sou · H3B34 · 2015-02-06 00:00:00 — Systemet bedöm- des som allt för strängt vilket ledde till att föreslog en ändring av tonnageskattelagen med för- månligare villkor för finska rederier. Ändringarna avsågs göra skattenivån inom sjöfartssektorn jämförbar med nivån i konkur- Sjöfartsstödet i några EES-länder rerande länder samt förnya tonnageskattesystemet så att det i så stor utsträckning som möjligt innefattade de åtgärder som är tillåtna enligt EU:s riktlinjer för statligt stöd till sjötransport. Den föreslagna lagen antogs av den finländska . hade problem med notifieringen till kommissionen. Kommissionen ansåg att villkoren var alltför förmånliga för rederi- erna. Kommissionen krävde bland annat att skulle ändra bestämmelser som gällde följande: vilka verksamheter som hör till tonnagebeskattad verksamhet, möjligheten att göra avskrivningar för anläggningstillgångar, fastställande av inkomst för tonnage- beskattad verksamhet, avskrivningen av den latenta skatteskulden som uppkommit som bolaget varit föremål för konventionell inkomstbeskattning innan inträde i tonnageskatte- systemet samt inkomstföring av kalkylerad ränta. Efter ändringar i enlighet med kommissionens krav trädde en ny tonnageskattelag i kraft . Beräkningen av tonnageinkomsten baseras på de tonnagebeskattade fartygens nettodräktighet. För varje fartyg beräknas tonnage- inkomsten per dag och per 100 nettoton enligt en fyrgradig skala. Tonnageinkomsten ska beräknas även för dagar under vilka fartyget inte är i drift. Tonnageinkomsten beskattas med gällande bolagsskattesats (från ). Detta finns beskrivet i kapitel 15 Tonnageinkomst. Skatt som betalas i en främmande stat på inkomst av tonnagebeskattad verksamhet avräknas inte från den skatt som ska betalas i . Ett bolag måste ansöka om att bli tonnageskatteskyldigt. Efter godkännande börjar bolaget att tonnagebeskattas skatteåret efter det att ansökan gjordes och upphör tio kalenderår därefter. Skulle tonnageskatteperioden komma till ända under ett skatteår, fort- sätter tonnageskatteperioden att löpa till utgången av . Om ett bolag ansöker om godkännande för en ny tonnage- skatteperiod börjar den nya perioden löpa efter Sjöfartsstödet i några EES-länder utgången av den föregående perioden. hade ett tidsfönster för ansökan vilket innebar att bolag som valt att bli tonnage- beskattade var tvungna att ansöka om att bli tonnagebeskattade senast efter det att lagen trädde i kraft. Regeringen kan sedan välja att öppna tidsfönstret vid lämpligt tillfälle. Kvalificerad verksamhet och kvalificerade fartyg Tonnageskatt kan väljas av ett aktiebolag som bedriver inter- nationell sjöfart och som är allmänt skattskyldigt i . Bolaget ska ha sin verkliga ledning i och bedriva gods- eller passa- gerartransport med tonnagebeskattade fartyg samt vara skatt- skyldigt för detta i . Det är enbart transport av gods och passagerare samt därtill nära ansluten verksamhet som kan bli föremål för tonnagebeskattning. För att ett fartyg ska vara kvalificerat för tonnagebeskattning ska det huvudsakligen användas i internationell sjöfart och huvud- sakligen vara avsett för gods- eller passagerartransport, bogsering eller skjutbogsering. Fartygen ska ha sin strategiska och ekonom- iska ledning i och fartygets bruttodräktighet ska vara minst 100. Då ett bolag har valt att tonnagebeskattas omfattas samtliga av bolagets fartyg som uppfyller villkoren för tonnagebeskattning av tonnageskattesystemet. För att omfattas av tonnageskattesystemet ska ett bolags andel av fartyg som är inskrivna i handelsfartygsförteckningen uppgå till . Vidare får högst av ett bolags flottas bruttotonnage vara fartyg som är registrerade i tredje land. Alla bolag i en koncern som uppfyller villkoren för tonnage- beskattning och ägnar sig åt samma verksamhetsgren inom sjö- farten ska ansöka om att bli tonnagebeskattade. Sjöfartsstödet i några EES-länder transaktioner mellan ett tonnageskattskyldigt bolag och ett när- stående bolag som inte är tonnageskattskyldigt