sou · H3B330 · 2015-03-30 00:00:00 — I ett fjärde steg antas hur stor del av varorna som kommer få högsta skatt, skatt med avdrag 1 eller skatt med avdrag 2. Denna skattning är osäker och omfattas därför av en känslighetsanalys i avsnitt 7.16. I ett femte steg beräknas bruttoskatteintäkterna för de fyra olika kategorierna med hjälp av följande formel: ∗ [8 ∗ + 4 ∗ 1 + 2 ∗ 2 där j anger respektive kategori, VIKT anger den totala vikten i kg för samtliga varor i respektive kategori, anger andel av varornas vikt som hamnar under maxtaket, där 8,4 och 2 är olika skattenivåer och där , 1 ℎ 2 anger andelen varor i För övrig elektronik byts 8,4 och 2 ut mot 120, 60 och 30. I ett sjätte steg beräknas nettoskatteintäkterna genom att skatte- intäkterna från hushåll multipliceras med 1,25 för att spegla att även intäkterna från moms ökar medan skatteintäkterna från före- tagens inköp multipliceras med 0,78 för att spegla att ökade kost- nader för företagen leder till lägre bolagsskatteintäkter från dessa. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik I ett sjunde steg beräknas hur stora skatteintäkterna blir med hänsyn till att försäljningen av viss elektronik väntas minska på grund av skatten. I och med att försäljningen minskar sjunker även skatteintäkterna. Uppgifterna av hur försäljningen påverkas hämtas från tabell 7.5. Slutligen antas att skatteundandragandet från skatten är 10 pro- cent. Sammantaget ger detta skatteintäkter på . Se tabell 7.6 samt 7.7. Tabell 7.6 Skatteintäkter innan förändring av marknaden, Mkr/år SOU 2015:30 Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik Skatteintäkter efter förändring av marknaden, Mkr/år föreslås bli beskattningsmyndighet för samtliga skatt- skyldiga som är godkända lagerhållare. Dessa antas bli cirka drygt 1 000 stycken. Detta bygger på antagandet att 130 tillverkare samt 908 företag med en import av viss elektronik från tredje land som överstiger blir godkända lagerhållare. Dess- utom blir beskattningsmyndighet för de uppskatt- ningsvis 1 080 företag som för in viss elektronik från andra EU-länder utan att vara lagerhållare. Det innebär att initialt ska bygga upp lämpliga administrativa rutiner, IT-system samt ta fram informationsmaterial till företag etc. Detta initiala arbete beräknar kommer kosta för utredningens båda förslag på punkt- skatter. Utredningen har antagit att av dessa kostnader avser skatten på viss elektronik. Se tabell 7.8. Det fortlöpande arbetet med administration av inkommande deklarationer, kontroller, m.m. beräknas av kosta för utredningens båda Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik förslag på punktskatter. Utredningen antar att av dessa kostnader avser skatten på viss elektronik. Se tabell 7.9. Uppbyggnad av IT-system och anpassning till andra system Inköp av analysinstrument, extern utbildning, varuprover samt kostnad för Årliga IT-förvaltningskostnader samt underhåll av analysinstrument, kostnad för varuprov och laboratorieanalyser föreslås bli beskattningsmyndighet för de skattskyldiga som inte är godkända lagerhållare och som importerar skatte- pliktiga varor till från tredje land. Det som utmärker denna grupp är att den är stor, den uppgår till cirka 4 000 skattskyldiga, samt att de flesta inte kommer behöva deklarera mer än en eller . Det rör sig i regel om företag eller myndigheter som har en helt annan huvudverksamhet än att importera viss elektro- nik. bedömer att de kommer att ha initiala kostnader på . ges medel att köpa in den labora- torieutrustning som krävs för att kunna genomföra de test som krävs för att kunna kontrollera skatten. För att löpande administrera samt kontrollera dessa skattskyl- digas deklarationer föreslås att tilldelas resurser mot- svarande . SOU 2015:30 Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik Tabell 7.10 Initiala kostnader för , år 1 Merkostnad för bedömning av om eller är beskattningsmyndighet innan IT-stöd finns på plats Inköp av instrument till laboratoriet, Intern utbildning och information