sou · H3B375 · 2015-09-02 00:00:00 — Markstationerna som styr och kommunicerar med satelliterna räknas också till rymdsegmentet. Segmentet omsatte globalt (). Förmodligen är siffran, och därmed totalen underskattad eftersom alla nationella försvarsrelaterade kontrakt inte inkluderas. segment inkluderas alla tjänster från satellitoperatörerna som omsatte (). Hit räknas alla satellitoperatörerna som äger satelliterna och säljer tjänster från dem (telekommunikation såväl som kommersiell jordobservation), fix och mobil satellitservice, satellitradiotjänster, m.m. Det sista segmentet är konsumenttjänsterna som använder satellitdata för delar av omsättningen. Verksamheten brukar inte räknas in i svensk rymdverksamheten men omsättningen räknas i de flesta länder inom in som en del av rymdekonomin. Segmentet är mycket svårt att värdera eftersom det innehåller allt från tjänster relaterade till tvutsändning, navigering, förädling av jordobservation till hårdvara som terminaler och mottagare. uppskattar omsättningen till () . Värdekedjan för den traditionella rymdindustrin, de som levererar inom rymdsegmentet ovan, brukar delas in i olika nivåer (”Tiers”) på samma sätt som inom t.ex. flyg- eller bilindustrin där den översta nivån är ”Primes”. ”Primes” är ansvariga för design och hopsättning av ett komplett rymdsystem, t.ex. en satellit. I har vi en ”Prime”, OHB i (tidigare en del av det statliga Rymdaktiebolaget). Nivåindelningen är inte stringent utan gränserna är otydliga, men nästa nivå, ”Tiers 1”, leverantörer av stora delsystem är inte representerad i . De flesta svenska rymdföretagen ingår i ”Tiers 2”. De utvecklar, tillverkar och levererar utrustning/instrument som ingår i de större delsystemen. Det amerikanska handelsministeriet () har i en stor enkät till den amerikanska rymdindustrin funnit att av företagen var aktiva inom flera marknadssegment (flyg, elektronik, energi, missiler, farkoster, båtar, etc.). Detta skiljer sig från de svenska rymdföretagen som med få undantag fokuserar enbart på rymdsektorn. Rymdtekniken är billigare och mer tillgänglig för fler än de traditionellt stora rymdaktörerna och därför har betydligt fler aktörer egna operativa satelliter jämfört med . Teknikutvecklingen på rymdsidan drivs av ett konglomerat av behov och krav jämfört med det fokus på ”rymdkapplöpning” och forskning som gällde fram till för 10–. Det finns inga tecken på att behovet av spaning och kartläggning från satellit skulle minska på grund av ny teknik, till exempel att obemannade flygfarkoster, ibland kallade drönare, skulle kunna ersätta satelliter som plattformar för observation av jordytan. Det är snarare så att de olika tekniska plattformarna kompletterar varandra. Spaning och kartläggning med bemannade respektive obemannade flygplan har fördelen att insatserna kan påbörjas efter kort ledtid. Området de kan övervaka är mera begränsat liksom tiden de kan operera. Att placera ut satelliterna i bana tar , men väl i bana återkommer de regelbundet till samma plats på jorden. Satelliterna som spaningsplattform kränker inte nationsgränser, varken mark, sjö eller luftrum, jämför figur 3.4. Figur från FOI. 3.2.1Ny teknik gör satelliterna mindre och billigare Det är lägre kostnad som i första hand driver utvecklingen och för det behöver satelliterna bli mindre och mer flexibla. För att minska storlek och vikt läggs fokus på att utveckla mindre elektronikdelar s.k. miniatyrisering. Standardisering av elektronik och delsystem bidrar till en snabbare utveckling och integrering av hela satellitsystemet. Satellitprojekt som förut tagit att bygga kan nu sättas ihop och snart . teknikutveckling, i kombination med smarta satellitbanor, kan satelliterna bli intressanta alternativ till obemannade farkoster för specifika spaningsuppdrag. I takt med att satelliterna blir mindre ökar sannolikheten för att satellitkluster skulle kunna ersätta vissa av de stora och tunga satelliterna. Genom att låta mindre satelliter samverka med