sou · H3B3110d2 · 2015-12-16 00:00:00 — Det enda som behöver definieras ytterligare är indelningen i diesellok och lokomotorer där gränsen förslagsvis sätts så att lokomotorer är lok som har en dragkraft på högst 160 kN eller en hastighet på mindre än /h, se vidare kap. 6.4. En viktig åtgärd för att förbättra kvaliteten i registret är att Transportstyrelsen borde koda på om fordonet ägs av en musei- förening eller liknande vilket relativt enkelt kan göras med hjälp av sökandens eller innehavarens företagsnamn. 5.2Översikt över alla normalspåriga fordon Av tabell 5.1. framgår en översikt över alla normalspåriga fordon. Överst en sammanställning av alla fordon i huvudgrupperna lok, motorvagnar, personvagnar, godsvagnar och arbetsfordon. Det finns totalt 22 177 normalspåriga fordon i registret. Av dessa är museifordon och avställda. Återstår 14 631 fordon som kan användas i kommersiell trafik 2014. Den största gruppen utgör godsvagnarna som svarar för av fordonen. Därnäst kommer motorvagnarna som svarar för 11 pro- cent av fordonen. och arbetsfordon svarar för vardera och personvagnar utgör den minsta gruppen med 4 pro- cent. En noggrannare indelning av loken i ellok, diesellok, ånglok och övriga framgår av tabellen. Av de 1 478 loken är museilok. Nästan alla, , av de 147 ångloken är museilok. Även många diesellok är museilok, . av loken i kommersiell trafik är avställda. Bortsett från dessa så fanns det 595 ellok och 451 diesellok som kunde användas i kommersiell trafik 2014. Det fanns 1 708 motorvagnar varav var museifordon. Av de kommersiella motorvagnarna var avställda. Åter- står 1 540 motorvagnar i kommersiell trafik varav var elmotorvagnar och dieseldrivna. Det fanns 979 personvagnar vara var museivagnar. av de kommersiella vagnarna var avställda. Återstår 566 som kunde användas i kommersiell trafik, av dessa var sitt vagnar, sov- och liggvagnar och 10 pro- cent specialvagnar. Det fanns 16 616 godsvagnar varav var museifordon. av godsvagnarna var avställda. Sannolikt beror en del av avställningarna på att det var lågkonjunktur 2014 men många av godsvagnarna är också gamla. Det fanns 10 481 godsvagnar för kommersiell trafik. Utländska godsvagnar används också i och svenska godsvagnar används i utlandet varför fordonsregistret inte ger någon fullständig bild över de godsvagnar som används i . Slutligen fanns det 1 296 arbetsfordon varav tillhörde museibanor. Nästan hälften, var avställda. Återstår 990 fordon som kunde användas i kommersiella uppdrag. 5.3Översikt över alla smalspåriga fordon Av tabell 5.2–5.4 framgår fordon med spårvidd samt annan spårvidd. Det fanns 800 fordon med spårvidd var museifordon. De som används i kommersi- ell trafik är 101 motorvagnar med släpvagnar som används av SL på . För detta ändamål finns också 19 arbetsfordon. När det gäller spårvidd finns det 232 fordon som alla är museifordon. Det finns 11 fordon med annan spårvidd som alla är museifordon. En del av dessa har spårvidder som inte finns längre i och några är felkodade. För godstrafik används ellok, diesellok, lokomotorer och gods- vagnar. Elloken kan användas både för gods- och persontrafik och har därför fördelats efter ägarens huvudsakliga verksamhet. sammanställning av fordonsresurser som huvudsakligen används för godstrafik på normalspår framgår av tabell 5.5. Fordonen har här delats upp på de gamla statliga bolagen , ut- ländska järnvägsföretag, privata järnvägsföretag och övriga företag. Övriga företag är uthyrningsbolag och industrier. De utländska järnvägsföretagen är oftast statliga och är i stor utsträckning desamma som före avregleringen. De statliga järnvägsföretagen disponerar av fordonen och dominerar elloken där de har av fordonen. Läggs de utländska företagen till (DSB, DB, NSB och Cargonet) så blir dominansen ännu större. De privata järnvägsföretagen har av dieselloken och lokomotorerna och tillsammans med övriga företag dominerar dom här. Även godsvagnarna har ett stort inslag av privata vagnar genom