom den införs begreppet ”otillåten stöd- mottagare” i lagstiftningen i enlighet med de krav som GBER, i dess lydelse av , ställer på en stödordning. För- slaget motiveras i avsnitt 16.2. Bestämmelsen är ny. Genom den införs uttrycket ”uppgifter om stödmottagaren” i lagstiftningen. Det sker för att det ska vara möj- ligt att tillgodose de s.k. transparenskrav som följer av GBER och som förutsätter att stödgivande medlemsstat har tillgång till vissa uppgifter om stödmottagarna. När stödet är av viss nivå måste upp- gifter om stödmottagaren offentliggöras. Förslaget motiveras i av- snitt 16.5. Det införda uttrycket kommer till användning i 1 kap. 9 och 14 §§, som ställer krav på uppgiftslämnande från den som yrkar avdrag för eller ansöker om återbetalning av energiskatt. Enligt vad som framgår av bestämmelsen består ”uppgifter om stödmottagaren” av uppgifter om stödmottagaren i tre olika avseen- den. Dessa är följande. Vilken typ av företag (små eller medelstora respek- tive stora) stödmottagaren hör till. Definitioner i det avseendet finns i bilaga I till kommissionens förordning omnämnd i 12 §. Stödmottagande företags verksamhetsområde på Nuts II-nivå enligt en närmare angiven förordning från Europa- parlamentet och Rådet. har publicerat in- formation om indelning enligt Nuts. På Nuts II-nivå är indelat i åtta områden. Verksamhetsområde på Nace-gruppnivå enligt en närmare angiven förordning från Rådet. Den svenska näringsgrens- indelningen enligt SNI 2007 bygger på EU:s standard, NACE Rev 21 och är identisk med denna ner till nivå 4. Utan uppgifter från uppgiftslämnaren i samtliga ovan nämnda avseenden föreligger inte ”uppgifter om stödmottagaren”. Bestämmelsen är ny. Genom den införs begreppet ”datorhall” i lag- stiftningen. Det används för att avgränsa den krets som kan få av- drag för (11 kap. 9 § 9) eller återbetalning av (11 kap. 14 §) energi- skatt på el som har förbrukats i en datorhall. Förslaget motiveras i avsnitt 15. Med en datorhall avses en anläggning (datacenter) där viss verk- samhet bedrivs, med viss utrustning, och där den installerade effek- ten uppgår till . I ett datacenter samlas således utrustningen för verksamheten i fråga på en och samma geografiska plats och inhyses i en och samma eller angränsande byggnader (anläggningen). Det är också där som beräkningen av effekten ska ske. Ett företag kan alltså inte lägga ihop effekten av flera mindre datacenter för att på så sätt omfattas av definitionen. Beräkningen av den installerade effekten bör i första hand göras utifrån utrust- ningens märkeffekter. Det är den effekt utrustningen märkts upp med av tillverkaren. Saknas märkeffekt måste den som vill komma i fråga för den lägre skatten på egen hand mäta effekten och det är även lämpligt att dokumentera hur beräkningen har gjorts. I avsnitt 10.4.2 behandlas den närmare innebörden av begreppet datacenter. I ett datacenter består utrustningen som sådan i allt 1 Indelningen har kommit att refereras till som Nace rev 2 genom och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av om fastställande av den statis- tiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden, EGT L 393 s. 1, 30.12.2006. väsentligt av IT-utrustning och reserv- och skyddssystem för denna utrustning.