varandra i ett kluster eller nätverk får man mer flexibla och robusta system. I flera länder pågår utveckling av fraktionerade projekt (eng. fractionated mission architechture) med distribuerade nätverkande satelliter som samverkar. Det finns experter som drar paralleller till hur stordatorerna har utvecklats till mindre men kraftfullare datorer som samverkar via internet. Små satelliter får stor uppmärksamhet på många håll i världen och de är en viktig förklaring till att fler länder kan etablera nationella rymdprogram. Mot detta står också den ökande risken för problem med rymdskrot när antalet små satelliter i låga banor runt jorden ökar markant. Det finns de som anser att sådana nätverkande kluster med satelliter inte är kommersiellt motiverbara inom alla segment. Det finns analytiker som hävdar att dagens storlek på både telekom- och navigerings-satelliter är optimal när alla parametrar sammanvägs, framför allt kostnaderna för teknikutveckling och produktion samt riskerna kopplade till dessa parametrar. Oavsett vilken blandning av beprövad och nyutvecklad teknik som karakteriserar konstruktionerna är det statliga medel som finansierar en väsentlig del av kostnaderna för utvecklingen, i omvärlden såväl som i . Ökad kommersialisering förändrar sannolikt tillgången på och användningen av rymdsystem I takt med krympande anslag11, inte minst i ledande rymdländer som , har nationella rymdprogram letat efter nya vägar framåt och mer effektiva lösningar för sin verksamhet. Kommersialisering har setts som en väg framåt. Det har funnits företag i rymdbranschen som levererat hårdvara till olika rymdprogram, in- 11 The Space Economy at a Glance 2014, . stitutionella som kommersiella. Privata aktörer med kommersiella intressen finns både för själva rymdsystemen uppströms som för tjänsterna nedströms som använder rymdsystemen. Det har möjliggjort för mindre nationer att köpa sig rymdbaserad förmåga. Det pågår två typer av kommersialisering i världen som ofta kommenteras och uppmärksammas. Den ena typen, och den kanske mest påtagliga, är att amerikanska inte längre gör all utveckling internt för att sedan beställa tillverkning av externa företag. I stället har amerikanska riskkapitalister investerat i utvecklingsbolag som erbjuder helhetslösningar, dvs. utveckling och tillverkning till och andra institutionella användare. Lite förenklat kan man säga att i detta avseende närmat sig den europeiska metodiken där industrin tar ett större ansvar för utveckling, tillverkning och uppsändning av både bärraketer och rymdfarkoster. köper numera uppsändningar också av Space-X och Orbital Science och planerar att köpa framtida kapslar för bemannad rymdfart från och Space-X. Den andra typen av kommersialisering följer av att vissa tjänsteföretag nedströms, slutanvändare av satellitdata, kommit till slutsatsen att de borde kunna få fram satellitdata enklare och billigare än vad som gäller. Här spelar utvecklingen av små satelliter en betydande roll. Ett exempel är det amerikanska nystartföretaget som 2013 skickade upp den första av planerade 24 små satelliter i låga banor. Avsikten var i första hand att producera högupplösta bilder med löpande uppdatering. Google förvärvade Skybox för , förmodligen inte enbart för att bli självförsörjande på satellitbilder till de egna kartprogrammen på internet (Google Earth). Sannolikt finns det tankar och idéer om hur man kan vidareutveckla sina internettjänster med hjälp av satelliter. Det beskrivs i olika fora som nya möjligheter med realtidsuppgifter om tillståndet på jorden för olika ändamål, allt från att underlätta arbetet vid naturkatastrofer till uppgifter av intresse för den globala handeln som exempelvis hur många fartyg ligger i hamn, hur majsodlingen i ser ut ett visst år och liknande data av intresse för hugade marknadsaktörer. Google är inte ensamma. Ett annat exempel är PlanetLabs som skickade upp 28 så kallade nano-satelliter12 i låg bana 2014. Också här med det primära syftet att