sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — Därefter anser de att finansieringsstöd bör prioriteras från nationellt håll framöver. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna I 14 av 20 län anser merparten av aktörerna att bredband och elektro- niska kommunikationer behöver ha högst prioritet på regional nivå. I tre län menar de i stället att e-tjänster/e-förvaltning behöver prio- riteras. I resterande två län uppger de flesta respondenter att hälsa, vård och omsorg bör ha högst prioritet på regional nivå. På kort sikt bör högst prioritet vara tydligare styrning och sam- ordning från regionalt håll ha för att driva på digitaliseringsarbetet , även efter att agendan är antagen. Därefter anser de berörda aktörerna att bredbandsutbyggnad behöver prioriteras fram över på regional nivå. En majoritet av aktörerna i 12 av 20 län anser att bredband och elektroniska kommunikationer behöver ha högst prioritet på kom- munal nivå. Bland resterande län vill merparten i fyra län prioritera e-tjänster/e-förvaltning. I tre län menar de flesta i stället att digital kompetens bör prioriteras högst på nivå. I ett län anser de att skola och utbildning behöver ha högst prioritet i kommuner- nas digitaliseringsarbete. På kort sikt anses också samverkan med andra kommuner vara det som högst bör prioriteras från kommunalt håll . Vidare anser aktörerna att digital kompetens, samt digitalt utanför- skap bör prioriterats från kommunalt håll framöver. De skäl som angetts till att arbetet med att ta fram en agenda inte fungerat är avsaknad av tillräckliga resurser och brist på intresse bland centrala aktörer. En knapp majoritet av respondenterna anser att det har funnits tillräckligt med resurser för att projektleda och samordna framtag- andet av agendan och endast i nio av tjugo län instämmer majorite- ten i att det funnits tillräckligt med resurser. Det finns dock stora skillnader mellan länen när det gäller berörda aktörers uppfattning om resursbehov. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna Bristande tillgång till externa medel för att driva projekt och insatser inom digitaliseringsarbetet lyfts också fram som en avgör- ande fråga i många län. I endast ett av 20 län anser en majoritet att det har funnits tillräckligt med externa medel för att driva projekt och i två län anser ingen av de tillfrågade att medlen varit tillräck- liga. En företrädare menar att det krävs finansiering från såväl nationellt som regionalt håll för att kommunerna ska kunna driva ett aktivt digitaliseringsarbete. Särskilt små kommuner har inte tillräckligt med resurser och därför blir insatserna heller inte till- räckligt omfattande. Vid föregående uppföljning framkom även att personalomsätt- ning bland nyckelfunktioner och organisatoriska förändringar i före- kommande fall inneburit betydande utmaningar för arbetet med att ta fram en agenda. Detta har utgjort ett betydande problem för arbetet i var fjärde län. Endast tre län pekar på att personalomsätt- ningen inte haft någon negativ påverkan på arbetet. Det finns även väsentliga skillnader mellan länen när det handlar om organisatoriska förändringar haft negativ inverkan på arbetet med de regionala digitala agendorna. I fyra av 20 län anser en majo- ritet att organisatoriska förändringar (ex. regionbildning) har på- verkat agendaarbetet negativt. I tre av länen har en regionbildnings- process genomförts och i det fjärde länet har den regionala aktör som lett agendaarbetet genomgått en omfatt- ande organisationsförändring . Digitaliseringen är katalysatorn, möjliggöraren och motorn i den samhällsutveckling vi befinner oss i sedan ett par decennier.1 Utveck- lingen innebär helt nya förutsättningar för samhället och människan. Digitaliseringen förändrar hur vi gör saker, hur vi upplever saker, hur vi tar oss an uppgifter och hur vi finner lösningar. Digitalise- ringen och användningen av ny teknik förändrar i och med det förutsättningar och villkor för företag och offentlig