sou · H3B345 · 2015-04-15 00:00:00 — Informanterna kodas i texten från I1 till I 26 och redovisas i förhållande till intervjudatum. Efter denna inledning kommer utvärderingen resultat presenteras uppdelade efter verksamhetsområde. I kapitel två presenteras sjukhusundervisningen, i kapitel tre regionala utbildningsinsatser och i kapitel fyra utvecklingsprojekten. I kapitel fem summeras slutsatserna från de respektive verksamhetsområdena. 2.Särskild undervisning på sjukhus, 2009–2013 Ett av de tre områden som beviljas statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet (SIS) är enligt förordningen (SFS 1991:931) särskild undervisning på sjukhus (SU). Målet är att barn i ska kunna studera trots att man vistas på sjukhus eller behandlingshem. Mottagare till statsbidraget är skolhuvudmän med skolverksamhet inom somatisk vård (SOM110), barn- och ungdomspsykiatri (BUP) samt behandlingshem (BEH) knutna till BUP. Bidraget beviljas för kostnader för lärartjänster inom sjukhusundervisning. Kostnadstäckningen för en lärartjänst 2014 ligger på schablonbeloppet vilket täcker av lönen för en lärartjänst. I denna delstudie redogörs för samtliga beviljade och genom- förda projekt åren 2009–2013 med avseende på process, ansökan, innehåll, målgrupper, teman samt redovisning, via en systematisk litteraturstudie (kunskapsöversikt). Denna översikt kompletteras med semistrukturerade intervjuer med åtta i ärendet insatta personer från myndigheten (SPSM) och fyra personer representerande skolhuvudman. Dessutom har dokumentstudier i ärendet genomförts för en kontextualisering av området. 110 Härefter används förkortningarna SOM (somatisk vård), BUP (barn- och ungdoms- psykiatri) samt BEH (behandlingshem). Särskild undervisning på sjukhus kan man spåra tillbaka till 1960- talet (, 1980). Verksamheten bygger på den självklara rättigheten att elever ska ha möjlighet att studera även när de ligger på sjukhus. Nuvarande verksamhet beskrivs i förordningen (SFS 1991:931), vilken i sin tur grundas på propositionen 1990/91:18. I den propositionen berörs SIS-medlen endast mera generellt: Från ett anslag, särskilda insatser inom skolområdet (SIS) kan kommunerna få bidrag till kostnader för undervisningsinsatser som kommunerna vidtar för elever med handikapp eller för andra särskilda behov i grund- och gymnasieskolan. 86–87). I förordningen 1991:931 (ändrad SFS 2011:675) anges följande direktiv: 1 § En huvudman inom skolväsendet kan enligt denna förordning få statsbidrag till kostnader för insatser av regional art som huvudmannen vidtar för (…) 3. elever i för vilka särskild undervisning anordnas på ett sjukhus eller en motsvarande institution enligt 24 kap. 17 § Skollagen (2010:800). Förordning (2011:675). I Skollagen 24 kap. § 17 tydliggörs skolformerna som är berörda av bidraget: 17 § För sådana elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete och som vårdas på sjukhus eller en motsvarande institution ska särskild undervisning anordnas på sjukhuset eller institutionen. Sådan undervisning ska så långt det är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i. Viktigt att observera är att skrivningen i förordningen elever i grund- skolan och skrivningen i skollagen elever i , grund- särskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan skiljer sig åt. Vad som är viktigt att poängtera är att förordningen föreskriver att skolhuvudmannen gällande särskild undervisning på sjukhus måste vara regional och ta mot elever i regionen. Utöver dessa styrdokument tillkommer det årliga regleringsbrevet. I de regleringsbrev som gäller för åren 2009–2013, (Utbildnings- departementet 2008; 2009; 2010; 2011; 2012) återfinns ingen specifik text om särskild undervisning på sjukhus, men däremot ramanslag som beviljas samt skrivningar om redovisningar av medlen. Utöver styrdokumenten finns på SPSM vägledning till SIS-medel inför samt rutin- och processbeskrivningar. Sjukhusundervisning: tidigare utvärderingar och