sälja frekvent uppdaterade och högupplösta bilder. Denna tjänstesektor, som använder satellitdata i nya sammanhang, kan komma att påverka både industristrukturen och teknikutvecklingen framöver. Att utvecklingen av nya tjänster till användarna på jorden driver produktutvecklingen av systemen i rymden kan med rätt stöd ge betydande effekter. Innovationer kan hitta marknader för avsättning vilket leder till såväl nya arbetstillfällen och tillväxt som nya möjligheter att finansiera teknik- och produkt-utveckling. Att stimulera svenska företag att klara framtida omställningar som kan innehålla öppnare marknader och nya strukturer med nya konkurrensvillkor. Att förbereda användarna på eventuella konsekvenser av ökad kommersialisering och nya leverantörer av satellitdata både nationellt och för ESA:s och verksamheter inom GNSS () och . Att stimulera tillväxten av svenska företag som utvecklar och säljer både rymdteknik och tjänster baserade på satellitdata. Att verka för att produktionstekniker och produkter framtagna för rymdändamål sprids till andra branscher. 3.2.2Fler mindre satelliter kan också komma att förändra marknaden för uppsändning av satelliter En flaskhals vad gäller både kostnad och tid är uppskjutningen av satelliterna. Det finns flera olika initiativ som utvecklar koncept för kortare förberedelsetid inför uppsändning, från mindre bärraketer till uppsändning från flygfarkost. Launch-on-demand (ungefär: uppsändning vid begäran) är förmågan att placera ut en satellit i 12 Mindre satelliter delas oftast in i mikro-satelliter (10–) respektive nano-satelliter (1– ). bana kort efter att ett beslut om uppskjutning har tagits, normalt pratar man här om än . Det innefattar möjligheten att ersätta satelliter som har slutat att fungera, eller att påbörja en ny uppskjutning om något har gått fel, eller att kunna möta operationella krav från nationella säkerhetsintressen. Målet är att kunna garantera en tillgång till rymden men även att reducera uppsändningskostnaderna betydligt. Inom en 5–kommer vi troligtvis att se små satelliter skjutas upp och användas till följd av militärtaktiska eller civila säkerhetsrelaterade behov på eller två. Den utveckling som sker på exempelvis Space-X i kan mycket väl leda till radikala förändringar av industristrukturen för uppsändningar av satelliter. Det kommer då att påverka det europeiska Arianespace S.A. som är marknadsledande på den kommersiella marknaden för att placera ut satelliter i bana. Det förs inledande diskussioner på expertnivå om möjligheter att använda för uppskjutning av mindre satelliter, se också kapitel 4.7. Att följa upp satsningar på ESA:s bärraketprogram i allmänhet och 6 i synnerhet och använda dem rätt så att dessa anpassas till långsiktiga nationella behov. Att positionera som en europeisk bas för uppsändning av mindre satelliter med kort ledtid och till låg kostnad. kan underlätta umgänget mellan länder Att kunskapen om universum ökar leder till två huvudsakliga trender inom forskningens värld som delvis samverkar men delvis är oberoende. Den ena är att forskarna vill längre ut i rymden och den andra är att man behöver fördjupa kunskapen vilket oftast innebär krav på mer avancerade instrument för att finna svar på frågorna. Att åka längre ut i universum eller genomföra mer komplicerade resor är ofta så kostsamt att det kräver internationellt samarbete. All forskning är internationell och svenska forskargrupper har mätinstrument på, eller deltar på andra sätt i, flera internationella projekt både direkt och genom . Denna typ av samarbeten kommer sannolikt att öka med tiden eftersom större projekt länge bort förutsätter fler partners. Exempelvis har planer på vidare utforskning av planeten . Projektkalkylerna har lett till slutsatsen att behöver samarbeta med en eller fler erfarna parter, t.ex. eller , för att realisera projektet. har och den ryska rymdmyndigheten haft flera lyckade samarbeten både inom forskning och för bärraketer. behöver också dessa