uthyrningsföretag som svarar för av godsvagnsparken. För persontrafik används elmotorvagnar, dieselmotorvagnar, ellok och personvagnar. En sammanställning av fordonsresurser som huvudsakligen används för persontrafik på normalspår framgår av tabell 5.6. När det gäller persontrafik så har förutom de gamla stat- liga företagen även länstrafikbolagen en mycket stark ställning på marknaden. De har övertagit större delen av SJ:s tidigare regional- trafik och dessutom byggt upp nya regionaltågsystem. Denna trafik är planeringsstyrd och kan inte betraktas som en renodlad kom- mersiell marknad. Länsbolagen köper eller hyr fordonen och upp- handlar den operativa driften av operatörer i konkurrens. Operatör- erna har på denna marknad oftast mycket liten påverkan på fordonen. Nästan alla fordon som ägs av uthyrningsföretag disponeras dessutom av länstrafikbolagen så dessa två kategorier kan i praktiken ses som en grupp. Då återstår en mycket liten grupp privata fordon som konkurrerar på en kommersiell marknad. De statliga företagen (f.d. Rikstrafiken, numera ), svarar för ungefär hälften av fordonen men dominerar lok och personvagnar där de har av mark- naden. Länsbolagen har inga lok och vagnar men dominerar motor- vagnarna där de tillsamman med uthyrningsbolagen har över 60 procent av marknaden. Återstår en liten andel motorvagnar och lok och vagnar på som används av privata företag. Egentligen var det 2014 bara 5–10 lok och 40–50 vagnar som användes i kom- mersiell trafik i konkurrens. 6 Jämförelse med annan statistik Den officiella järnvägsstatistiken, Bantrafik och tidigare SOS Järnvägar, utkommer , men innehåller ett begränsat antal uppgifter om fordon. Å andra sidan finns en tidsserie ända och statitistiken över fordon är konsistent med andra produktionsuppgifter vilket gör att det går att få fram nyckeltal och samband. Bantrafik är den officiella statistiken om järnvägar, spårvägar och tunnelbana i . Uppgifter om järnväg rapporteras till i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 91/2003 samt förordning nr 1192/2003. Trafikanalys är statistikansvarig myndighet. biträder Trafikanalys vid insamling, kvalitetsgranskning och sammanställning av uppgifter från bland annat alla operatörer och alla infrastrukturförvaltare Statistiken ska primärt beskriva verksamheten med järnväg, spårväg och tunnelbana i . Objekt i undersökningen är tåg- operatörer, regionala kollektivtrafikmyndigheter, infrastruktur- förvaltare och andra företag verksamma inom järnväg, spårväg eller tunnelbana i . Företagen måste ha adress i för att omfattas av uppgiftslämnarskyldighet. Populationen är alla företag och organisationer som bedriver verksamhet eller äger infrastruktur eller fordon. Även företag som bara till viss del utför verksamhet för sektorn, men där denna verksamhet utgör en märkbar andel av helheten, tillhör populationen. Statistiken redovisas i huvudsak i form av text, diagram och tabeller. I rapporten presenteras helårsvärden i sexårsserier samt vissa helårsvärden i historiska sammanställningar . Rapporten har kommit att innehålla alltmer analys och förklarande text och diagram. Rapportens tabeller redovisas också i Excelformat för egen bearbetning. Där finns möjlighet att ta fram tidserier och framåt. Uppgifter om fordon i Bantrafik Uppgifterna omfattar de fordon som disponeras av tågoperatörer och avser de fordon som ägs, hyrs eller på annat sätt ställs till för- fogande. Likaså ingår de fordon som tillfälligtvis hyrs ut till annan tågoperatör. Uppgiften exkluderar de fordon som hyrs ut till annan tågoperatör längre än tillfälligtvis, samt de fordon som tillfälligtvis hyrs in från en annan tågoperatör. Likaså utesluts fordon som en- bart används för tjänstetrafik och de fordon som är avställda för försäljning eller skrotning. Med tjänstetrafik avses infrastruktur- förvaltares och tågoperatörers trafik som inte är kommersiell, alltså inte genererar intäkter vid transport av passagerare eller gods. Om inte annat anges