Tabell 7.11 Löpande kostnader för Bedömning av om eller Kontroll av att rätt skatt är inbetald Uppföljning av interna kontroller Regeringen ska enligt utredningens förslag ge Kemikalieinspek- tionen i uppdrag att utvärdera och föreslå uppdateringar av skatten. Detta bör göras regelbundet men inte mer sällan än . Kemikalieinspektionens kostnader för detta antas uppgå till i genomsnitt . Utredningen ser ingen anledning till att denna skatt skulle bli före- mål för ett större skatteundandragande än andra skatter. Ett antagande om 10 procents skatteundandragande har använts. Jämfört med andra punktskatter där skattenivån utgör ett betydligt större påslag på priset så är de föreslagna skattenivåerna beskedliga vilket minskar risken för skatteundandragande. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik 7.12Fördelningseffekter, jämställdhet och integration Skatten leder till att viss elektronik blir dyrare. Utredningen saknar statistik över hur inköpen av viss elektronik ser ut för olika inkomstskikt. Istället har två räkneexempel tagits fram för att ge en bild av hur skatten kan slå. För ett låginkomsthushåll som köper en bärbar dator som väger , med rätt till skatteavdrag för vilken skatt plus extra moms inbetalats skulle skatten innebära en utgiftsökning på . För ett hög- inkomsthushåll som köper två bärbara datorer, en router och en spelkonsol, alla med en vikt under och med en sammanlagd vikt på i samma skatteklass, skulle merkostnaden uppgå till . Förslaget på kemikalieskatt ger hälsoeffekter som är positiva för båda könen. De företag som drabbas hårdast av skatten är små företag som importerar eller tillverkar elektronik. i högre utsträckning drivs av män och stora delar av hemelektronik- branschen kan antas vara mansdominerad så torde förslaget slå mot fler företag som drivs av män än sådana som drivs av kvinnor. Utrikesfödda drabbas av samma negativa hälsoeffekter som inrikes födda gör. I vilken mån utrikesfödda i högre grad driver företag som importerar eller tillverkar elektronik är okänt för utredningen. Sammantaget bedömer utredningen att utredningens förslag är bra för både kvinnor och män samt både för inrikes födda och utrikesfödda. 7.13Hälso- och miljöekonomiska vinster Hälsoekonomiska studier av de kostnader som miljögifter medför har visat på stora samhällsekonomiska kostnader. Orsaken är att miljögifter är något som hela befolkningen berörs av och som orsakar sjukdom och lidande som värderas högt i samhällseko- nomiska beräkningar. Detta innebär att även om endast en mino- ritet faktiskt drabbas av faktiska diagnoser av ett visst ämne så blir ändå de sammanlagda kostnaderna för vårdkostnader, inkomst- bortfall, lidande och död stora. Detta forskningsfält är emellertid fortfarande i sin linda och det finns få studier gjorda. En inter- nationell litteraturöversikt visade på endast 57 Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik vetenskapliga publiceringar som berörde samhällsekonomiska kostnader av kemikaliers effekter på hälsan 26. Skatteförslaget bedöms leda till att försäljningen av viss elektro- nik minskar samt att det sker en förskjutning mot varor som inne- håller farliga flamskyddsmedel till varor som innehåller mindre farliga flamskyddsmedel. Detta innebär att de flamskyddsmedel samt övriga farliga ämnen som denna elektronik skulle ha innehållit inte får möjlighet att spridas i människors hemmiljö eller till miljön. Detta innebär en hälsovinst. Storleken på denna hälsovinst är oklar. Hälsovinsten består i att frekvensen av de sjukdomar som farliga ämnen i elektronik orsakar sjunker. Detta i sin tur leder till lägre vårdkostnader, minskat arbetskraftsbortfall och minskat lidande. I detta avsnitt jämförs effektiviteten av de olika föreslagna åtgärderna. För att kunna göra det så behövs ett fiktivt värde på hur stor hälsovinsten skulle bli av att alla flamskyddsmedel från viss elektronik försvann från våra hem. Då det inte finns något sådant värde har utredningen studerat liknande studier. Den studie som befunnits mest lämplig att använda i detta sammanhang används för att visa på vilken tänkbar storleksordning det fiktiva värdet bör ha. Eftersom det i detta fall rör sig om ett mycket osäkert värde så har känslighetsanalyser gjorts för både högre och lägre värden på hälso- vinsten. Se avsnitt 7.16. 