ska sådana villkor som skulle ha iakttagits mellan oberoende parter iakttas. Tonnageskattesystemet är inte knutet till krav på att ställa praktik- eller utbildningsplatser till förfogande ombord på fartygen. Där- emot finns andra stödsystem i såsom bemanningsstöd och kollektivavtal genom vilka tillgången på praktikplatser främjas. Ett godkännande om att ingå i tonnageskattesystemet kan återkallas. Vid ett återkallande upphör tonnageskatteperioden vid utgången av skatteåret då beslutet om återkallande fattades. Till följd av åter- kallandet kan bolaget inte på nytt godkännas som tonnageskattskyldig innan förflutit. Om ett godkännande av tonnageskattskyldighet återkallas eller bolaget upplöses, sker en inkomstbeskattning för samtliga skatteår som ingår i tonnageskatteperioden. beviljar i syfte att förbättra den finska handelsflottans internationella konkurrenskraft stöd för bemanningskostnader för fartyg som används för vissa sjötransporter. finns det en form av bemanningsstöd till lastfartyg och 2008 utvidgades det till att även omfatta passagerarfartyg. Vidare omfattas bogser- båtar och mudderverk med vissa begränsningar. I det system som kommissionen senast godkände täcker stödet av förskottsinnehållningen för av socialskyddsavgifterna för sjöfolk17 16När det gäller arbetstagare som är anställda täcker stödet av källskatten. Inget stöd betalas ut för förskottsinnehållning för en lön som överskrider det tröskelvärde som fastställts i artikel 17 i lagen om förskottsuppbörd. 17När det gäller arbetstagare som är anställda omfattar stödet endast en typ av sociala avgifter, nämligen arbetsgivarens socialskyddsavgift. Sjöfartsstödet i några EES-länder med anställning på fartyg med finsk flagg. De socialskyddsavgifter som omfattas av stödet är bland annat arbetsgivarens socialskyddsavgift, arbetsgivarandel av; sjömanspensionsavgiften, arbetslöshetsförsäkringspremien, olycksfallsförsäkringspremien, grupplivförsäkringspremien samt premien för frivillig olycksfallsförsäkring för fritiden och tilläggsförsäkring för fritiden. Som allmänna villkor för beviljande av stödet gäller bland annat att fartyget ska vara registrerat i det finska fartygsregistret. Fartyget ska under stödåret huvudsakligen ha använts i utrikes sjöfart eller i inrikes sjöfart som är utsatt för internationell konkur- rens. Avseende bogserbåtar och skjutbogserare samt mudderverk är förutsättningen för att vara berättigad till stödet att över 50 pro- cent av fartygens driftstid under kalenderåret utgörs av sjöt- ransport och att fartygens bruttodräktighet överstiger . Stödet gäller inte för bogsering eller skjutbogsering som huvud- sakligen utförs i hamnar, varvid motordrivna fartyg biträds i hamn. har ett antal stöd till sjöfarten. Utöver ett tonnage- skattesystem och bemanningsstöd har de bland annat ett stöd för blandbesättning (motsvarade ), varvsstöd, miljöinvesteringsstöd samt stöd för investeringar i s.k. skrubber (används för att rena fartygsavgaser, framför allt från svaveloxider). Både miljöinvesteringsstödet och stödet för investeringar i skrubber var tillfälliga stöd 2013 och 2014, men kan komma att förlängas. har även skattelättnader för isgående fartyg. Det motsvarar ett avdrag på av den beskattningsbara vinsten om de köper ett nytt fartyg som uppfyller isklasskravet. Enligt beslut från kommissionen, SA.35110 (2012/N) har uppgett att budgeten för den statliga stödordningen för uppskattas till . Enligt skatteadministra- tionen i betalas i sjöfartsstöd ut per Sjöfartsstödet i några EES-länder SOU 2015:4 Det var 113 fartyg som omfattades av bemanningsstödet . Nivån för bemanningskostnaderna i och är likartade. Enligt den finska Regeringens proposition till med förslag till lag om ändring av tonnageskattelagen (RP 231/2009 rd) betalade rederiföretagen i –2007 cirka 30– i inkomstskatt . I förarbetena beräknade de finska myndigheterna att inkomsterna från tonnagebeskattad verk- samhet skulle komma att uppgå till . De företag som övergick till tonnageskattesystemet