redovisar uppgifterna situationen . I dragfordon för järnvägar anges antalet disponibla lok, loko- motorer och motorvagnar totalt och fördelade på person- eller godstrafik. I de fall fordon används i blandad tjänst (både för per- son- och godstrafik) räknas fordonet till det användningsområde där det har sin huvudsakliga tjänst. Som lok räknas dragfordon som uteslutande används för att dra järnvägsvagnar och som har en dragkraft på 110 kW eller högre i dragkroken. Som lokomotor räknas motsvarande dragfordon med dragkraft mindre än 110 kW. Motorvagnar är fördelade på motorvagnssätt och motorvagnar och efter drivmedelstyp och andelen med snabbtågskapacitet. Med motorvagnssätt avses två eller fler permanent sammankopplade vagnar varav minst en vagn har dragande axlar och där de ingående vagnarna inte kan framföras var för sig som en motorvagn. Ett motorvagnssätt kännetecknas av att endast ändvagnarna har förar- hytt. Vissa motorvagnssätt kan framföras multipelkopplade d.v.s. kopplade till varandra. Exempel på motorvagnssätt är X2, X55, X14, Y2 och Y32. Med motorvagn avses en vagn som har dragande axlar och som kan framföras ensamt. En motorvagn kännetecknas av att den har en förarhytt i varje ände. Motorvagnar kan framföras kopplade till varandra. Exempel på motorvagn är Y1. Med snabbtågskapacitet avses att motorvagnen eller motorvagn- sättet kan framföras med en största tillåtna hastighet på /timme. Motorvagnen eller motorvagnsättet redovisas oavsett om snabbtågskapaciteten utnyttjats eller inte under redo- Exempel på motorvagnssätt med snabbtågskapacitet är X2, X3 och X55. I motorvagnssätt räknas varje ingående vagn med minst en dragande axel som en vagn med dragkraft. Då två vagnar har gemen- sam boggi typ Jacobsboggi med dragande axlar räknas en axel till varje vagn. Motorvagnar räknas alltid som en dragande vagn. Av detta framgår att det är relativt svårt att definiera olika typer motorvagnar då de ibland består av både dragande vagnar med motorer och släpande vagnar utan motorer och där de kan vara sammankopplade på olika sätt. Jämförelse mellan Bantrafik och Transportstyrelsen fordonsregister En jämförelse mellan Transportstyrelsens fordonsregister och Bantrafik visar sig inte vara lätt att göra. Dels fanns Bantrafik ännu inte publicerad när huvuddelen av denna rapport ut- arbetades, dels är urval och definitioner olika. Generellt sätt finns det fler fordon i fordonsregistret än i Bantrafik. Museitrafik ingår inte i Bantrafik, avställda fordon ska inte heller ingå, så långt går det att jämföra siffrorna. ingår i Bantrafiks siffor medan den har särredovisats i denna rapport. Den största osäkerheten finns dock i de utländska fordon som är registrerade i fordonsregistret men som vanligtvis inte ingår i Bantrafiks. Arbetsfordon ingår inte i Bantrafik. Ett utdrag ur Bantrafik med statistik över dragfordon, person- vagnar och godsvagnar framgår av tabell 6.1–6-3. När det gäller dragfordon så fanns det 595 ellok i fordonsregistret 2014 och 436 i Bantrafik . avser kommersiella fordon exkl. avställda fordon vilket bör vara samma definition. Skillnaden beror sannolikt på de utländska lok som finns med i fordonsregistret. Det finns 255 diesellok i fordonsregistret, en siffra som tagits fram genom bearbetning, och 207 i Bantrafik. Skillnaden kan bero på lok som används i banarbeten, som inte ska ingå i Bantrafik, och utländska lok. När det gäller lokomotorer så är skillnaden mycket stor, det finns bara 18 stycken i Bantrafik och 196 i fordons- registret. Visserligen är definitionen något olika men det förklarar inte den stora skillnaden, som sannolikt beror på att endast loko- motorer som används i linjetjänst finns med i Bantrafik. således fordonsregistret mer fullständigt om man vill analysera de totala resurserna för godstransporter. Motorvagnar är svåra att analysera eftersom man både kan räkna vagnar och tågsätt och definitionerna är något olika. Det totala antalet vagnar stämmer relativt väl men tågsätt är