7.13.1Fiktivt värde på hälsokostnaderna Som underlag för framtagning av storleksordningen på ett fiktivt värde på hälsokostnaderna, vållade av flamskyddsmedel i elektro- nik, har utredningen använt en svensk studie27om hälsokostnaderna för ökning av diabetes och hjärtsjukdomar på grund av polyklorerad bifenyl (153), ett nedbrytningsämne av DDT (DDE, 2,2-Bis(4- chlorophenyl)-1,1-dichloroethene), en metabolit av ftalater (MMP) och Perfluorononansyra (PFNA). DDT och PCB är klassiska förbjudna miljögifter, MMP är en nedbrytningsprodukt av ftalaten DMP medan PFNA är ett per- 26Costs of Inaction on the , United Nations Environment Programme, 2013. tiative/tabid/56397/Default.aspx 27Se bilaga 5. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik Inget av dessa ämnen används som flamskydds- medel men de har till viss del liknande kemisk struktur och lik- nande egenskaper som en del flamskyddsmedel har. Studien bygger på uppgifter från den så kallade PIVUS- studien28, som omfattar drygt 1 000 kvinnor och män i . genomgick de en omfattande hälsokontroll med bland annat mätningar av insulin- och blodsocker. De lämnade också blodprover för analys av ett stort antal miljögifter. Hälso- kontrollen visade att 119 personer hade typ 2-diabetes. Som väntat var diabetes vanligare bland dem som var överviktiga och hade höga blodfetter. Men även efter att man i beräkningarna hade tagit hän- syn till dessa och flera andra kända riskfaktorer sågs ett samband mellan stigande halter i blodet av flera olika miljögifter och ökad förekomst av diabetes. De hälsoekonomiska kostnaderna för diabetes och hjärtsjukdom orsakad av denna diabetes har sedan beräknats. Resultaten redovisas i tabell 7.12. Tabell 7.12 Hälsoekonomiska kostnader för diabetes och hjärtsjukdom som kan kopplas till olika kemiska ämnen i blodet, mdr kr/år Sammantaget rör det sig om stora kostnader. Kostnaderna för ett kemiskt ämne kopplat till två diagnoser uppgår till 1,1–7,5 mil- jarder kronor . Kostnaden för fyra olika miljögifter uppgår till . Utredningen har utifrån detta tagit fram ett fiktivt värde för de hälsoekonomiska kostnaderna för samtliga diagnoser som exponer- ingen för farliga ämnen, inklusive samtliga flamskyddsmedel, från viss elektronik orsakar. Detta fiktiva värde har bedömts ligga mellan 28 Se bilaga 5. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik 1 till i . I ett medelscenario antas . Detta fiktiva värde bygger inte på att det rör sig om samma ämnen eller samma diagnoser utan om liknande ämnen som innebär liknande diagnoser. Detta fiktiva värde är osäkert och därför har känslighetsanalyserar gjorts för de beräk- ningar som påverkas. Diskonteringräntan har satts till . Det fiktiva värdet för den årliga hälsokostnaden för farliga ämnen från viss elektronik har i medelscenariot antagits ligga på , se avsnitt 7.13.1. Vidare antas att viss elektronik som inte innehåller reaktiva flamskyddsmedel, brom eller klor bidrar med en fjärdedel (0,25) så stor hälsokostnad som viss elektronik som innehåller additivt tillsatta flamskyddsmedel som innehåller brom, klor och fosfor (1,0). Hälsokostnaden från viss elektronik som innehåller additivt tillsatt brom eller klor antas bidra med hälften så stor hälsokostnad som elektronik med reaktivt tillsatta flamskydds- medel (0,5). Den totala fiktiva hälsokostnaden för farliga ämnen i viss elektronik har sedan fördelats ut på varje procentenhets försäljning av viss elektronik, det vill säga ett linjärt samband antas. Fördelningen utgår från hur stor relativ hälso- och miljöpåverkan respektive kategori flamskyddsmedel antas ha respektive hur stor andel av försäljningen respektive kategori elektronik som innehåller olika kategorier flamskyddsmedel antas stå för. Observera att dessa beräkningar bygger på antaganden. Se tabell 7.13. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik SOU 2015:30 Tabell 7.13 Fiktiv hälsoekonomisk vinst av minskad försäljning av en procentenhet av viss elektronik. rätt till avdrag 1 av minskad försäljning av en procentenhet av viss elektronik, scenario medel. Beräkningarna är gjorda för en eftersom det är en överblickbar period. Om har antagligen förhållandena ändrat sig så mycket att det är svårt att räkna på olika nyttor och kost- nader. behövs för att fånga in alla effekter som inte uppstår . 7.13.3Fiktiv hälsovinst av nollalternativet Nollalternativet innebär att inte vidtar någon åtgärd alls utöver det som redan görs . Emellertid antas EU:s medlems- stater gemensamt införa förbud av ytterligare flamskyddsmedel motsvarande av marknadsandelen år 10. antas ingenting hända. Förbudet antas omfatta additivt tillsatta flam- skyddsmedel, utan rätt till skatteavdrag, och dessa antas bytas ut mot flamskyddsmedel som ger rätt till avdrag De administrativa kostnaderna för såväl företag som myndigheter är svåra att uppskatta. Däremot har den fiktiva hälsokostnaden för den förmodade utvidgningen av RoHS-direktivet29 tagits med i beräkningarna. 29 och rådets direktiv /65/EU av om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning. SOU 2015:30 Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik Tabell 7.14 Fiktiv hälsovinst av nollalternativet år 1 15 enligt scenario medel. Administrativa kostnader ingår ej. Fiktiv hälsovinst , mkr/år 7.13.4Fiktiva hälsoekonomiska vinster av skatteförslaget Skattens effekt på försäljningen av olika kategorier av elektronik har beräknats med hjälp av grundantagandena i tabell 7.4. Hänsyn har tagits till att även nollalternativet innebär en viss förbättring . Detta förklarar skillnaden i effekt för år 1–9 respektive år 10–15. Slutligen har de fiktiva hälsoekonomiska vinsterna av skatten beräknats både och i summerat nettonuvärde för hela perioden. Som tabellen visar så blir det fiktiva nettonuvärdet högt för detta förslag. Tabell 7.15 Beräkning av nettonuvärdet av den fiktiva hälsovinsten av skatteförslaget för scenario medel Minskad försäljning år 1-9 Minskad försäljning år 10- 15netto med hänsyn till år 1 9. -1,4 år 10 15 , Mkr/år -1,2 hälsonytta år -15, Mkr Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik 7.13.5Kostnader och nyttor – EU-reglering Detta alternativ innebär att genomför en omfattande sats- ning på att få fler farliga flamskyddsmedel än i nollalternativet för- bjudna inom ramen för RoHS-direktivet30. I praktiken innebär det att måste avsätta stora resurser för att dokumentera hälso- effekter och miljöeffekter av farliga flamskyddsmedel, visa att det finns alternativ på marknaden och lägga resurser på att övertyga övriga länder. Detta förslag har få konsekvenser år 1 till 9. Kostnaderna består av utredningsarbete och förhandlingsarbete. Dessa antas uppgå till . Åtgärden förväntas inte resultera i miljö- och hälsoeffekter förrän . antas genom sitt arbete få ytterligare flamskyddsmedel förbjudna vilket skulle påverka innehållet av flamskyddsmedel i av hemelektroniken. Detta leder till en fiktiv hälsovinst på enligt scenario medel. Detta förslag leder inte till någon minskad försäljning av hemelektronik. Alternativet antas leda till ökade kostnader för företag med . De ökade kraven förväntas leda till ett större behov av dokumentationskontroll och kemiska analyser eftersom de förbjudna ämnena antas vara tillåtna i elektronik i andra delar av världen än EU. Tabell 7.16 Samhällsekonomiska effekter av svensk satsning på EU-reglering år 1 15 enligt scenario medel. -1,5 Fiktiv hälsovinst, scenario medel, 30Europaparlamentets och rådets direktiv /65/EU av om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik 7.13.6Kostnader och nyttor – Ökad marknadskontroll Alternativet innebär att stora resurser läggs på marknadskontroll av elektronik. Sju nya inspektörer anställs på Kemikalieinspektionen