befriades även från sina latenta skatteskulder som uppkommit som företaget varit föremål för konventionell inkomstbeskattning. Den latenta skatteskulden motsvarade ett värde om , vid en skattesats på . I förarbetena förs ett resonemang kring att de finskflaggade fartygen bidrar med inkomster som beskattas i och som således kommer det finska samhället till nytta. De fartyg som är registrerade i andra register än det finska genererar inkomster åt det landets statsbudget. registrerades det 23 fartyg i den finska handelsfartygsförteckningen vilket ökade den finska flottan till 113 fartyg. Det var 64 fartyg som omfattades av tonnageskatte- systemet 2013. Av dessa var 25 stycken rorofartyg, 20 stycken bulkfartyg och 19 stycken torrlastfartyg. Enligt skatteadministra- tionen betalade företagen året innan de gick med i tonnageskatte- systemet i bolagsskatt. Enligt den finska skatteadministrationen uppgick för Sjöfartsstödet i några EES-länder I finns det två fartygsregister, dels ett nationellt fartygs- register Danskt Alminderligt Skibsregister (DAS), dels ett inter- nationellt sådant – Danskt Internationalt Skibsregister (). Det nationella registret omfattar i huvudsak passagerarfärjor i inrikes trafik och fiskefartyg. Det internationella registret tillkom 1988 för att motverka att danska rederier flaggade ut fartygen till tredje land. Registrering i är inte helt öppet för internationella intressenter. Utländska fartyg kan registreras om de ägs av danska medborgare eller danska rederier. De kan även registreras om de har rederiverksamhet som sin huvudverksamhet med betydande danskt direkt- eller indirekt ägarskap eller inflytande i företaget. Utländska rederier ska även ha driften av rederiverksamheten i t.ex. genom en utsedd representant stationerad i . införde ett system med tonnageskatt som var tillämpligt från och med inkomstår 2001. Den danska tonnage- beskattningen baseras på en schablonbeskattning av det totala far- tygstonnaget i drift hos företaget. För fartyg som omfattas av den danska tonnageskattelagen ska den beskattningsbara inkomsten beräknas på basis av nettotonnage. Den beskattningsbara inkomsten, tonnageinkomsten, ska för varje fartyg utgöras av en fastställd grundbeloppsnivå per 100 nettoton (NT) per påbörjat dygn. För mer detaljerade uppgifter hänvisas till kapitel 15 Tonnageinkomst. Utländska fraktskatter kan under vissa förutsättningar och i viss utsträckning avräknas från den beräknade tonnageskatten. Sjöfartsstödet i några EES-länder Valet att tonnagebeskattas är bindande för rederier från början av det inkomstår som tonnagebeskattning först kan väljas. Samma gäller för företag som väljer att inte tonnagebeskat- tas. Efter tioårsperioden kan rederiet åter välja tonnagebeskattning för en ny period . Om ett rederi väljer att träda ur tonnageskattesystemet kan det tidigast med beskattning enligt det konventionella skattesystemet åter välja tonnagebeskatt- ning. Rederier som uppfyllde förutsättningarna för att tonnagebeskat- tas när lagen trädde 2001 kunde välja att tonnagebeskattas senast vid ingivandet av deklarationen för det andra inkomståret då tonnagebeskattning kunde ske. Företag som inte uppfyllde villkoren för att tonnagebeskattas vid införandet kan tonnagebeskattas från och med det första inkomståret då företaget uppfyller förutsättningarna. Kvalificerad verksamhet och kvalificerade fartyg Tonnagebeskattning kan väljas av företag som är skattepliktiga enligt den danska bolagsskattelagen och som bedriver rederiverk- samhet. Det danska tonnageskattesystemet omfattar inkomst som kan hänföras till transporttjänster som levereras vid förvärvsmässig transport av passagerare eller gods (rederiverksamhet) mellan olika destinationer. Därtill kan vissa kompletterande verksamheter som utförs i nära anknytning till transporttjänster samt vissa s.k. samlade transporttjänster ingå i systemet. För att ett fartyg ska vara kvalificerat krävs att det har en bruttodräktighet på minst 20. Fartyget ska