egentligen inte definierade i fordonsregistret utan får beräknas genom bearbetning. Antalet personvagnarna är 499 i Bantrafik och 566 i fordons- registret. Framförallt finns det fler restaurangvagnar och utländska vagnar i fordonsregistret. När det gäller godsvagnar saknas uppgifter om privatägda vagnar numera i Bantrafik. Antalet vagnar ägda av operatörer stämmer dock väl då de var 6 923 i Bantrafik och 6 165 i fordonsregistret 2014, en siffra som tagits fram genom bearbet- ning. Härutöver fanns 4 136 privatägda vagnar i fordonsregistret vilket kan jämföras med den senaste uppgiften i Bantrafik som var 6 884 för . 6.2Svenska lok och motorvagnar med personvagnar (SLMP) Svenska skriftserie Svenska lok och motorvagnar med personvagnar (SLMP) publiceras intermittent, . Totalt har 21 böcker publicerats mellan 1969 då den första kom ut och 2015 då den senaste kom ut (den sistnämnda fanns inte tillgänglig när denna rapport började utarbetas) varav 17 innehåller lok och motorvagnar och 4 innefattar personvagnar och ibland även motorvagnar eller motorvagnssläp. Den innehåller även spårvagnar och tunnelbanevagnar. Museifordon ingår inte även om gränsen är svår att dra . En förteckning över alla ut- givna böcker framgår av bilaga. Böckerna innehåller inte bara en förteckning över alla fordon utan även en mängd tekniska uppgifter och foton på varje fordons- typ och för personförande fordon även planritningar. De är därmed den mest fullständiga databasen och informationskällan över fordon på svenska spår. En föregångare kan sägas vara SJ:s särtryck 77 och senare 420 som innehöll en fullständig förteckning över statens järnvägars fordon (och även tågfärjor) med vissa tekniska uppgifter för varje fordonstyp. Den var ”endast avsedd för tjänstebruk” och inte så lätt att komma över. De privata järnvägarnas fordon ingick inte men fanns med i den allmänna järnvägsstatistiken (numera ban- trafik) dock bara på aggregerad nivå. Den databas som ligger till grund för SLMP har byggts upp suc- cessivt av författarna –genom att begära uppgifter från operatörerna, till att börja med SJ och de fåtal privata järnvägar som fanns 1969, och senare genom ett omfattande kontaktnät med fordonsägare och fordonsinnehavare. Man ska nog inte underskatta författarnas stora intresse och kunskap om järnvägarna och dess fordon som kan vara nog så värdefull som olika mer eller mindre avancerade dataregister. Det gör att SLMP innehåller få fel trots att den innehåller väldigt många uppgifter. Nedan redovisas några jämförelser som gjorts mellan Transport- styrelsens fordonsregister och SLMP utan att göra anspråk på full- ständighet. Ellok i SLMP och Transportstyrelsens register Av tabell 6.4 framgår en jämförelse mellan de lok som ingår i boken och Motorvagnar med Personvagnar för 2012-01-01 (motsvarar således ) och Transportstyrelsen fordons- register 2014–12-31, . Det kan ändå vara en kontroll på vad som ingår i dessa olika register och de förändringar som skett mellan åren. Totalt sett ser det ut som att lokparken har ökat något , men det finns stora osäkerheter i vilken mån de utländska loken som finns med i dessa båda register verkligen an- vänds i . Dock är det helt klart att antalet moderna hög- effektlok har ökat. Diesellok och lokomotorer i SLMP och Transportstyrelsens register SLMP 2012 innehåller separata förteckningar över diesellok och lokomotorer. I denna bok finns totalt 531 lok i förteckningen varav 346 är motorlok och 185 är lokomotorer. Motorlok har i SLMP definierats som lok med tre axlar eller fler och motsvarar närmast vad som i denna rapport kallas större diesellok. Lokomotorer är i SLMP således lok med två axlar. I denna rapport har vi definierat lokomotorer som lok med lägre dragkraft än 150 kN och lägre sth än /h. I SLMP ingår några lok som ägs av museiföreningar men som kan hyras ut till kommersiell trafik och vissa utländska lok som inte ingår i Transportstyrelsens fordonsregister. I analysen av fordonsregistret får vi 255 större diesellok och 196 lokomotorer om gränsen för större diesellok sätt vid en dragkraft på minst 150 kN och en sth på /h. Eftersom SLMP är än fordonsregistret och definitionen är olika blir siff- rorna inte desamma. Det finns skäl att anta att antalet diesellok totalt sett har minskat . finns det skäl att anta att främst uppgifterna om lokomotorerna är ofullständiga då dessa är spridda på många ägare och ofta endast används för internt bruk vid industrier. 