sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Myndigheten för Ungdoms- och Civilsamhällesfrågor, MUCF (2015b) Resultat och effekter. Återrapportering av statsbidrag till ideella organisationer. , (red) (2011). Vem bygger landet? Om unga och vuxna i den regionala utvecklingen. Nationella sekretariatet för genusforskning, (2015). Återrapportering av JiM 2013–2014, stöd till 18 myndig- heters arbete med jämställdhetsintegrering. : Nationella sekretariatet för genusforskning, . Nationellt , , NCK (2013a). Redovisning av regeringsuppdraget ”Utvärdering av utbildningar” (Dnr U2011/5671/JÄM). : Nationellt centrum för kvinnofrid, . Nationellt , , NCK (2013b). Hedersrelaterat våld och förtryck – en kunskaps- och forskningsöversikt. : Nationellt centrum för kvinnofrid, . Nationellt , (2014). Våld och hälsa – En befolkningsundersökning om kvinnors och mäns våldsutsatthet samt kopplingen till hälsa. : Nationellt centrum för kvinnofrid, . Nigård, (2012). Pornografi och sexuell exponering bland unga män och kvinnor. 2012:4, : Hälsa och Samhälle. , och , (2011). ”Projektformens para- doxer” i , K. (2011), Jämställdhet i verksamhetsutveck- ling. , (2004). ”Kvinnlig maskulinitet” och ”manlig femininitet”. En möjlighet att överskrida könsdikotomin? Kvinno- vetenskaplig tidskrift (1/2): 47–65. , (2005). Manliga arbets- tagare i kvinnoyrken, jämställdhet, maskulinitet, femininitet och heteronormativitet. (2008). : Nordiska minister- rådet. , (2005). Har den ekonomiska jämställdheten ökat ? Forskarrapporter till Jämställdhets- politiska utredningen, SOU 2005:66. , (2014). ”Sysselsättningspolitik och jämställdhet 2006– 2012”. I Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet, SOU 2014:30. , (2015). Plantin, (2001). Män, familjeliv och föräldraskap. Polisen (2015). Underlag från Polisen (e-postväxling med ). U2014:06/2015/7. Proposition 1987/88:105. Jämställdhetspolitiken inför 90-talet. Proposition 1990/91:113. Om en ny jämställdhetslag m.m. Proposition 1993/94:107. Sekretess m.m. hos . Proposition 1990/91:113. Olika på lika villkor, om en ny jämställd- hetslag m.m. Proposition 1993/94:147. Jämställdhetspolitiken: Delad makt – delat ansvar. Proposition 1994/95:100. Förslag till statsbudget för /96. Proposition 1997/98:55. Proposition 2003/04:111. Ett utvidgat straffansvar för människo- handel. Proposition 2005/06:155. Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken. Proposition 2006/07:1. Proposition 2006/07:38 stöd till våldsutsatta kvinnor. Proposition 2007/08:95. Ett starkare skydd mot diskriminering. Proposition 2008/09:1. Proposition 2009/10:152. Förstärkt straffrättsligt skydd mot män- niskohandel. Proposition 2009/10:175. Offentlig förvaltning för demokrati, del- aktighet och tillväxt Proposition 2009/10:232. Strategi för att stärka barnets rättigheter. Proposition 2011/12:1 Regeringens budgetproposition . Proposition 2012/13:1. Proposition 2012/13:107. Upphävande av kravet på sterilisering för ändrad könstillhörighet. Proposition 2012/13:111. En skärpt sexualbrottslagstiftning. Proposition 2013/14:1. Proposition 2013/14:191. Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande. Proposition 2013/14:208. Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap samt tillträde till konvention om våld mot kvinnor. Proposition 2014/15:1. (2015a). Kartläggning och meta- analys av jämställdhetsinsatser. (Dnr U2014:06/2014/2). (2015b). Belysning av det natio- nella kunskapsstödjande arbetet vid NCK och . Underlagsrapport till SOU 2015:55 . (U 214:06/2015/6). Regeringens skrivelse 1999/2000:24. Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet. Regeringens skrivelse 2007/08:39. Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Regeringens skrivelse 2007/08:167. Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Regeringens skrivelse 2008/09:198. En jämställd arbetsmarknad – regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Regeringens skrivelse 2009/10:229. Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Regeringens skrivelse 2009/10:234. Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen. Regeringens skrivelse 2011/12:3. Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014. Regeringens skrivelse 2011/12:174. Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 2007–2010. (2014). Den åttonde och nionde periodiska rapporter om åtgärder för genomförande av Konven- tionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Regleringsbrev avseende länsstyrelserna. (Dnr Fi2010/5567 m.fl.). Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. (Dnr S2011/11086/SFÖ). (DnrS2013/7283/SF, S2013/8853/SF) Regleringsbrev avseende länsstyrelserna. (Dnr S2013/8354/SFÖ). Regleringsbrev avseende Arbetsförmedlingen. (Dnr A2015/1892/A, A2015/1848/SV (delvis)). Regleringsbrev avseende länsstyrelserna. (Dnr Fi2015/1492). Regleringsbrev avseende Diskrimineringsombuds- mannen. (Dnr A2014/4436/DISK, A2014/4407/SV). Regleringsbrev avseende Inspektionen för arbets- löshetsförsäkringen. (Dnr A2014/4476/A, A2014/403/A, A2014/4486/SV (delvis)). Regleringsbrev avseende Myndigheten för Ung- doms- och Civilsamhällesfrågor. (Dnr U2015/03640/UF). utredningar (2005). Röster från 2005: En rapport baserad på intervjuer med ledamöter i riksdag. 2005/06:URF2. utredningar (2012). Röster från 2010 – En uppföljningsrapport. 2011/12:URF1. (2014). Människohandel för sexuella och andra ändamål. (2015). Regeringens jämställdhetssatsning – tillfällig- heter eller långsiktiga förbättringar? Roman, (2014). ”Vem ska vara hemma, när och varför? Förhandlingar om föräldraledighetens fördelning” i SOU 2014:28. Lönsamt arbete: Familjeansvarets fördelning och konsekvenser. , (2002). , , och Silius (2008). Critical Studies of Gender Equalities. Nordic dislocations, dilemmas and contradictions. , (2009). ”Bending towards growth: discursive constructions of gender equality in an era of governance and neoliberalism.” I , , . The discursive politics of gender equality: stretching, bending and policymaking. : Routledge, sid. 105–120. , och , (1997). ”Becoming mothers and fathers. Parenthood, gender, and the division of labor.” , 11: 747–772. SCB (2011a). Demokratistatistik rapport 12, Förtroendevalda i kommuner och landsting 2011. SCB (2011b). officiella statistik – årlig rapport . SCB (2012a). Uppföljning av indikatorer 2011. SCB (2012b). En undersökning om svenska folkets tids- användning /11. Levnadsförhållanden rapport 123. SCB (2013a). Kvantitativ uppföljning av strategin för arbetet med jämställdhetsintegrering i , 2012. SCB (2013b). Integration – en beskrivning av läget i . SCB (2013c). Kvinnor och män i näringslivet 2013. SCB (2014a). På tal om kvinnor och män. SCB (2014b). Kvantitativ uppföljning av strategin för arbetet med jämställdhetsintegrering i , 2013. SCB (2014c). Trender och prognoser 2014. Befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden med sikte . SCB (2015a). Kvantitativ uppföljning av strategin för arbetet med jämställdhetsintegrering i , 2014. SCB (2015b). Var åttonde person flyttade 2013. sv_/Hitta-statistik/Artiklar/Var-attonde-person-flyttade-under- 2013/ Access . SCB samt (2014). Antal pensionstagare med ålderspension/äldreförsörjningsstöd med fördelning efter ålder och omfattning 2014. , och , (2015). Under- lagsrapport till . Singley, . och Hynes, (2005). ”Transitions to parenthood. Work-family policies, gender and the couple context.” , 19: 376–397. (2010). På pojkarnas planhalva? Ämnet idrott och hälsa ur ett jämställdhets- och likvärdighetsperspektiv. (2011a). En strategi för genomförande av funk- tionshinderspolitiken 2011–2016. (Dnr S2012:028). (2011b). Uppdrag att fördela utvecklingsmedel och skapa nationellt och regionalt kunskaps- och metodstöd för att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som bevittnat våld och våldsutövare. (Dnr S2011/11337/FST). (2014a). utifrån