drivas strategiskt och verksamhetsmässigt/affärsmässigt (”forrettningsmaessigt”) från Det finns även vissa krav vad gäller fartygens registre- ring, se under rubriken . När ett rederi väljer att tonnagebeskattas ska alla dess kvalifi- cerade fartyg och andra tillgångar som uppfyller villkoren för ton- nageskatt ingå i systemet. Den danska tonnageskattelagen innehåller en förteckning som uttryckligen anger verksamheter som inte kan omfattas av tonnage- Sjöfartsstödet i några EES-länder skatt oavsett om verksamheten utförs på ett kvalificerat fartyg eller i anknytning till transporttjänster som tonnagebeskattas. Det finns inget flaggkrav i den danska tonnageskattelagen. Den danska tonnageskattelagen ställer dock krav på att rederiet under ett inkomstår vidmakthåller eller ökar procentandelen brutto- tonnage som ägs av rederiet eller som är registrerat i ett medlems- land i EU eller EES. Det nu nämnda registreringsvillkoret gäller dock inte om andelen bruttotonnage som är kvalificerat för tonnageskatt inte har sjunkit under föregående inkomstår för alla rederier som omfattas av lagen. Registreringsvillkoret är inte heller tillämpligt på rederier vars kvalificerade bruttotonnage till utgörs av fartyg registrerade i en EU/EES-medlemsstat. Rederier inom samma koncern ska som huvudregel välja samma skattesystem. Om ett företag i en koncern väljer att tonnage- beskattas måste i princip alla andra företag i koncernen också välja att tonnagebeskattas. För fartyg som ägs av eller hyrs av flera rederier kan varje rederis andel av fartyget ingå i tonnageskatte- systemet för de aktuella rederierna. I den danska tonnageskattelagen finns inget krav på att ett företag med tonnagebeskattad verksamhet ska ställa utbildningsplatser till förfogande ombord på sina fartyg. Ett rederi som träder ut ur tonnageskattesystemet kan tidigast efter en period åter välja tonnagebeskattning. Några ytterligare sanktioner åläggs inte rederierna. Sjöfartsstödet i några EES-länder Ägare till fartyg registrerade i har undantag från att betala socialavgifter och inkomstskatt för sjöfolk som arbetar ombord på dessa fartyg, det s.k. sjötransportstödet. Det danska sjötransport- stödet omfattar bland annat lastfartyg, passagerarfartyg och även muddrings- och kabelläggningsverksamhet. Enligt de danska kollektivavtalen för fartyg registrerade i kan enbart danska medborgare som bor i omfattas, eller personer som genom EU-medborgarskap kan jämställas med dessa. Detta gäller dock inte för passagerarfartyg i vissa fartområden. För fartyg som är registrerade i kan kollektivavtal träffas av fackföreningar med medlemmar i andra länder. Sådana avtal har slutits mellan danska rederier och bland annat indiska, filippinska samt polska fackförbund. I dessa regleras villkoren för anställda från dessa länder som arbetar ombord på . Omfattningen av det danska statsstödet i tonnageskatteordningen framgår av Erhvervs- og publikation Redegørelse om erhvervsstøtte (2012), som ges ut en gång . Det är även dessa belopp som rapporteras till kommissionen. Metoden för beräkningen av statsstödet görs baserat på de beräkningar som gjordes vid införandet av tonnageskatteordningen. Det bör noteras att beräkningen är skönsmässig och förbunden med stor osäkerhet. Det bör även anmärkas att det inte görs en löpande beräkning av statsstödet genom tonnageskatteordningen. Istället företas en årlig uppräkning jämfört med BNP av den ursprungligen beräknade nivån för statsstödets omfattning. Enligt den danska tonnage- skattelagen19 beräknas tonnageskatten som erläggs den danska staten att uppgå till mellan 50–. Enligt publikationen Redegørelse om erhvervsfremme og støtte 2014 beräk- nas den statliga inkomsten från tonnageskatt att uppgå till . Även omfattningen av det danska statsstödet genom DIS- ordningen framgår av Erhverves- og publikation Sjöfartsstödet i några EES-länder Redegørelse om erhvervsfremme og støtte 2014. Även beräkningen av stödet enligt DIS-ordningen är skönsmässig och förenad med