och får bland annat i uppgift att eliminera förekomsten av för- bjudna flamskyddsmedel i elektronik. Detta antas innebära en mer- kostnad på . Åtgärden antas få ner före- komsten av förbjudna flamskyddsmedel från till noll. Detta leder till en fiktiv hälsovinst på enligt scenario medel. Detta förslag leder inte till någon minskad försäljning av hemelektronik. Den betydligt mer aktiva marknadskontrollen förväntas leda till att företagen förstärker sitt dokumentationsarbete samt gör fler kemiska stickprov än . Den sammanlagda kostnaden för det antas uppgå till . Tabell 7.17 Samhällsekonomiska effekter av åtgärden ökad marknadskontroll år 1 15 enligt scenario medel. 7.14Jämförelse av alternativens samhällsekonomiska effekter 7.14.1Jämförelse av de olika alternativen Uppgifter för att genomföra beräkningarna i detta avsnitt är häm- tade från tidigare delar av kapitlet. Se avsnitt 7.6, 7.10. och 7.13. En jämförelse av de olika samhällsekonomiska effekterna av de olika åtgärderna (effekterna från nollalternativet borträknade) visar att en skatt ger störst positiv nettonuvärdeseffekt eftersom den fiktiva hälsovinsten blir så stor. Däremot är skatteförslaget det förslag som innebär högst administrativa kostnader för både företag och myndigheter. Om ett förslag med låga administrativa kostnader ska väljas så är det att ska satsa på att få till ett utökat EU- Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik Att kostnaderna blir så låga i detta fall hänger delvis ihop med att alla medlemsstater inom EU inför likadana regler på en gång vilket gör att tillverkare över hela världen förmodas förändra innehållet i sina produkter. Att marknadskontrollen inte ger större effekt beror på att utredningen bedömer att förekomsten av förbjudna flamskydds- medel är relativt låg (). Däremot kommer förbättrad marknadskontroll att minska förekomsten av andra förbjudna och reglerade ämnen såsom bly, kadmium och kvicksilver i elektronik. Dessa effekter är dock inte medräknade i sammanställningen nedan. Nollalternativet har inte kunnat analyseras eftersom kostnad- erna för detta alternativ inte är kända. Dock har positiva hälso- effekter som härrör från nollalternativet räknats bort från övriga alternativ. Tabell 7.18 Samhällsekonomiskt nettonuvärde, exklusive nollalternativets effekter för tre förslag år 1 15. NNV år 1 15 7.15Kemikalieskatt – effekter vid olika skattesatser, skattebaser och avdragsnivåer I detta avsnitt modelleras några olika förändringar av skatteför- slaget för att visa hur ändringarna påverkar utfallet av skatten. I scenario Skatt hög har skatteuttaget per vara dubblerats medan det har halverats i scenario Skatt låg. Som framgår av tabellen leder minskad försäljning vid en högre skatt till att skatteintäkterna inte ökar helt proportionellt med skattehöjningen. Se tabell 7.19. En oönskad effekt av den höga skattenivån är att utrikes e- handeln ökar mer än i huvudscenariot, . Försälj- ningsminskningen blir . En hög skatt ökar risken för att Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik den kan bli betraktad som oproportionerlig, särskilt på varor med hög vikt men ett lågt pris. En lägre skatt än vad utredningen föreslår leder till lägre skatte- intäkter men lika höga administrativa kostnader. Tabell 7.19 Effekter av högre och lägre skattenivå. Skatteintäkter, Mkr/år Ökning e-handel från utlandet Minskning varor med full skatt Minskning varor med avdrag 1 Minskning varor med avdrag 2. I scenario Skatt med större avdrag ges större skatteavdrag så att skattenivåerna vid avdrag 1 blir och vid avdrag 2 blir av full skatt. I Scenario Skatt utan avdrag differentieras inte skatten alls. Skatteintäkterna sjunker om skatteavdragen blir större. Styrningen bort från varor utan rätt till skatteavdrag blir något större. En skatt utan avdrag ger kraftigt ökade skatteintäkter. De administrativa kostnaderna skulle sjunka kraftigt. Däremot kom- mer skatten inte styra mot elektronik med mindre farliga flam- skyddsmedel. Den hälsoeffekt som uppstår kan istället förklaras av att inköpen av viss elektronik minskar. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik SOU 2015:30 Tabell 7.20 Effekter av högre skatteavdrag respektive inga skatteavdrag Skatteintäkter, Mkr/år Ökning e-handel från utlandet Minskning varor med full skatt Minskning varor med avdrag 1 Minskning varor med avdrag 2. I scenario Större skattebas har fler KN-nummer gjorts skattepliktiga vilket i scenariot ökat skattebasen . Utredningen har inte gjort någon analys om detta vore ett rimligt scenario. Detta skulle innebära en ökning av antalet skattskyldiga vilket skulle öka de administrativa kostnaderna både för företag och för myndig- heter. De administrativa kostnaderna bedöms öka snabbare än skatteintäkterna eftersom ett mycket stort antal skattskyldiga måste läggas till för att skattebasen ska öka . Skatten kom- mer även att bli mindre träffsäker eftersom elektronik som leder till lägre risk för exponering i hemmen kommer att tas med. I detta alternativ ökar skatteintäkterna. I alternativ Mindre skattebas har istället skattebasen reducerats . I detta scenario sjunker skatteintäkterna. De löp- ande administrativa kostnaderna förväntas sjunka i ungefär samma utsträckning som skatteintäkterna. Tabell 7.21 Effekter av större respektive mindre skattebas Skatteintäkter, Mkr/år Administrativa kostnader företag , , år 2 15 Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik I detta avsnitt görs ett antal känslighetsanalyser. Den första visar hur nettonuvärdet av de olika styrmedelsförslagen påverkas om den fiktiva hälsovinsten blir större eller mindre än vad som antas i huvudmodellen, det vill säga scenario medel. Det framgår av tabel- len att nettonuvärdet, det vill säga det sammanlagda värdet med hänsyn taget till en diskonteringsränta, över en period blir positivt i samtliga tre scenarier. Tabell 7.22 Känslighetsanalyser av nettonuvärdet för scenario låg, medelhög eller hög fiktiv hälsokostnad I scenarierna Lägre priselasticiteter respektive Högre priselasticiteter analyseras vad som skulle hända i de fall egenpriselasticiteten respektive korspriselasticiteten skulle ligga på -0,5 och 0,75 respek- tive -2 och 3 istället för som det antagits i grundmodellen, -1 och 1,5. Som det framgår av tabellen påverkas skatteintäkterna endast marginellt. Däremot blir försäljningsminskningen mycket större vid höga elasticiteter än vid låga. 32 NNV är nettonuvärdet, dvs det sammanlagda värdet med hänsyn taget till diskonteringsräntan. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik SOU 2015:30 Tabell 7.23 Känslighetsanalyser av lägre respektive högre priselasticiteter Skatteintäkter, Mkr/år med avdrag 2. I tabell 7.24 visas effekterna av om antagandena för hur andelen elektronik som får högsta skatt ligger högre eller lägre än vad som antagits i modellen. Som det framgår av tabellen är skatteintäkterna ganska känsliga för detta antagande. Detta är en osäkerhetsfaktor. Om en mer träffsäker analys av intäkterna behövs bör en fullskalig marknadsanalys göras. Tabell 7.24 Känslighetsanalyser av antaget om andel elektronik som får högsta skatt Skatteintäkter, Mkr/år Ökning e-handel från utlandet Minskning varor med full skatt Minskning varor med avdrag 1 Minskning varor med avdrag 2. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik Denna konsekvensutredning omfattar följande styrmedel: 1)Kemikalieskatt på viss elektronik 2)Kraftsatsning för att fler farliga flamskyddsmedel förs in i RoHS- direktivet33. 3)Ökad marknadskontroll av hemelektronik. Dessutom har ett nollalernativ tagits fram. Kostnaderna för noll- alternativet har inte beräknats, däremot har positiva hälsoeffekter som följer med nollalternativet räknats bort från övriga alternativ. Samtliga åtgärder har ett positivt nettonuvärde för en period. Skatten har störst nettonuvärde. Skattens nettonuvärde blir även positivt med en lägre fiktiv hälsoekonomisk nytta. Skatten har emellertid högst administrativa kostnader. De olika åtgärderna är i stort sett komplementära.