samarbeten beakta det förändrade säkerhetspolitiska läget i vår omvärld. Utvecklingen av mer avancerade instrument för att utforska rymden eller jorden kan ibland utvecklas nationellt även om de oftast flyger på satelliter i internationellt samarbete. Svenska teknikutvecklare ligger långt framme inom vissa områden och oftast har teknikerna flera användningar. Här är det väsentligt att alla inblandade, kanske främst forskargrupperna och teknikutvecklarna, har den senaste kunskapen om de utvecklade teknikernas betydelse i både det internationella handelsutbytet och i överenskommelser med andra länder. Eftersom internationell rymdforskning kan få politiska komplikationer bör svenska rymdforskare ha en helhetsbild av vilka signaler valet av samarbetspartners kan sända ut till omvärlden. 3.4Nationella rymdstrategier exemplifierade med fyra utvalda länder Flera av länder uppdaterar befintliga eller tar fram nya nationella rymdstrategier. Att det sker nu finns det flera förklaringar till. En förklaring är att rymdverksamheten uppmärksammas världen över för sin betydelse för samhället i stort. Det handlar inte längre enbart om exceptionell eller spektakulär forskning, det är vardagstillämpningar för enskilda med- En annan betydelsefull händelse är att EU i och med Lissabonfördraget fick mandat också i rymdfrågor, vilket motiverar länderna att se över sina nationella strategier. I samband med ett rådsmöte på ESA13 gjorde samtliga medlemsländer en kort lägesbeskrivning av rymdpolitiken i respektive land. Värt att notera är att nio av tjugo medlemsländer hanterar rymdfrågorna huvudsakligen på departementsnivå. Av dessa nio länder håller tre på med utredningar om att bilda rymdmyndigheter. Av de elva länder som redan har myndigheter har fyra samlokaliserat rymdverksamheten med innovationsmyndigheten. Nedan presenteras kort de nationella rymdstrategierna för fyra utvalda länder som uppdaterat sin rymdpolicy . är ett nordiskt land med någorlunda likvärdiga förhållanden och förutsättningar som . är ett av de tre stora länderna i , en viktig handelspartner till och ett viktigt land i (Esrange-Andøya Special Programme). Tyska DLR14 har nära samarbete med SSC om sondraketer från . etablerade en rymdmyndighet 2010 och är ofta en likasinnad partner till i EU-arbetet. är världens största rymdnation och har tagits med därför. Intressant är att de fyra strategierna inte skiljer sig dramatiskt från varandra. 3.4.1Norge prioriterar teknikutveckling som leder till nytta för samhället och tillväxt hos företagen Norsk Romsenter är den strategiska, samordnande och utövande organ för norsk rymdverksamhet. Det betyder bl.a. att Norsk Romsenter tar fram detaljerad strategi och prioriteringar för tidsbegränsade perioder. gällande strategi avser perioden –2020 och den är medvetet vald för att passa EU:s flerårsbudget. Rymdverksamheten ska vara nytto-orienterad och lösa konkreta behov i statsförvaltningen, i näringslivet och för allmänheten. 13Den europeiska rymdorganisationen högsta beslutande organ, Rådet, träffas . 14DLR = Deutsches Zentrum für Luftund Raumfart, det tyska nationella forskningscentrat för flyg och rymd. DLR är ansvariga för den tyska delegationen till . Man har angett tre tydliga mål i en rapport till ,15 nämligen att norsk rymdverksamhet ska: leda till lönsamma företag som bidrar till tillväxt och ökad sysselsättning, tillgodose samhällsbehov och användare i stort och utnyttjas av i och för internationellt samarbete. En viktig faktor för att nå målen är enligt rapporten att delta aktivt i europeiska samarbetsprojekt. har en ambition om att det totala deltagandet i ESA-programmen ska uppgå till en BNI-andel. Varför man har satt ett mål att delta med BNI-andel i ESA-pro- grammen har inte getts något svar, men det har heller inte nåtts. Därtill är det en del av strategin att teckna avtal med EU om deltagande i deras rymdprogram , och det åttonde ramprogrammet för forskning, Horisont 2020. Dessa avtal har gått i mål med. Oavsett