osäkerhet. Inte heller beträffande DIS-ordningen görs en löpande beräkning, utan en uppräkning i förhållande till BNP görs baserad på den ursprungligt uppskattade nivån av stödets storlek. Vid utvidgningen av DIS-ordningen 2008 framgår det av kom- missionens beslut att den totala budgeten för DIS-ordningen angetts till omkring 600 miljoner DKK20. Av publikationen Rede- gørelse om erhvervsfremme og støtte 2014 beräknas stödet enligt DIS-ordningen för sjöfolk uppgå till . Den danska regeringen arbetar med en uppdaterad översikt av storleken på statens skatteutgifter för tonnagebeskattningen och DIS-ordningen. har ett norskt nationellt register (Norsk Ordinært Skipsregister) och ett internationellt andraregister (Norsk Internasjonalt Skipsregister). I kan utländskt ägda fartyg registreras. För registrering i krävs att skepp har anknytning till genom att vissa delar av driften ska ske från . Fartyg som är registrerade i för norsk flagg och lyder under norsk lag. På NIS-registrerade fartyg kan utländsk arbetskraft därmed anställas på lokala villkor. Reglerna som styr är baserade på internationella krav och förpliktelser, särskilt konventioner antagna av IMO () och (Inter- national ). införde regler om tonnagebeskattning. ändrade i och med sitt tonnageskattesystem för att systemet skulle vara mer i linje med andra europeiska länders tonnageskattesystem. Det finns dock några särdrag i det norska 20 N 43/07 – , C (2008)8885 fin. Sjöfartsstödet i några EES-länder SOU 2015:4 Det norska tonnageskattesystemet utmärker sig bland annat genom att lagstiftningen innehåller mycket detaljerade regler om hur företagen ska vara uppbyggda, vilka tillgångar de kan äga och vilken verksamhet som företaget får ha. Syftet bakom de detaljerade bestämmelserna är att undvika gränsdragningsproblem mellan tonnagesbeskattad och konventionellt beskattad verk- samhet. Tonnageskatten är en punktskatt som baseras på fartygens netto- tonnage beräknad per dag och per och avrundas till när- maste hela . I det norska systemet fastställs skattesatserna av . Det finns möjlighet för regeringen att med- dela föreskrifter om att undanta ett fartyg som inte är i drift från tonnagebeskattning. Det finns även möjlighet till skattereduktion för vissa miljöcertifierade fartyg. Utländska skatter kan inte dras av i tonnageskattesystemet. För mer detaljerade uppgifter hänvisas till kapitel 15 Tonnageinkomst. Från och med är ett företags val att ingå i det norska tonnageskattesystemet bindande för en period . Träder ett företag ur systemet innan tioårsperioden är till ända, kan det tidigast efter att tioårsperioden löpt ut åter välja att tonnage- beskattas. Kvalificerad verksamhet och kvalificerade fartyg Huvudregeln är att tonnagebeskattad verksamhet måste utövas av ett aktiebolag som är upprättat och registrerat i enlighet med den norska bolagslagstiftningen. Som nämnts ovan finns det bestämda krav på vilka tillgångar företaget får äga och vilken verksamhet som företaget kan ha. Sjöfartsstödet i några EES-länder Som tillåtna tillgångar pekas ut bland annat fartyg i fart och olika former av stödfartyg så som bogserbåtar, underhållsfartyg och transporter för oljeverksamhet. Företag som ingår i tonnageskattesystemet får inte driva annan verksamhet än uthyrning och drift av egna och inhyrda fartyg eller stödfartyg. Genom lagändringen 2007 utvidgades den kvalificer- ande verksamheten till att, förutom ren fartygsverksamhet, även omfatta verksamhet som drivs i nära anknytning till kärnverksam- heten. Företag i tonnageskattesystemet måste som ett minimum äga ett kvalificerat fartyg, direkt eller genom en ägarkedja med minst tre procents ägande på varje nivå i de underliggande företagen. Till skillnad från många europeiska tonnageskattesystem finns det inget krav på strategisk eller ekonomisk ledning i . Det finns inte i den norska lagstiftningen något krav att ett fartyg ska gå under norsk eller EU/EES-flagg. Företag som ingår i tonnageskattesystemet ska dock upprätthålla eller