6.3Jämförelse mellan Transportstyrelsen, SLMP och Bantrafik Efter att denna rapport utarbetades publicerades SLMP 2015 som avser fordonsbeståndet och som således är fullt jämför- bar med utdraget ur Transportstyrelsens fordonsregister 2014-12- 31. Dessutom publicerades Bantrafik innan denna rapport gick till tryck. En översiktlig jämförelse har därför gjorts i efter- hand mellan antalet fordon i Transporstyrelsens register och SLMP som båda avser 2014 samt med Bantrafik . Jämförelsen visar på mycket god överensstämmelse mellan Transportstyrelsens register och SLMP. När det gäller ellok och diesellok så är antalet fordon nästan exakt detsamma. När det gäller personvagnar stämmer det också mycket bra. Definitioner och urval stämmer väl för dessa kategorier. När det gäller motorvagnar är det svårt att få entydiga definitioner som framgått av ovan, det skiljer mellan antalet motorvagnsätt, antalet vagnar i motorvagnsätt och hur dessa numreras men SLMP stämmer ändå väl. Godsvagnar finns inte med i SLMP. Antalet fordon i Bantrafik ligger mycket lägre än i Transport- styrelsen och SLMP när det gäller ellok och diesellok. Person- vagnar ligger något under. Motorvagnar, som avser dragfordon i motorvagnsätt, ligger något högre, men är egentligen inte helt jäm- förbara. Godsvagnar i Bantrafik avser endast vagnar ägda av järnvägs- företag medan även privatägda vagnar ingår i Transportstyrelsens register. Men Bantrafik ska ligga lägre eftersom de bara innefattar fordon som tillhör svenska företag, med adress i , och endast fordon som används i kommersiell trafik med betalande kunder. Härigenom utesluts t.ex. diesellok som används på industrier. I och med detta så tillför Transportstyrelsens register kunskap som inte går att få fram genom Bantrafik. Den statistik som behandlas här är , EC och UIC statistik. Denna redovisning är översiktlig och avser i första hand statistik som innehåller uppgifter om fordon. tas fram av EUs statistikkontor publicerar en års- bok och tillhandahåller också en databas online. heter: ”: Energy, transport and environment indicators” och den senaste tillgängliga var och innehöll uppgifter . I denna årsbok finns uppgifter om transportarbete för alla transportmedel men inga uppgifter om järnvägens fordon. I databas finns emellertid uppgifter om fordon och . Följande uppgifter fanns i data- basen: Number of locomotives, by source of power: SE 2011: Electric 470, Diesel:221, Total 691 Number of locomotives, by tractive power: SE no figures but source of power is often = tractive power Number of railcars, by source of power SE 2011: Electric 1 240, Diesel 96, Total 1 336 Number of railcars, by tractive power: SE no figures but source of power is often = tractive power Passenger railway vehicles, by type of vehicle SE 2011 Coaches 483, Railcar trailers 1 910, Total 2 293 Passenger railway vehicles, by category of vehicle SE 2010: No figures about 1 or 2nd class wagons, 28 restaurant cars, 169 couchettes and sleeping cars, Total 2 158 Capacity of passenger railway vehicles, by type of vehicle SE 2011: 122 000 seats in Railcar trailers 30 000 seats in coaches Capacity of passenger railway vehicles, by category of seats or berths SE 2010: No figures about 1 or 2nd class seats, 7 000 berths in couchettes and sleeping cars, Total 131 000 seats or berths. Railway transport - Number of vans SE 2011: 19 Number of wagons, by status of enterprise SE 2011: 14 578 Load capacity of wagons, by status of enterprise se: I tabellen ovan anges de senast tillgängliga