problemområden I tidigare rapporter, utredningar och officiella dokument har sjukhusundervisning beskrivits och problematiserats. Nedan redogörs för de senaste tio årens viktigaste källor. (2005) satte särskilt fokus på det pedagogiska arbetets innehåll, omfattning och ändamålsenlighet. Där konstateras att barns och ungdomars fysiska hälsa blivit allt bättre medan deras psykiska ohälsa ökat. Sjukhusundervisningen bedömdes fungera väl och gav eleverna möjlighet en så god kontinuitet i studier. Sjukhuslärarna bedömdes generellt mycket välutbildade med personliga egenskaper lämpade för verksamheten. I rapporten konstaterades också att sjukhusundervisningen var förutsättning för eller t.o.m. en del av behandlingen sett ur sjukvårdens perspektiv. Rapporten pekade på problemet med att kopplingen mellan särskild undervisning och SU saknas och man pekar på att författningsregleringen bör förändras bl.a. ... för att få en större enhetlighet mellan olika verksamhetsformer men också för att få en bättre anpassning till rådande förhållanden. Begreppet särskild undervisning bör inte längre användas, elevens rätt till undervisning inom respektive skolform och den ”ordinarie” skol- huvudmannens ansvar bör istället förtydligas liksom regleringen av själva sjukhusundervisningen. (s. 1) Andra aspekter som framställs i behov av förändring eller problematiseras är bl.a. följande: Tydligare ledningsfunktion för sjukhusundervisningen och ett klargörande av sjukhuslärarens uppgifter. Pedagogisk utveckling– t.ex. ämnesintegration och tematiska studier. Finansiering– ersättning med cirka 2/3 av kostnaderna slår olika hårt mot kommunerna. Särskild undervisning som ett komplement till de olika skol- och verksamhetsformerna bör inte finnas. Det är skol- huvudmannens skyldighet att tillgodose elevens rätt till undervisning på grund av sjukdom eller liknande om denne inte kan delta i den ordinarie undervisningen. Detta bör gälla oavsett om eleven under sin frånvaro vistas på sjukhus, eller hemmet eller vid annan institution. SPSMs (2010) egen uppföljning av särskild undervisning på sjukhus syftade till att beskriva trender och förändringar samt få ökad kunskap om sjukhusundervisningens förutsättningar. En enkät sändes ut till samtliga ansvariga rektorer och pedagogisk personal på sjukhusskolorna. De förslag till åtgärder som presenteras är följande: Tydligare information om bidragens syfte och användning. Återkoppling på uppgifter som SPSM begärt in. Samverkan med SPSMs råd- och stödenheter. Fortsatta årliga konferenser mellan SPSM och rektorer/sjukhus- lärare. I SOU (2012) ges en bakgrundsbeskrivning av särskild undervisning vid sjukhus, en mera specifik analys av åren 2007–2011, inplacering av undervisningsformer i gällande bestämmelser samt övervägande och förslag till reglering för en mer likvärdig undervisning över landet. Utredningen pekade på ett flertal överväganden samt fyra förslag till förändringar. De förändringar som föreslogs är följande: Begreppet tas bort i skollagen. Begreppet motsvarande institution ändras till institution knuten till ett sjukhus. Ändring av förordningen om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet så att den stämmer med gällande skollag. Förordningen bör inte bara gälla elever i utan även andra skolformer; elever i grundsärskolan, sameskolan, specialskolan gymnasieskolan och grundsärskolan. Utarbeta allmänna råd eller ett stödmaterial om särskild undervisning vid sjukhus eller vid en institution knuten till ett sjukhus. Även Grausne (2013) beskriver problemet med att skollagen och förordningen inte samstämmer gällande målgruppen för bidraget, dvs. endast grundskoleelever i förordningen och andra målgrupper i skollagen. I Grausnes utvärdering beskrivs bidragsmottagarna och där konstateras bidragsskillnader i verksamheter, regioner, elever i verksamhetstyper, verksamhetens upplägg och innehåll samt bidragets effekter. Följande slutsatser redovisas: En viss skillnad föreligger