Pekingplattformen som antogs på FN:s fjärde kvinnokonferens (1995). (Dnr U2014/240/JÄM). (2014b). Uppdrag att fördela utvecklingsmedel och ge nationellt och regionalt kompetensstöd för att kvalitets- utveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som har blivit utsatta för våld eller som har bevittnat våld samt våldsutövare. (Dnr S2014/8440/FST). (2005). Handledning om Kvinnlig könsstympning för polis och åklagare. (2006). Kostnader för våld mot kvinnor – En sam- hällsekonomisk analys. (2013a). Graviditeter, förlossningar och nyfödda barn. (2013b). Kartläggning av skyddade boenden i . (2014). Att vilja se, att vilka veta och att våga fråga – vägledning för att öka förutsättningarna att upptäcka våldsutsatthet. (2015a). Kompetenshöjande åtgärder till hälso- och sjukvården om kvinnlig könsstympning. (2015b). Flickor och kvinnor i som kan ha varit utsatta för könsstympning - en uppskattning av antalet. Ty makten är din… Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda . SOU 2003:16, Mansdominans i förändring. Den könsuppdelade arbetsmarknaden. Ombildning av RKS. Slag i luften. En utredning om myndigheter, mansvåld och makt. Makt att forma samhället och sitt eget liv. Kärlek, omvårdnad, trygghet. Plats på scen. stöd till våldsutsatta kvinnor. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställd- hetsintegrering. Regeringsformen ur ett könsperspektiv – en övergripan- de genomgång. Värdet av valdeltagande. Kön, makt och statistik. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Förbud mot köp av sexuell tjänst. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om ”pojk- krisen”. Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jäm- ställdhet för kunskap och utveckling i skolan. Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. Med rätt att delta – nyanlända kvinnor och anhörig- invandrare på arbetsmarknaden. Män och jämställdhet. Lönsamt arbete: Familjeansvarets fördelning och kon- sekvenser. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Inte bara jämställdhet. Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar 2010–2014. Jämställdhet i socialförsäkringen. Ökad medvetenhet men långsam förändring – om kvin- nor och män på ledande positioner i svenskt näringsliv. Yrke, karriär och lön – kvinnor och mäns villkor på den svenska arbetsmarknaden. Hela lönen, – utmaningar för ett jämställt arbetsliv. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Squires, (2005). ”Is mainstreaming transformative? Theori- zing mainstreaming in the context of diversity and deliberation.” Social Politics 12(3):366–388. Squires, (2007). The new politics of gender equality. Basingstoke: Palgrave . Standing, (2011). Den nya farliga klassen. Stanfors, (2015). En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. social utvärdering, SBU (2014a). Arbetsmiljöns betydelse för symptom på depression och utmatt- ningssyndrom: en systematisk litteraturöversikt. social utvärdering, SBU (2014b). Arbetsmiljöns betydelse för ryggproblem; en systematisk litteratur- översikt. (2009). På väg mot jämställd scenkonst. (2011). Regionalitet och representation. Genus- strukturer i fyra svenska konstmuseisamlingar. Kulturpolitisk forskning, nr. och (2015). Översyn över statens nuvarande insatser inom dansen. (2013). Våldsbejakande och antidemokratiska bud- skap på internet. (2015). Statens musikverks jämställdhetsuppdrag – rapport rörande . Statskontoret (2012). Om offentlig sektor. För säkerhets skull. Om myndigheters arbete mot hot och våld riktat mot deras anställda. Statskontoret (2014a). Forskningsanslagen ur ett jämställdhetsper- spektiv. Statskontoret (2014b). Utvärdering av samordningen av arbetet mot prostitution och människohandel vid i . Statskontoret (2015a). Den offentliga sektorn i korthet 2015. Statskontoret (2015b). Jämställdhet i skolan. Utvärdering av särskilda jämställdhetssatsning. Safeguarding Teenage Intimate Relationships, STIR (2015). Con- necting