sektor, för arbetsliv och utbildning och för tillit och social sammanhållning i samhället. Digitaliseringen transformerar samhällets viktigaste delar – tillväxt och hållbarhet, välfärd och jämlikhet, trygghet och demo- krati. Samhällsutvecklingen har genom historien varit nära samman- länkad med den tekniska utvecklingen. Det som är särskilt känne- tecknande för den av digitaliseringen drivna samhällsutvecklingen är hastigheten. Utvecklingen är exponentiell. Det beror på att infor- mations- och kommunikationstekniken (it) kontinuerligt och snabbt utvecklar högre prestanda, nya användningsområden och funk- tioner samt att användarnas intresse för och kompetens att använda tekniken ständigt växer och driver utvecklingen. Vad menas då med digitalisering? Vad är det egentligen? Digita- lisering innebär att digital kommunikation och interaktion mellan människor, verksamheter och saker blir självklara. Möjligheten att samla in, tolka, tillämpa och utveckla allt större kvantiteter av data 1 , , Kansliet för strategisk analys(2014), Strategiska trender i globalt perspektiv, 2025: en helt annan värld? s. 50. /sb/d/19624/a/249458 (Hämtad ). digitalt medför att det uppstår utvecklingsmöjligheter inom de flesta områden.2 Det digitala innebär möjligheter till tidsoptimering som inte tidigare funnits. Information kan nås och spridas direkt. Interaktionen via digitala plattformar gör att transaktionskostna- derna för kontakt och kommunikation, varor och tjänster blir mycket låga. Det innebär en växande marknad för digitala mellan- händer. Traditionella mänskliga mellanhänder och administrations- handläggning behövs i mycket liten utsträckning i det digitala sam- hället.3 Eftersom allt som sker digitalt lämnar digitala spår möjliggörs insamling och tolkning av stora mängder data. Dessa data kan tilläm- pas för olika saker, såsom kunskapsuppbyggnad och analys, utveck- ling av tjänster och varor och för kvalitets- och förbättringsarbete inom de flesta områden. Analys av stora mängder data innebär att vår kunskap om och förståelse av människan, samhället och miljön kommer att förändras. Det påverkar våra sätt att arbeta med de ut- maningar vi står inför inom tillväxt och välfärd, arbetsmarknad och utbildning liksom inom hälsa, vård och omsorg. Digitaliseringen vidgar och stärker möjligheterna att arbeta med klimatutmaningar för att skapa hållbarhet för klimat och miljö. Analys av stora data- mängder kommer också förändra hur delaktighet och jämlikhet i samhället kan definieras, mätas och utvecklas. Då digitaliseringen förändrar vad vi gör, hur vi gör och vad som går att göra innebär utvecklingen en omvälvande förändring, en transformering av samhället. En transformering innebär något mer än utveckling. Det innebär att det som varit fasta hållpunkter, delar som utgör en helhet, själva kartan, radikalt förändras till något nytt. Såväl förutsättningar, former och processer som produktion, varor och tjänster blir annorlunda och nya även om de svarar mot såväl generella och tidslösa behov som mer tidsbundna och specifika. De nya förutsättningarna ställer krav på företag att utveckla nya affärsmodeller, tjänster och varor, och på den offentligt finansierade sektorn att utveckla effektiva verksamheter som möter individers definition av digitalisering. Se delbetänkande SOU 2015:28 Gör – digital kompetens s. 99. 3Se exempelvis delbetänkande (2015) Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. och kapitlen Regårdh, (2015), Värdeskapandes nya logik, och Felländer, (2015), Digitaliseringens möjligheter och utmaningar. behov med god kvalitet. Kunskap kommer kontinuerligt behöva byggas upp för att förstå vad utvecklingen innebär för individens rättigheter och skyldigheter i förhållande till det offentliga, närings- livet, civilsamhället och andra människor. 