om det är , EU eller andra projekt anses det viktigt att norska satsningar fokuseras på sådan teknik och/eller sådana företag som ger spridningseffekter. Projekten ska också utgå från eller leda till ett starkt samarbete mellan offentliga aktörer. En annan kritisk faktor för att nå målen ovan har varit att ge Norsk Romsenter adekvat förmåga att genomföra strategin vilket inneburit att myndigheten har tillåtits att växa till nästan dubbel storlek och man är knappt 40 anställda. strategiska fördelar inom rymd ligger i kopplingar till andra sektorer där är framgångsrika. Norsk industribas finns inom energi, transport, försvar och marinteknologi. Det är inom dessa områden norsk rymdverksamhet ska fokusera, och inte minst inom marinteknologi. Norsk rymdverksamhet förväntas utnyttja industriella försteg och med hjälp av rymdsystem göra norska företag ännu bättre på att ta exempelvis marknadsandelar internationellt. På liknande sätt är det meningen att rymdverksamheten ska medverka till att norska aktörer har ett försteg i . Detta motiverar t.ex. den norska rymdverksamheten på och . 15 Mellom himmel og jord: Norsk romvirksomhet for næring og nytte. är mycket aktivt i utvärderingar av rymdverksamheten och har på det sättet motiverat en kontinuerligt ökad budget . Med metoder som också till delar anammats av har Norsk Romsenter visat att dess satsningar ger en utväxling på 4–5 gånger, dvs. att varje norsk skattekrona till rymdverksamheten ger en omsättning på 4–hos företagen i form av ökad försäljning. Stödet till teknikutveckling prioriteras i enlighet med förväntad utväxling på satsningarna. Som en följd av detta satsas inga medel på t.ex. ren instrumentutveckling till forskningsprojekt. Den norska rymdmyndigheten är heller ingen forskningsfinansiär, det ligger på forskningsråden. Däremot koordinerar myndigheten verksamheten med sondraketer från Andøya för både forskare och andra användare, framför allt försvarssektorn. 3.4.2För är oberoende tillgång till rymdsystem viktigt, speciellt inom jordobservation och telekom har identifierat ett antal viktiga utmaningar att möta med den strategi man tog fram 201016 och den tyska industrins konkurrenskraft är central. Den ökade industriella konkurrensen inom rymdsektorn ska mötas med att fortsätter att fokusera på tillförlitlighet, kvalitet och pris. Små och medelstora företag kommer alltjämt att spela en viktig roll dels genom att de ofta är högteknologiska experter, dels för att de kan vara eftertraktade partners internationellt. Ökad konkurrens gäller både för rymdsystemen och för tjänsterna nedströms och tillsammans med ökad användning av satellitdata påverkar det samverkan på den globala marknaden. har genom ESA-deltagandet förstärkt sina nationella program och intagit ledande positioner i inom för dem själva strategiskt viktiga områden, framför allt inom jordobservation och satellitkommunikation. Andra utmaningar berör internationella samarbeten i allmänhet och de i i synnerhet. Projekt som är så stora att de inte kan genomföras nationellt får gärna öka i omfattning men då gäller det att behålla den tyska industrins konkurrenskraft på växande kommersiella marknader. I är man mycket tyd- 16 Making ’s space sector fit for the future. The space strategy of the German Federal Government, . liga med sin önskan om en klar och tydlig rollfördelning mellan och EU som bibehåller så som det är . har baserat sin strategi och den industriella strukturen på möjligheterna som finns genom ESA-samarbetet. En tredje typ av utmaningar man diskuterar i strategin följer av att när ett ökande antal länder skickar upp allt fler satelliter blir det trångt i rymden. Det leder i sin tur till att flera aspekter måste hanteras; tillgänglighet, uthållighet, skydd av systemen, regelverk för utforskning och vapenkontroll. Att hålla rymden fri från vapen är t.ex. ett uttalat mål i den tyska strategin. har viktiga nationella satelliter för jordobservation och man har därför intagit tydliga positioner