online and offline contexts and risks. stiritup.eu/app-and-resources/ (2009). Hedersrelaterat förtryck och våld i . Oskuld och heder. En undersökning av flickor och pojkar som lever under hedersrelaterad kontroll i – omfattning och karaktär. Rapport 2009, del 2. Strömbäck, (2015). Demokrati och det förändrade medieland- skapet. Forskningsrapport inom , dir 2014:111. (2004). Hur svårt kan det vara? Film- branschen, jämställdheten och demokratin. (2014a). Långa filmer med biopremiär 2000– 2012. (2014b). (2014). Mönster som bryts – Fler kvinnor tar chefs- jobb i mansdominerade branscher. , , , och (2007). Hållbart arbetsliv – Projekt som gästspel eller strategi i hållbar utveckling. Kommuner och Landsting, SKL (2013). Program för håll- bar jämställdhet. Styrkort 2011–2014. Kommuner och Landsting, SKL (2014a). (O)jämställdhet i hälsa och vård. Kommuner och Landsting, SKL (2014b). Håll i och håll ut. Erfarenheter av jämställdhetsintegrering i kommuner och landsting. Kommuner och Landstings , SKL:s AU (2015). Brev till . dnr: 15/0722. Szehebely, och , (2012). Äldreomsorgens utveck- ling och betydelse för medelålders barns förvärvsarbete. Szebehely, (2014). ”Anhörigomsorg, förvärvsarbete och försörjning” i SOU 2014:28. Lönsamt arbete: Familjeansvarets fördelning och konsekvenser. Szebehely, , Ulmanen och (2014). Att ge omsorg mitt i livet: hur påverkar det arbete och försörjning? TCO (2013). TCO granskar: fler kvinnor leder men få når toppen #3/13. , (2011). Sida vid sida. En studie av jämställdhets- politikens genealogi 1971–2006. Thörnquist, (2013). ”Mångfaldens marknad och arbetets villkor. Om följder av kundval (LOV) i .” Arbetsliv i Omvandling, nr. 2, 2013. (2015a). Slutrapport: Främja kvinnors företagande 2011–2014. (Dnr 012-2011-1068). (2015b). Under ytan – hur går snacket och vem får pengarna? (2015c). Nationell strategi för ett företags- främjande på lika villkor. Triolog (2011). Utvärdering SPIRA , slutrapport. (2009). Se mig – unga om sex och internet. (2010). Så mycket bättre. (2015). Universitet och högskolor. Universitets- och högskolerådet (2014). Jämställdhet i högskolan – ska den ordnas en gång för alla? Redovisning av regeringsuppdrag till Universitets- och högskolerådet. Unizon (2015). En undersökning av kommunernas arbete mot mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. (2011a) Redovisning av uppdraget att utveckla indikatorer för jämställdhetspolitiken. (Dnr IJ2010/715/JÄM och IJ2010/962/JÄM). (2011b). Uppdrag att utveckla och sprida kunskap om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt om våld i samkönade relationer. (Dnr U2011/3826/UH). (2012). Regeringens strategi för jäm- ställdhetsintegrering. Bilaga till regeringsbeslut , nr II:1. (Dnr U2012/1388/JÄM). (2013a). Uppdrag att genomföra en utvecklingssatsning för att stärka länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering. (Dnr U2013/2724/JÄM). (2013b). Uppdrag att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter. (Dnr U2013/377/JÄM). (2014a). Uppdrag att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter. (Dnr U2014/7490/JÄM). (2014b). Uppdrag att genomföra insatser för att motverka tvångsäktenskap och barnäktenskap liksom hedersrelaterat våld och förtryck. (Dnr U2014/2666/UC). Verloo, (2001). Another velvet revolution? Gender main- streaming and the politics of implementation. IWM Working Paper no 5/2001. Verloo, (2007). Multiple meanings of gender equality. A critical frame analysis of gender policies in Europé. CPS Books, : . (2013). Jämställdhetsobservationer i ett urval av beredningsgrupper 2012. Walby, (2005). ”Gender mainstreaming: Productive tensions in theory and practice.” Social Politics 21(3):321–343. , och , (2015). Ny institution ska skydda de mänskliga rättigheterna. Wendt, (2002). Rädslans politik: Våld och sexualitet i den svenska demokratin. : Liber ekonomi. Wendt, (2011) ”Landsfäder och småbarnsmammor: mediala