3.1.1Flera starka utvecklingstrender driver tillsammans utvecklingen Digitaliseringen anses vara den enskilt starkaste förändringsfaktorn i samhället fram till år 2025.4 Den verkar dock tillsammans med ett antal andra pågående genomgripande samhällstrender som var och en för sig driver utvecklingen.5 Figur 3.1 Pågående samhällstrender 4Regeringskansliet, Kansliet för strategisk analys (2014), Strategiska trender i globalt perspek- tiv, 2025: en helt annan värld? s. 50, /sb/d/19624/a/249458 5För utförligare beskrivningar av globala megatrenderna se , Framtids- kommissionen (2013), Svenska framtidsutmaningar, , och (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga, Globaliseringsrådets kanslis slut- rapport. Den ökade globaliseringen innebär att världens länder i allt högre utsträckning integreras genom att marknader för investeringar, för utbud av varor och tjänster och arbetskraft blir globala. Integre- ringen sker även genom att skeenden, beteenden och beslut i vissa länder får konsekvenser även för andra t.ex. avseende miljö och klimat samt människors livsvillkor och utvecklingsmöjligheter. National- stater blir genom globaliseringen mer beroende av varandra och av att samverka. Även konkurrensen mellan individer ökar såväl lokalt, nationellt som globalt avseende exempelvis utbildnings- och yrkes- möjligheter vilket påverkar människors livsvillkor. Individualiseringen innebär att en förskjutning skett i synen på relationen mellan medborgare och samhällsinstitutioner i mer liberal riktning. Det handlar framför allt om att rättigheter och skyldig- heter ska utgå från individen och att även de offentliga samhälls- institutionerna ska svara mot medborgarnas preferenser. Denna utveckling har pågått och varit en huvudlinje i jämlikhet- och jämställdhetsarbetet i samhället. Valfrihetsreform- erna som införts under inom vård, omsorg och skola är exempel på detta. Digitaliseringen stärker denna ut- veckling då den möjliggör kunskapsuppbyggnad om, förståelse för och utformning av varor och tjänster utifrån individen. I har individualiseringen haft mycket stort genomslag i såväl attity- der som i lagstiftning, offentlig sektor och inom näringslivet. Kunskapssamhället innebär att efterfrågan på välutbildad arbets- kraft ökar inom de flesta yrkesområden. Det gäller särskilt i länder som som tillhör de gamla industriländerna där arbeten och tillväxt i allt större utsträckning finns och kommer att finnas inom de kunskapsintensiva tjänstesektorerna. Såväl produktion av varor som tillhandahållande av tjänster kommer att kräva en högre speciali- sering av kunskaper hos de som arbetar. Kunskapssamhället syftar också på det ökade behovet av kunskaper som krävs för att leva och verka i ett alltmer komplext samhälle. Urbaniseringen innebär att allt fler människor i arbetsför ålder flyttar till städer och tillväxtregioner. Den kunskapsintensiva tjänste- sektorn är beroende av kluster av företag, individer och kapital. Genom dessa nås kritisk massa – kunskapsmässigt, kreativt och resursmässigt. har en växande andel av arbetskraften som arbetar inom kunskapsintensiva verksamheter. Denna arbetskraft har stora incitament att flytta till städerna eftersom den kunskaps- intensiva tjänstesektorn främst utvecklas där. I växer städer- na och många mindre kommuner ser krympande resurser i form av exempelvis skattebaser, andel arbetsföra i befolkningen och tillgång till kompetent arbetskraft. Konkurrensen om företag, arbetskraft och kapital ökar mellan kommuner och regioner. I finns stora skillnader i regionala/lokala förutsättningar för tillväxt och utveckling. Större mångfald och pluralism i samhället innebär att allt fler människor från olika länder med olika bakgrund, erfarenheter, språk, kulturell identitet, religiös tro och attityder bor och lever i . Storstädernas tillväxt och den mobilitet som ett modernt liv inne- bär gör även att många bor, studerar och arbetar i andra länder av sitt liv. En mångfald i samlevnadsformer har vuxit fram under och allt fler lever inte i traditionella familjer. Den ökande mångfalden innefattar också en utveckling mot ökande skillnader i människor livsvillkor. Det här är en global