när det gäller rymdlägesbild, både nationellt i och i det europeiska samarbetet. behöver skydda sin utrustning i rymden mot olika hot (jämför kapitel 3.1.2) och avser att använda internationell samverkan för att etablera regelverk som gör rymden uthållig. Man avser också att se över sin nationella rymdlagstiftning. Rymdverksamheten är politisk därför att den etablerar infrastrukturer och tjänster i avsikt att uppfylla sociala, ekonomiska och vetenskapliga avsikter utanför själva rymdverksamheten. Det är mot dessa avsikter man ska mäta insatserna för att utveckla rymdteknik. Rymdverksamheten ska enligt den tyska rymdpolicyn värderas efter vad den bidrar med för: Globaliseringen: Varor, tjänster och data flödar över världen i allt högre takt. Säkerhetskraven är viktiga. Access till satellitbaserade tjänster är central för effektiv styrning av trafiken till land, till sjöss, i luften och i cyberspace. Kunskapsvärlden: kunskap och innovationer för att stärka vår position som konkurrenskraftigt land i världen. Betyder också att ett globaliserat medielandskap öppnar vägar för transparenta politiska system och motverkar isolering. Klimatförändringarna: Tidiga varningar och kontinuerlig övervakning bidrar till ökade förmågor för det politiska system att värdera vad som sker och vad som behöver göras. Rymdverksamheten ska inriktas på nyttan och behoven för mänskligheten. Därför måste rymdprojekten demonstrera att de representerar en kostnadseffektiv lösning, t.ex. genom ”benchmarking” Rymdprojekten ska värderas utifrån vilka behov de tillgodoser och användarnas vilja att ta ansvar för resultatet, inte enbart utifrån vetenskap och teknisk utveckling. På så sätt kan rymdverksamheten bidra till att förbättra för mänskligheten. rymdstrategi beskriver rymdtekniken som en möjliggörare, investeringar i uppströms rymdsystem är beroende av att man kan demonstrera att nedströms tillämpningar ger tillväxt. Strategin betonar behovet av att underhålla inhemsk systemkompetens och access till strategiska nyckelteknologier. Det är lite oklart vad det betyder i detalj, men det förutsätter en teknisk och vetenskaplig förmåga inom landet. Att utveckla oberoende förmågor och nyckelteknologier inom tillämpningar nedströms bedöms vara både kommersiellt och strategiskt relevant. Den tyska strategin sätter upp ett antal centrala mål inom några områden: Jordobservation: fortsätta att utveckla kompetensen att bygga rymdsystem med radarteknik för datainsamling (inte optisk datainsamling). Nedströms tjänster som kombinerar olika sensorer (rymd/mark) ska utvecklas. Telekom: industrin för att bygga rymdsystem måste bibehålla stark konkurrenskraft i denna kommersiellt viktiga sektor. Satellitnavigering: säkerställa att rymdsystemen fyller den funktion har behov av. Framför allt måste tjänstesektorn nedströms utvecklas och bli internationellt konkurrenskraftig. Forskning: tyska forskargrupper har starka positioner inom uttalade discipliner, dessa ska utvecklas och stärkas. Utveckla specifika tekniker, t.ex. robottekniker, där rymden är ett tillämpningsområde. Etablera konkurrenskraftiga företag på nedströms tillväxtmarknader. 3.4.3I ska rymdverksamhetens betydelse för tillväxten i landets ekonomi bli tydligare Förändringstakten för rymdverksamheten är hög och det gäller att reagera rätt på både teknikutvecklingen och samhällets behov. Den brittiska regeringen har tagit fram riktlinjer för hur rymdverksam- heten ska anpassas till förändringarna i omvärlden. Den brittiska rymdmyndigheten, förkortat UKSA, har tagit fram en strategi i linje med regeringens riktlinjer. UKSA ska agera som en expertmyndighet och genom strategiskt ledarskap visa vägen hur man kan använda rymdverksamheten för industriell tillväxt och satellitdata för en effektivare samhällsapparat. , , ska jobba strategiskt med finansieringen av brittisk rymdverksamhet vilket bl.a. betyder nära industrin, nära forskningsråden och nära teknikutvecklingsenheterna i det statliga systemet.