mellan i regionerna. Östra regionen har något mindre verksamheter än de övriga med hänsyn tagen till folkmängd. BUP och BEH beviljas ett högre belopp än SOM per verksamhet. SIS-bidraget i genomsnitt täckte av kostnaderna/beviljad lärartjänst detta år, vilket innebär att det oftast utgjorde en förutsättning för verksamheten. Antalet elevdagar utgör ett oprecist mått på undervisningstid. Det innehållsmässigt kan föreligga en balansgång mellan vård och pedagogik. Verksamheten når ett förhållandevis stort antal elever och att man i stor grad möter sina målgrupper, men att öppenvårdspatienter inte ingår i deras utvärdering. Även Skolledarkonferenserna (här refererad 2014) har lyft frågor som regional (o)jämlikhet och likvärdighet samt effektivitet och kvalitet (SPSM, 2014). Andra frågor som diskuterats och problematiserats är följande: Behovet att utveckla metodik och pedagogik för sjukhuslärare. En väg man föreslår är att denna bättre inkluderas i skolhuvudmannens gemensamma fortbildning och kvalitetsarbete. Olika arenor är involverade i särskild undervisning på sjukhus; kommun, landsting/sjukvård samt staten (SPSM). Detta innebär otydliga gränser i uppdragen gällande roller och ansvarsområden. Den särskilda undervisningen på sjukhus inte tillhör allmänna skolväsendet. Begreppen undervisning och på sjukhus kan te sig omoderna. Ett elevfokus borde omfatta att hålla ihop barnets lärande, och en ökad flexibilitet i sjukhuslärares uppdrag vore önskvärt. Den interkommunala ersättningen är oreglerad och dyr att administrera och bättre lösningar efterlysas. Lokalfrågan – lokaler ser olika ut över landet. Man ser en farhåga för framtiden gällande vem som ska betala för dessa. Sammanfattningsvis kan konstateras att det finns juridiska, strukturella, ekonomiska och pedagogiska problemområden gällande den särskilda undervisningen på sjukhus.111 I detta kapitel presenteras resultaten av innehållsanalysen gällande särskild undervisning på sjukhus –2013. Först ges en översiktlig analys följt av analyser av respektive år och slutligen en sammanfattning. Ett metodologiskt tillägg är att ansökningarna och i förekommande fall redovisningar kategoriserats till svaga, medelmåttiga och goda. Grundvalarna för bedömningarna hat utgått från kvalitativa aspekter såsom beskrivning av organisation, 111 I slutfasen av denna utredning publicerades Lagrådsremissen Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus och möjligheter till fjärrundervisning där förändringar i skollagen föreslås, och att ändringarna ska träda i kraft . Några av förslagen är att elever som vistas i hem för vård eller boende (HVB) ska få undervisning av skolväsendet, att denne har rätt att bli mottagen i en skola i vistelsekommunen samt att lärare i sjukhusundervisning ska vara legitimerade. ekonomi, personal, elever, samverkan med andra organisationer, aktuellt läge, framtida behov och pedagogiska ambitioner. Antal ansökningar har rört sig om 87–77 stycken totalt sett, varav endast två inte beviljats. Medel till SU har beviljats till drygt häften av den totala budgeten för SIS-medel (SPSM, 2014). inkom 87 ansökningar och sedan mellan 79 till 72 de nästkommande fyra åren. Endast åtta ansökningar har fått avslag. Avslagen rör ansökningar som kommit från fri- stående behandlingshem och som inte har anknytning till BUP. Skillnaden mellan antalet ansökningar beror på ansöknings- formulären, vilka 2009 inte visade att kommunens samtliga ansökningar kunde utföras på en och samma blankett. Vissa kommuner hade tre ansökningar inne för respektive område , medan andra skrev flera ansökningar på samma blankett. Detta förändrades efterhand för att utgöra en enhetlig ansökan för flera verksamheter. Vad gäller sökta medel i förhållande till beviljade medel framgår av figur 2:1 att SPSM beviljat 63–78 procent112 av de sökta beloppen. 