ut- veckling. Skillnaderna har ökat mellan människor som har tillgång till mycket respektive lite resurser. I har vi kris ökade klyftor i samhället. Miljö- och klimatfrågan är en av de mest angelägna frågorna . Människans inflytande över ekosystemens dynamik ökar alltmer från den lokala nivån till hela biosfären. Globalt har den institutionella kapaciteten att förvalta ekosystemen utvecklas lång- sammare än utnyttjandet av dem. Det innebär att resultatet av mänsk- lig påverkan har gjort att många ekosystem blivit mindre produk- tiva när det gäller att generera ekosystemtjänster som matproduktion, vattenrening och klimatreglering – tjänster som samhället och våra globalt sammanvävda ekonomier är fundamentalt beroende av.6 Globalt sker också en utveckling av allt fler konflikter i kampen om naturresurser. Ett omfattande arbete pågår, på olika nivåer i sam- hället, för att utveckla tekniska lösningar för frågorna samt för att förändra beteenden. Nyttjandeekonomi innebär att ekonomin baseras på användning av tjänster till skillnad från ägande av produkter. Digitaliseringen möjliggör att varors och tjänsters vilande överkapacitet omsätts i ekonomin och att vi betalar för användning eller nyttjande. Privat- personer, företag, offentlig sektor och civilsamhället kommer i allt 6 Se exempelvis /21/research.html högre utsträckning att betala för nyttjande av tjänster och samhällets ekonomi byggs upp av detta. En stor del av svensk ekonomi utgörs av försäljningar mellan företag (B2B) och utvecklingen av tjänster växer snabbt här. Delningsekonomin är en del av nyttjandeekonomin och handlar om interaktioner medborgare emellan. Denna innefattar såväl kommersiella former för delande som icke-kommersiella. Den tekniska utvecklingen med sensorer, robotar och automati- sering innebär tillsammans med internet att helt nya saker är möj- liga att göra. Sakernas internet handlar om att allt fler saker kopplas upp mot internet vilket kommer förändra våra vardagsliv, vårt arbetsliv, företags och offentlig sektors verksamhet etc. Utvecklingstrenderna samspelar och driver varandra vilket leder till den allt snabbare transformationen i samhället som vi befinner oss i. 3.1.2Det finns stora möjligheter men också utmaningar Utmaningar och utvecklingsmöjligheter berör inte bara det som vi traditionellt benämner som it eller ikt. De finns inom tillväxt och arbetsmarknad, utbildning och kompetensutveckling, fördelnings- och trygghetssystem, hälso- och sjukvård, social sammanhållning och demokrati. Förståelse för och kunskap om digitaliseringen måste därför i högre utsträckning integreras i arbete inom samtliga politik- områden. Tekniska framsteg förändrar samhällets ekonomi, dvs. hur vi producerar de saker och tjänster vi behöver och vill ha. Därmed förändras också samhällets sociala strukturer och institutioner. Vårt sätt att tänka, våra idéer om vad vi är och vad vi kan göra påverkas i en ständig växelverkan mellan vad som är möjligt att tänka och göra och vad nya tekniska upptäckter möjliggör. Trans- formeringen sker inom så gott som alla områden. Inom vissa mer omstörtande och s.k. disruptivt, som exempelvis inom musik- och mediebranschen. Inom andra sker transformeringen mer stegvis eller s.k. evolutionärt, som exempelvis inom skola och utbildning. Transformeringen innebär stora utvecklingsmöjligheter och ger skäl för en stark framtidstro men det finns också utmaningar för det vi värdesätter i vårt samhälle. Vilket samhälle kommer vi att ha framöver? Kommer det vara ett digitaliserat, individualiserat demokratisk, klimatsmart och håll- bart samhälle där nyttjandeekonomin, där tillgång till nyttjande snarare än ägande, har en allt större betydelse? Kommer det vara ett samhälle där vi arbetar mindre men välfärden är bättre än ? Eller kommer det att vara ett samhälle där resurserna, såväl de eko- nomiska som de kulturella och sociala, är mycket ojämnt fördelade, där ojämlikhet och maktlöshet växer och där människors integritet hotas? Ett samhälle