öka sin andel EU-registrerat tonnage i förhållande till det tonnage företaget ägde per . För företag som träder in i tonnageskatte- systemet gäller kravet att upprätthålla eller öka tonnaget i förhållande till det tonnage som företaget ägde för inträdet. Med tonnage förstås nettotonnage så som det är bestämt i giltigt certifikat. Kravet på att upprätthålla eller öka andelen EU-registrerat tonnage gäller inte om företaget har ett tonnage som till är registrerat i ett EU- med- lemsland. Bogserbåtar och fartyg som fraktar material från mudd- ringsverksamhet måste vara registrerade i ett medlemsland i EU för att kunna omfattas av tonnageskattesystemet. Norsk lag har ett undantag från registreringskravet om den samlade andelen EU-registrerat tonnage per året innan har ökat eller upprätthållits. Nästföljande år kan ett företag således åtnjuta lättnad från registreringskravet. Sjöfartsstödet i några EES-länder Ett val att träda in i tonnageskattesystemet ska göras samlat och för alla kvalificerade företag i en koncern. har inget krav på utbildningsplatser som är knutet till tonnageskattesystemet. Däremot har , precis som många andra länder, ett bemanningsstöd. Bemanningsstödet ges för anställda på fartyg som är registrerade i NOR- och . Som villkor för stöd kan ställas att rederierna deltar i utbildning av sjöfolk. Ett företag som inte uppfyller villkoren för tonnagebeskattning anses ha trätt ut ur systemet. Generellt föreligger möjlighet att vidta rättelse från det att förutsättningar för tonnageskatt inte längre uppfylls. Det gäller dock inte om företaget vid upprepade tillfällen inte uppfyllt villkoren om vilken verksam- het som är kvalificerad inom tonnageskattesystemet. Om företaget inte har uppfyllt villkoren om bindningstid och koncerntillhörighet medför det utträde utan rättelsefrist. Om den norska skattemyn- digheten, Sentralskattekontoret for storbedriftre, bedömer att vill- koren för tonnagebeskattning inte är uppfyllda får företagen upp- rätta en självdeklaration enligt de konventionella skattereglerna och beskattas därefter enligt dessa. För sjöfolk anställda på fartyg registrerade i utgår beman- ningsstöd i form av en återbetalning av skatt och sociala avgifter. Stödet utgår endast till personal bosatt eller skattepliktig i och omfattar inte intendenturpersonal. Visst stöd ges även för fartyg registrerade i . Stödbeloppet fastställs i Stor- tinget. Sjöfartsstödet i några EES-länder Utländska besättningar kan anställas med särskilda avtal på fartyg som är anslutna till . Dessa är skattebefriade i . Det norska rederiförbundet träffar trepartsöverenskommelser med både norska och utländska fackföreningar. Konsultbolaget har på uppdrag av norska finans- departementet gjort en samhällsekonomisk analys av det norska sjöfartsstödet. Av denna framgår bland annat att stödet 2008 var på 1 750 miljoner NOK. Till detta kommer administrationskostnaden vilken i rapporten har beräknats till 8,5 miljoner NOK . Det brittiska registret är ett register som även är öppet för andra fartyg än de som ägs av britter. Medborgare i EU, EES och brittiska territorier får registrera fartyg i registret. Om ägaren till fartyget inte är bosatt i måste en representant som är bosatt inom landet utses. kan rederier i välja mellan traditionell konventionell beskattning och tonnagebeskattning. Inkomster som beskattas med tonnageskatt är därmed sådana som härrör från kvalificerad verksamhet såsom drift av egna fartyg och andra nöd- vändiga sjöfartsaktiviteter i anslutning till dessa liksom övrig verk- samhet som är kvalificerad för tonnageskatt. 2010-023, EconPöyry , Evaluering av sysselsettingsordningene for sjø- folk. Sjöfartsstödet i några EES-länder Den beskattningsbara inkomsten beräknas som en schablon för och per 100 NT och multipliceras i drift. Motsvarande beräkning görs för varje fartyg i drift. Totalbeloppet beskattas med vanlig företagsskatt. Skattesatserna varierar bero- ende på företagets totala vinst och antalet företag inom en koncern.