112 Beräkningarna i denna studie grundar sig på underlaget ansökningar/redovisningar. I SPSMs årsredovisningar kan det skiljas sig lite grand beroende på att vissa medel återbetalats och andra förskjutits i betalning. Granskningen av de tre verksamheter som fått medel visas i figur 2:2. BUP har fått drygt hälften av alla medel för sjukhusundervisningen . Därnäst följer SOM med 35–. Kategorin BEH har legat mellan 12–av det totala beloppet. Behandlingshemmens verksamhet ingår ofta i BUP. En annan tendens i den allmänna översikten är att beviljade lärar- tjänster reducerats från 153,7 till 142,5, alltså 11 heltidstjänster eller en reduktion på . Innehållsanalys – redovisning av ekonomi inkom 87 ansökningar varav 85 beviljades. På ansökningsblanketten framgick inte att möjligheten fanns att ansöka om fler än en verksamhet på en och samma blankett. Därför har vissa sjukhus tre olika ansökningar medan andra har flera ansökningar på samma blankett. I sju av ansökningarna finns bilagor som argumenterar kring varför medlen behövs eller bör utökas jämfört . Argumenten vilar på organisationsförändringar, utökade upptagningsområden eller sjukhusskolor i förändring varför lärartjänster behövs för exempelvis estetiska ämnen. Medel söktes för 171 lärartjänster och man tilldelade medel för 153 tjänster (= ). Ansökningarna utgick nästan enbart från ekonomiska aspekter, inte pedagogiska. I endast tre av alla ansökningar inkom Två av dessa var av ekonomisk art, den tredje en verksamhetsbeskrivning. Sammantaget verkar ansöknings- och redovisningsförfarandet detta år mest bygga på ekonomi. Innehållsanalys – en förändrad process inkom 77 ansökningar och samtliga beviljades. Medel söktes för 161,84 lärartjänster och man tilldelade medel för 150,83 tjänster (= ). Ansökningsprocessen har förändrats från föregående år till en fyrstegsprocess; ansökan, preliminär fördelning, slutgiltigt besked och redovisning. Blanketten har också ändrats och frågor att besvara, utöver formalia och ekonomisk kalkyl, var följande: verksamhetsbeskrivning, hur undervisningen bedrivs samt hur kontakt med hemskolan genomförs. Innehållet i och strukturen på ansökningarna varierar avsevärt; från ingen innehållsmässig text alls, till mycket utförliga redogörelser och från enbart ekonomiska kalkyler till ekonomiska, verksamhetsmässiga, medicinska och pedagogiska beskrivningar. De mer pedagogiska argumenten handlar t.ex. om individualisering, samverkan med hemskolan eller hemmet samt studiefärdigheter. Vissa ansökningar skriver fram olika sjukdomstillstånd, t.ex. ätstörningar, vilket motiverar sökta/utökade lärartjänster. Andra ansökningar bygger enbart på bidrag för olika lärartjänster, och vissa andra ansökningar beskriver verksamheten och dess innehåll. Redovisningar krävs av samtliga och från detta år finns en blankett för slutredovisningar. I blanketten skall, förutom kostnader intäkter, anges nyckeltal som antal elever, antal elever från annan kommun, antal elevdagar samt en verksamhetsbeskrivning. I den skall anges kompetens för undervisande lärare, hur undervisningen har bedrivits samt lokalernas och utrustningens tillgänglighet, hur kontakter med hemskolan genomförts, hur samverkan med sjukvården bedrivits samt hur elevernas åsikter tillvaratagits. Innehållsanalysen av redovisningarna visar på stora kvalitativa och kvantitativa skillnader; från avsaknad av redovisning till mycket genomarbetade sådana. Mer än hälften av redovisningarna kan 113 Detta kan dock inte generaliseras till materialet i dess helhet eftersom vi inte haft tillgång till alla dokument pga. organisationsförändringar i myndigheten detta år. karaktäriseras som mycket fragmentariska innehållsmässigt. Ekonomi och nyckeltal redovisas givetvis, men innehållsmässigt ges oftast korta ord eller meningar som beskrivningar av t.ex. samverkan med hemskola och sjukvård. Följande citat illustrerar vad vi bedömt som innehållsmässig fragmentarisk redovisning: Dialog vårdpersonal el, behandlaren, eleven i centrum (R17/2010) Redovisningar med kvalitativt innehåll beskriver värdegrund, styr- dokument, pedagogiska