där demokratin är satt på undantag då globala företag har så omfattande makt att folkvalda politiker i realiteten inte har någon? Kommer vissa enskilda personer ha kompetens, resurser och makt att sätta villkoren för andra människor? Digitaliseringens påverkan i samhället utifrån fyra områden Utvecklingen kan gå åt olika håll. vill belysa utvecklingen och vad digitaliseringen betyder inom ett antal områden i samhället där det finns såväl möjligheter som utmaningar. Man kan dela in samhället och dess utveckling på många olika sätt. Utredningen har valt en struktur där samhället delas in i fyra områ- den; ekonomi, arbete, samhällsinstitutioner samt infrastruktur. Inom vart och ett av dessa beskrivs utvecklingen utifrån där centrala om- råden. Dessa delar påverkas starkt av samhällsutvecklingen och digitaliseringen. Ekonomin i samhället transformeras på genomgripande sätt av digi- taliseringen. Utvecklingen av ekonomin till följd av digitaliseringen beskrivs för näringsliv, offentlig verksamhet, individ och välfärd. Arbete förändras på flera sätt av digitaliseringen. Stora föränd- ringar sker av arbetsmarknaden och inom utbildning- och kompe- tensområdet. Arbetsmiljön berörs liksom de villkor och regler som finns inom arbetsmarknadsområdet. Samhällsinstitutioner i form av värderingar, tillit och samman- hållning påverkas av digitaliseringen, vilket även kan komma att få betydelse för demokratins utformning och gestaltning i praktiken. Lagar och regelverk utmanas av digitaliseringen. Infrastruktur är en förutsättning för digitalisering. Det handlar både om tillgång till och infrastrukturens funktionalitet. Utveck- lingen innebär att öppna data, integritet och säkerhet är centrala delar. Figur 3.3 Samhällsområde – Ekonomi Ekonomin i samhället kan delas in på flera olika sätt. Den består av alla ekonomiska företeelser och ekonomiska aktiviteter som sker mellan olika aktörer. Aktörer som utgör olika delar av samhällets eko- nomi är t.ex. hushåll, företag, offentlig sektor och banker. , liksom de flesta länders ekonomi, är alltmer beroende av andra länders ekonomier till följd av globaliseringen. Ekonomin förändras genom digitaliseringen Digitaliseringen skapar radikalt nya förutsättningar som gör att etablerade affärs- och verksamhetsmodeller utmanas och etablerade strukturer förändras i grunden.7 Digitaliseringen innebär att fysiska varor i hög utsträckning blir digitala tjänster och att digitala platt- formar effektiviserar och internationalisererar tjänster som var lokala samt att den traditionella produktionen effektiviseras.8 Nya begrepp formuleras för att fånga delar av den förändring som ekonomin genomgår. Nyttjandeekonomi9 är ett sådant begrepp som tycker är användbart. Begreppet fångar hur ekonomin förändras till att baseras på användning av tjänster i stället för en ekonomi som bygger på ägande av produk- ter. Det beror på att logiken i den nya digitala ekonomin skiljer sig från den i industrisamhället. Industrisamhällets värdeskapande bygger på hierarkiskt styrda processer av produktion av varor för en mass- marknad, medan nyttjandeekonomin fokuserar på dynamiska och individuella tjänster som både genereras och distribueras via digitala nätverk. Ett exempel är att företag erbjuder oss att streama musik i stället för att köpa cd-skivor. Delningsekonomi är ett annat användbart begrepp. Delnings- ekonomin utgör en del av nyttjandeekonomin. Framväxten av del- ningsekonomin beror på att digitaliseringen ger möjligheter till att med låga transaktionskostnader matcha utbud och efterfrågan. Det reducerar den vilande överkapaciteten gällande både varor och tjänster. Traditionella mellanhänder ersätts av digitala plattformar.10 Delningsekonomin handlar om interaktionen individer emellan (peer- to-peer), snarare än företag som hyr ut sina resurser till konsumen- ter (företag-till-konsument).11 Det kan t.ex. handla om att man 7Regårdh, (2015), Värdeskapandets nya logik, s. 326 i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, 8Breman, , , (2014) Diginomics – nya ekonomiska drivkrafter, Ekonomisk debatt, nr 6, årgång 42. 