värdena för som för det mesta stämmer exakt med Bantrafiks uppgifter , uppgifterna hämtas ju därifrån så det är naturligt. Det generella problemet med att definiera motorvagnståg i dragande och släpande vagnar finns även här vilket gör att det ibland är svårt att förstå vad som är vad. På någon punkt skiljer sig data t.ex. i anges att det finns 147 stycken ”tilting high speed trains” vilket avser alla tåg med sth /h och inte bara de cirka 40 tågsätten med korglutning (tilt). Denna variabel är antagligen fel- definierad i . har också en databas och ger ut en bok ”EU transport in figures – Statistical pocketbook” . Den bygger på men även andra datakällor används för att få fram en helhetsbild. Utvecklingen av transportarbetet redovisas för alla medlemstater, EU-kandidater och även EFTA-området, således finns även och med. När det gäller fordon finns det tre tabeller om järnvägar: Locomotives and Railcars 2012 SE=221; 2005: SE=622 Coaches, Railcars and trailers 2012 SE=839; 2005 SE=791 Goods transport vehicles 2012 SE=ingen uppgift, 2005=13 649 Den senast tillgängliga statistiken var Statistical Pocket- book 2014 som innehåller statistik . I tabellen ovan anges de värden som redovisas för . Dessa uppgifter skiljer sig ganska mycket från Bantrafik och . När det gäller fordon kommer statistiken från UIC, vilket inne- bär att den inte är fullständig eftersom inte alla järnvägsföretag är medlemmar i , se vidare nedan. Union Internationell de Chemin de Fer (UIC) är järnvägsföre- tagens organisation. Medlemmar finns inte bara i utan i hela världen. UIC har ett antal olika publikationer och databaser. Railisa är en databas som är under omarbetning och var inte tillgänglig när detta skrevs. Sedan finns det data i publikationer och databaser som man kan beställa mot betalning, vilket gör att de inte är lika lättillgäng- liga som och EC databaser. Det finns också ett Synopsis som publiceras med data från järnvägar i hela världen. I EU redovisas varje land för sig ibland med olika operatörer särredo- visade. För redoovisas uppgifter från när det gäller infrastruktur och för SJ och när det gäller fordon. Fordon redovisas i grupperna: Lokomotiv inkl. spårvagnar (light rail), rälsbusar och motorvagnståg, personvagnar och motorvagns- släp, och järnvägsföretagens egna godsvagnar. Uppgifter finns där från SJ och som verkar stämma när det gäller fordon men en hel del uppgifter saknas t.ex. transportarbete för gods när det gäller . Synopsis innehåller dessutom uppgifter alltifrån 2007 till 2013 som markeras med olika färg vilket gör att tabellerna inte är så lättlästa. Vissa uppgifter stämmer med det som redovisas i ”EU transport in figures – Statistical pocketbook” ovan, andra inte men upp- gifterna kan ju vara hämtade från någon av de andra publikation- erna eller databaserna som UIC har. UIC:s statistik var relativt fullständig innan avregleringen då nästan alla järnvägar i var med i UIC, men när den offi- ciella statistiken bara innefattar vissa företag och deras marknads- andel ändras mellan åren blir den ganska svårtolkad. 6.5Diskussion om definitioner i olika register Bortsett från att en fullständigt konsistent jämförelse inte kunnat göras i samband med denna rapport är i vissa fall definitionerna olika i Bantrafik, SLMP och i Transportstyrelsens fordonsregister. I de jämförelser som gjort i denna rapport har olika typer av svårigheter identifierats i följande fall: Principiella svårigheter finns när det gäller utländska fordon som används i och vise versa. I Bantrafik ingår endast fordon som tillhör företag som har adress i och som därmed har uppgiftlämnarskyldighet. I SLMP finns vissa utländska fordons- typer med som ibland används i med fakta och bild men finns sedan inte med i förteckningen. I Transportstyrelsens for- donsregister ska alla dragfordon d.v.s. lok och motorvagnar finnas med som ska kunna användas i trafik i , medan person- och godsvagnar endast behöver registreras i det land där de först togs i bruk.