ambitioner, pedagogisk praktik, individualisering, metoder, material, samverkan mellan vård och hemskola, progression i lärandet, anpassning av lärandemiljöer, hälsobehov och samspelsprocesser. En samlad bedömning av samtliga ansökningar är att de pedagogiska/didaktiska perspektiven inte är särskilt tydligt framskrivna. Tio av redovisningarna är även tämligen eller exakt lika som ansökningarna. Sammanfattningsvis kan detta år karaktäriseras som en upp- stramning av ansöknings- och redovisningsprocessen från SPSMs sida. De nya rutinerna kan förklara spretigheten i såväl ansökningarna som redovisningarna. Innehållsanalys – skärpta krav på redovisningarna inkom 79 ansökningar och 77 beviljades. Medel söktes för 163,59 lärartjänster och man tilldelade medel för 147,38 tjänster (= ). För ansökningsförfarandet 2011 förfinas processen ytterligare med en webblankett för ansökan som är väl synkroniserad med redovisningsblanketten. Precis som föregående år ska frågor, utöver formalia och ekonomiska kalkyler, besvaras om verksamhetsbeskrivning, hur undervisningen bedrivs, hur kontakt med hemskolan genomförs samt hur barnperspektivet tillgodoses. Till detta kommer också möjligheter att fylla i ”övriga kostnader”. Vad gäller ansökningarna är det en viss kvalitativ skillnad jämfört med föregående år. Hälften av dem bedöms av oss som kortfattade, dock inte fragmentariska. ges beskrivningar om kompetens för sökta lärartjänster och liten information om den pedagogiska verksamheten. Ett tiotal ansökningar bedöms som mycket omfattande, innefattande klargöranden om t.ex. pedagogisk plattform, lärares undervisning, styrdokumentens betydelse för sjukhusundervisningen och samverkan med hemskola och sjukvård. Även detta år är det stora kvalitativa och kvalitativa skillnader på redovisningarna; från mycket kortfattade till gedigna och genom- arbetade sådana. Ekonomi och nyckeltal redovisas i alla redovisningar. En tredjedel av redovisningarna kan karaktäriseras som kortfattade innehållsmässigt. En tredjedel bedömer vi som mycket innehållsrika ur ett pedagogiskt perspektiv. Sådana redovisningar beskriver anpassningen i lärmiljöer, det pedagogiska materialet, pedagogiska processer, samverkan med och övergången till hemskolan, de pedagogiska inriktningsmålen, pedagogiska intentioner, lärares förhållningssätt, individualisering utifrån t.ex. sjukdomstillstånd samt elevsamverkan. Följande citat får belysa elevernas inflytande: Eleverna har ett stort inflytande på hur undervisningen genomförs och vilka delar i måluppfyllelsen eleven skall arbete med. Detta är en särskilt viktig fråga när det gäller elever som varit utan undervisning . Pedagogerna visar här en stor skicklighet att bedöma och stödja eleven i den situation eleven befinner sig i. Stödjande samtal och motivationsarbete ingår som del i det pedagogiska uppdraget för att ge eleven tillit till sin förmåga och tilltro till sin skola. (R 41/2011) Ett par redovisningar liknar textmässigt ansökningarna. En betydande skillnad från föregående års process är att 15 kompletteringar inkrävs om utförligare redovisning om hur undervisningen bedrivit, hur kontakten med hemskolan och vården genomförts samt hur elevernas åsikter tillvaratas. redovisas även tre uppföljningsbesök. Innehållsanalys – pedagogiska strävanden gällande individualisering inkom 78 ansökningar och 76 beviljades. Medel söktes för 159 lärartjänster och man tilldelade medel för 145,38 tjänster (= ). Av ansökningarna som inlämnades bedöms en tredjedel av dem som kortfattade, med ekonomiska beräkningar, nyckeltal samt någon mening på innehållsfrågorna. En tredjedel av ansökningarna har vi bedömt som fylliga, innehållsrika framför allt när det gäller verksamhetens innehåll, undervisningsformer, barnperspektivet samt kontakter med vården Tydligare än föregående år är beskrivningar av individualiseringssträvanden, rutiner, lärmiljöer samt bemötande vid såväl inskrivning som övergång till