gestaltningar av kön och politik” i och red. (2011). Politik och kritik: en feministisk guide till statsvetenskap. , (2006). Kvinnors politiska representation i ett jäm- förande perspektiv – nationell och lokal nivå. , (2014). ”Yrke viktigt för utrikes föddas lön”. Välfärd 3/2014, SCB. Wittbom, (2009). Att spränga normer – om målstyrnings- processer för jämställdhetsintegrering. Wängnerud, (1998). Politikens andra sida – om kvinnorepre- sentation i riksdag. Wängnerud, (2001). ”Kvinnors röst: En kamp mellan partier”. I , (red.) , (2005). ”Gender mainstreaming och intersek- tionalitet.” Kvinnovetenskaplig tidskrift, 2–3:18–29. , (2011). Arbetskraftsundersökningarna () . Fyra forskarperspektiv på arbetsmarknaden. Arbetsmarknads- och utbildningsstatistik 2011:3. , Brås statistikdatabas, utsatthet för brott: brott.html. , Brås statistikdatabas, anmälda brott: brott.html. Hämtad: respektive . Dagens juridik, juridiska dagstidning, Hämndporr: . Hämtad: 2015- 08-14. , Fler kvinnor i bolagsstyrelser: bolagsstyrelser #sthash.2zK94WYj.dpuf ). Jämställ.nu, Lagar och rättigheter: och-rattigheter/kvinnokonventionen/. Länsstyrelserna, Länsstyrelsernas kartläggningar av hedersrelaterat våld och förtryck: hedersfortryck/Pages/lansstyrelsernas-kartlaggningar.aspx. i län: manniska-och-samhalle/integration/partnerskap-skane/ plattform-for-migration-och-halsa/Pages/plattform-for- migration-och-halsa.aspx. Ministry of , UK government, press release: ”New to Tackle Revenge Porn”, publicerad : revenge-porn. Myndigheten för Ungdoms- och Civilsamhällesfrågor, Om oss: . Politism, hämndporr: . Quota project, Global database of quotas for women: SCB, jämställdhet: . : Tema omraden/Jamstalldhet/Indikatorer/Jamn-fordelning-av-det- obetalda-hem--och-omsorgsarbetet/Obetalt-arbete/ Sysselsatta- 20-64-ar-som-arbetar-deltid-av-orsak-som-vard-av-barn-och- vard-av-vuxen-anhorigslakting-2014/. of , Yaakov, Yifa: ”Israeli law makes revenge porn a sex crime”, publicerad . a-sex-crime/. UN Women, : kvinnors-rattigheter/fns-kvinnokonvention/. Hämtad: 2015-02- 25. UN Women, Pekingplattformen: rattigheter/pekingplattformen/. Uppföljning av utvecklingen mot jämställdhet samt jämställdhetspolitikens genomförande och effektivitet En särskild utredare ska följa upp och analysera utvecklingen mot jämställdhet och jämställdhetspolitikens genomförande samt bedöma politiska insatsers effektivitet i förhållande till de jämställdhetspoli- tiska målen. •beskriva utvecklingen mot jämställdhet i samhället , •följa upp och bedöma effektivitet och måluppfyllelse i jämställd- hetspolitiken, samt •bedöma effektiviteten i jämställdhetspolitikens genomförande. Uppdraget ska redovisas . Jämställdhetspolitiska mål vägleder politiken Jämställdhet har varit en angelägen fråga i den svenska samhällsdebatten, men det var först som jämställd- hetspolitik kom att behandlas inom ramen för den etablerade poli- tiken. Till en början uppmärksammades jämställdhetsfrågan främst inom arbetsmarknadspolitiken. Kraven på jämställdhet gick hand i hand med den ökade efterfrågan på arbetskraft och utvecklingen av välfärden. När jämställdhet formulerades som ett politiskt problem erkändes frågan som en gemensam samhällelig angelägenhet som borde lösas med gemensamma politiska ansträngningar. Efter hand breddades jämställdhetspolitiken till flera områden, t.ex. utbildnings-, socialförsäkrings-, demokrati- och familjepolitiken. Vissa frågor som är centrala inom jämställdhetspolitiken, såsom mäns våld mot kvinnor, fick särskilt fokus . uppmärksammas jämställdhetsaspekter inom i stort sett alla politikområden. Inter- nationellt har främjandet av jämställdhet och kvinnors egenmakt varit ett centralt inslag i utrikes-, säkerhets- och utvecklings- politik . Med anledning av propositionen Delad makt – delat ansvar slogs det övergripande målet fast att kvinnor och män ska ha samma rättig- heter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden (prop. 1993/94:147, bet.1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290). I samma proposition presenterades också förändringar när det gäller genom- förandet av jämställdhetspolitiken. Jämställdhetsintegrering kombi- nerat med särskilda åtgärder slogs fast som strategi för genomföran- det. med oförändrat mål inom jämställdhetspolitiken beslu- tade 2006 om nya mål i enlighet med förslagen i propo- sitionen Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jäm- ställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155, bet. 2005/06: AU11, rskr. 2005/06:257). Beslutet innebar ett nytt mål, som gäller än , om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Till det nya målet fastställdes fyra delmål som ska vägleda regeringens politik att uppnå det övergripande målet. De fyra del- målen är 1.en jämn fördelning av makt och inflytande, 3.en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, och 4.att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. (JämO) inrättades 1980 med uppgift att utöva tillsyn över lagen (1979:1118) om jämställdhet mellan kvin- nor och män i arbetslivet. Lagen ersattes av jämställd- hetslagen (1991:433). JämO:s tillsyn utökades till fler samhällsområ- den än arbetslivet genom lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskrimi- nering och lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Dessa lagar samt jämställd- hetslagen upphörde att gälla när diskrimineringslagen (2008:567) trädde i kraft . inordnades JämO:s verksamhet i den då nybildade myndigheten budsmannen. Anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder under utgiftsom- råde 13 används för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget används främst till insatser för att stärka jämställdhetsintegrering och påskynda utveck- lingen inom prioriterade och eftersatta områden. –2010 satsades och för perioden –2014 nästan på insatser inom jämställdhetsområdet. Årlig uppföljning i budgetpropositionen Regeringen har följt upp jämställdhetspolitiken på olika sätt. En reguljär uppföljning sker i budgetpropositionen där jämställdhetspolitikens resultat redovisas på en övergripande nivå. redovisas den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män också i en bilaga till finansplanen i budgetpropositionen. har bilagan fått en mer analytisk riktning . I en särskild bilaga redogörs för könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. Mer omfattande upp- följningar av insatser på jämställdhetspolitikens område har bl.a. gjorts i olika skrivelser. Parallellt med uppföljningen av sakpolitiken utifrån jämställdhetsmålen görs även uppföljningar av arbetet med jämställd- hetsintegrering. Uppföljningar som har bäring på jämställdhetspoli- tikens utfall görs också i statliga myndigheter samt på regional eller landstings- och nivå. En av de mer kända produkterna där jämställdhetens utveckling följs upp brett och översiktligt vart- annat år är (SCB:s) fickbok om kvinnor och män – Lathund om jämställdhet. Uppdraget att följa upp utvecklingen mot jämställdhet samt jämställdhetspolitikens genomförande och effektivitet Såsom redovisats ovan görs en rad uppföljningar när det gäller olika delar av jämställdhetspolitiken. Mer omfattande, syste- matiska och analytiska uppföljningar saknas emellertid. Till det kom- mer att tyngdpunkten i de uppföljningar som gjorts främst har legat på uppföljning av åtgärder snarare än på effekter. Jämställdhets- politiska utredningen (N 2004:07) konstaterade i sitt betänkande Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66) att uppföljningen av jämställdhets- politiken är bristfällig, vilket gör det svårt att bedöma i vilken mån de jämställdhetspolitiska insatserna har någon verkan och om målen uppnås. Utredningen är den första och hittills enda samlade upp- följningen av jämställdhetspolitiken mot bakgrund av samhälls- och omvärldsförändringar i stort och med avseende på måluppfyllelse.