9Begreppet förs fram av Regårdh, (2015), Värdeskapandets nya logik, i Digitalise- delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 10Felländer, (2015), Digitaliseringens möjligheter och utmaningar, s. 76 i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 11Frenken, K, Meeln, T., Arets, M. & van de Glind, P. (2015) Smarter regulation for the sharing economy, i , . betalar för att låna skridskor eller annan utrustning av någon, för att samåka eller för att använda andras bostäder. Detta innefattar såväl kommersiella former för delande som icke-kommersiella, det vill säga hyra såväl som byta, låna, ge och få. I en del definitioner inbegrips inte bara delande av varor och utrymmen utan även tjänster, kunskap och andrahandsmarknader.12 Gemensamt är dock att fokus flyttas från enskild konsumtion och privat ägande till till- gång till en vara eller tjänst. använder det kombinerade begreppet nyttjande- och delningsekonomi. Individen är följaktligen i centrum i ekonomin på ett sätt som inte varit fallet. Det sker dels på så sätt att tjänster och varor utformas utifrån användarens individuella behov, önskemål och krav, dels utifrån att användaren integreras i utvecklingsprocessen av nya varor och tjänster. Det påverkar innovationsprocesserna där förbättringar i allt högre utsträckning sker i samarbete och sam- verkan med olika användare och aktörer inom näringsliv, offentlig verksamhet, forskningsinstitutioner och civilsamhälle. Att digitaliseringen möjliggör nya typer av dataflöden, varor, tjänster och kapital påverkar näringslivet på flera sätt. Det första är att fysiska varor i hög utsträckning omvandlas till digitala tjänster, med lägre kostnader för produktion, distribution och användning. Tidi- gare köpte kunden en tryckt tidning, en skiva eller en spelkonsol, konsumeras och distribueras nyheter, musik och spel i hög grad digitalt. Det andra är att digitaliseringen effektiviserar traditionell produktion och distribution. Till exempel möjliggör allt bättre artificiell intelligens att robotar inom tillverkningsindustrin kan göra mer avancerade sysslor . Det tredje är att digitala platt- formar effektiviserar och internationaliserar tjänster och produkter som var lokala. Det gäller alltifrån internetbokning av flyg- resor till e-handelsplattformar som gör att mellanhänder kan slopas eftersom efterfrågan och utbud möts på ett effektivare sätt.13 12Botsman, R. & , R. (2011). What's mine is yours: How collaborative consumption is changing the way we live. 13McKinsey (2014), Global flows in a digital age: How trade, finance, people and data connect in the world economy. Digitalisering – den fjärde industrialiseringen Företag har successivt digitaliserat sina processer och verksamheter. Fokus låg inledningsvis på interna förenklingar och kostnadsbesparingar men handlar digitaliseringen alltmer om verk- samhetsutveckling och hur tekniken kan användas i att utveckla nya erbjudanden och innovationer, i marknadsföring och i att upprätt- hålla en relation med kunder.14 Vi befinner oss på det sättet i början av vad som kan karaktäriseras som en tredje industriell revolution, lika omvälvande som mekani- seringen och utvecklingen av ångkraften (den första industriella revolutionen) och utvecklingen av elektricite- ten och förbränningsmotorer (den andra industriella revolutionen) i slutet av 1800-talet.15 Vissa talar om digitaliseringen som den fjärde revolutionen, eller Industri 4.016 och räknar då också in elektro- niken som en tredje revolution. För industriföretag innebär digitaliseringen stora förändringar i utvecklingen av produkter och produktionssystem. Det handlar om datadrivna innovationer och utvecklandet av sakernas internet genom automatisering, sensorer och artificiell intelligens. Detta kommer få stora effekter på robotiseringen av arbetslivet och vilka uppgifter som överförs till datorer framöver.