hemskolan. Några citat får spegla detta; Vi är lyhörda inför elevens behov och mående. Vi får anpassa inflytande och delaktighet utifrån ålder och mående. Vissa elever har svårt att uttrycka det de verkligen vill och då får vi erbjuda en trygg struktur och ett tryggt upplägg av undervisningen. Värdegrundsaspekten är viktig. Vi talar aldrig ”över” elevens huvud utan visar respekt utifrån en rimlig kravnivå. Frågor om vad elevens skolgång innehåller i hemskolan kommer naturligtvis i fråga då vi träffar eleven. Vi tar tillvara specialintressen hos eleven för att locka nyfikenheten ytterligare. (A 15/2012) Vi sätter alltid eleverna i fokus och är lyhörda för deras livssituation. Den självbild som eleven byggt upp måste ofta revideras. Man vet vad man brukar klara av och hur vardagen brukar flyta på, erfarenheter som sitter djupt förankrade i identiteten. Det är smärtsamt att upptäcka och tvingas acceptera att man inte orkar eller klarar av samma saker som . Vi arbetar därför mycket med att ge eleverna lust att lära, tilltro till sin egen förmåga och trygghet i skolsituationen att framgång beror på eget ansvarstagande och vi arbetar med framtids- beredskap. Besök av lärare och klasskamrater från hemskolan är vi positiva till om eleven önskar detta. (A 45/2012) Vad gäller redovisningarna för märks även här en kvalitets- förbättring. Endast ett tiotal redovisningar är mycket kortfattade, medan en tredjedel av innehållsrika med pedagogiska, didaktiska och specialpedagogiska beskrivningar. Elevernas förutsättningar, dags- form, behov och preferenser sätts i fokus vid planering och genom- förande av undervisningen samt tydliga beskrivningar av samverkan med hemskola och vården i övrigt. De två följande citaten får illustrera detta: Undervisningen sker utifrån och i enlighet med skolans styrdokument, hemskolans eventuella för eleven upprättade åtgärdsprogram och IUP och Sjukhusskolans arbetsplan. Detta innebär att undervisningen är helt individuell och helt anpassad till de olika förutsättningar varje elev upp- visar. (R 24/2012) Samarbete med hemskolan, men med ett terapeutiskt förhållningssätt. Vi har material anpassat för olika utvecklingsnivåer, funktions- nedsättningar och åldrar. Skolverksamheten bedrivs som heldagsskola och detaljanpassas utifrån aktuella diagnoser och funktionsnedsättningar. Gruppstorlekar, längd på arbetspass, personaltäthet anpassas till del- tagarnas förutsättningar. (R 46/2012). En tendens detta år är att de ansökningar och redovisningar som är omfattande och innehållsrika nästan uteslutande kommer från de större städerna, exempelvis , och . Ett tiotal ansökningar har ganska likalydande text i såväl ansökan som redovisning. Endast tre kompletteringar inkrävs detta år. Innehållsanalys – kvalitetshöjning i ansökningar och redovisningar inkom 72 ansökningar, varav samtliga beviljades. Medel söktes för 149 lärartjänster och man tilldelade medel för 142,5 tjänster (= ). Kvaliteten i ansökningarna bedömer vi ligger på en något högre nivå jämfört . Kvalitets- höjningen finner vi framför i det vi definierar som ”medelmåttiga (acceptabla ansökningar)”, vilka har något mer preciseringar i texten. Det kan gälla lärmiljöerna, koppling till styrdokument eller samverkan. Även detta år bedömer vi en tredjedel av ansökningarna som mycket innehållsrika och en tredjedel som mycket kortfattade. Innehållsmässigt är beskrivningarna tämligen lika som föregående år. Några ansökningar har spetsat till texten med hänvisning till olika styrdokument. Exemplen nedan får illustrera detta: Ofta som traditionell specialundervisning, fr a enskilt, men i liten grupp när det är lämpligt. består undervisningen av möten med eleven som går ut på att motivera och stimulera intresset för skolarbete. En speciallärares uppgift är att ”vara garant (tillsammans med rektor och övriga) för att elever, som av olika skäl riskerar att få eller har svårigheter, får goda betingelser för lärande” (Citat från SOU 1999:63)