sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — Mötesplatser för lärande och samverkan är fortsatt angelägna. Resurser och samverkan för kunskapsutveckling i form av forskning är fundamentalt. Minskad klimatpåverkan förutsätter enligt kommittén gränsöverskridande arbete och det fordras att frågorna ses ur ett brett internationellt perspektiv. Erfarenheterna från delegationens arbete kan tas tillvara i den nya myndighetens arbete för hållbar stadsutveckling och inom ramen för plattform för hållbar stadsutveckling. 8.5.7Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ska samverka med Plattformen för hållbar stadsutveckling Bedömning: Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ska samverka med Plattformen för hållbar stadsutveckling. Samarbetet med med flera om webbplatsen Hållbar Stad bör utvecklas och tillförsäkras mer resurser. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design Samarbete behövs för att främja en hållbar utveckling. Därför har regeringen gett , , , och i uppdrag att gemensamt upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. håller samman uppdraget. Frågor som rör stadsutveckling blir allt mer aktuella, både inom och internationellt. prioriterar stadsutvecklingsfrågorna –2020. Även har medel avsatts för stadsutvecklingsfrågor i särskilda program. Plattformen bygger vidare på den särskilda satsning som regeringen gjorde för att främja en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden, Delegationen för hållbara städer, se ovan. Syftet med plattformen är ökad samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte inom hållbar stadsutveckling. De myndigheter som ingår i plattformsuppdraget samarbetar kring ett antal nyckelfrågor som är av betydelse för att utveckla arbetet med hållbar stadsutveckling. Några kända utmaningar är till exempel bristande samordning inom och mellan sektorer och politiska nivåer, otillräckliga satsningar på forskning och kunskapsutveckling samt ett glapp mellan hållbarhetsretoriken och praktisk handling. Staten har en viktig roll i att stärka samarbetet mellan sektorer och nivåer. Plattformen utgör en viktig länk mellan praktik och politik på lokal, regional och nationell nivå. Genom plattformen kan diskussioner och aktiviteter koordineras lokalt, regionalt och nationellt, som en kontinuerlig dialog förs med . Plattformen kan också vara en mötesplats för lokala och regionala initiativ. Med hållbar stadsutveckling avser regeringen en process i ständig förändring med hänsynstagande till social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet och givet lokala och regionala förutsättningar. Planering och insatser måste anpassas till städers, tätorters och stadsregioners skilda förutsättningar, exempelvis storlek, täthet, geografiskt läge, befolknings- och näringsstruktur. För att möta städers ekonomiska, miljömässiga och sociala utmaningar och ta till vara på den utvecklingspotential som finns i städerna krävs ett integrerat arbetssätt mellan olika kompetensområden. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design Den första delrapporten beskriver hur myndigheterna har tolkat uppdraget och organiserat arbetet samt innehåller en redovisning av de aktiviteter som genomförts . Plattformen ska bidra till tvärsektoriell samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte. Arbetet ska möta städernas, tätorternas och stadsregionernas olika förutsättningar och behov. Plattformen ska även stödja de regionala strukturfondsprogrammens arbete med hållbar stadsutveckling. Årliga rapporter ska lämnas till . Förutom att etablera myndighetssamverkan har bland annat följande aktiviteter genomförts: målgruppsanalys, extern kommunikation samt arbete med en webbplats och processtöd för regionala strukturfondsprogram. Fyra strategiska fokusområden har identifierats som utgångspunkt för att en mer hållbar stadsutveckling ska kunna komma till stånd: Människan i centrum, Kunskapsutveckling, Samverkan och Ekonomiska förutsättningar. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ska samverka med Plattformen för hållbar stadsutveckling. Samarbetet med med flera om webbplatsen Hållbar Stad bör utvecklas och tillförsäkras mer resurser. 8.5.8Större satsningar på grön innovation och miljöteknik Bedömning: Gröna innovationer och miljöteknik bör ta en större plats i en ny politik för arkitektur, form och design och området ska uppfattas som innovations- och näringslivsfrämjande. kan tillsammans med Myndigheten för Gestaltad livsmiljö vara lämplig för detta. Gröna innovationer och miljöteknik är viktiga aspekter i arbetet inom arkitektur, form och design. Miljöanpassad och hållbar design kan bidra både till positiva miljöeffekter och socialt välbefinnande och ekonomisk utveckling. Hållbara aspekter ska komma in tidigt i designprocessen. Förtätningen av samhällen måste ske med hänsyn till miljöaspekter och resursfördelning. Hållbar design handlar inte bara om materialval utan också om mer grundläggande och kreativa synsätt på hur byggnader, offentliga rum och produkter kan bli Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design mer hållbara, både när det gäller miljö, ekonomi och sociala aspekter. Hållbar design och hållbar samhällsplanering ska främja integrerade systemlösningar och ett helhetstänkande i staden, vilket kräver att byggande, hantverkskunskap och miljökunskap kopplar ihop med varandra. Det innebär vissa självklarheter som att spillvärme från verksamheter värmer bostäder, olika trafikslag samverkar med varandra som stadens natur och stadens tekniska system stödjer varandra ömsesidig. Först då kan en cirkulär och resurseffektiv ekonomi åstadkommas. är ett begrepp som används i dessa sammanhang för att beskriva en utveckling där stadens traditionella system ska göras mer effektiva för invånare och näringsliv genom användning av digitala tjänster och telekommunikationsteknik. finns det stora behov av investeringar i miljöteknik. Ny och miljövänlig teknik efterfrågas i allt högre grad, till exempel när energi- och transportsystem ska ställas om för att möta miljö- och klimatutmaningarna. Kunskapsutvecklingen är väsentlig för att skapa en hållbar miljömässig utveckling. Då efterfrågan inte bara är nationell utan global finns en stor exportmöjlighet. görs stora innovationssatsningar i . Ett exempel är som bland annat gör utlysningar för testbäddar inom miljöteknikområdet. Härigenom skapas möjlighet till att testa och verifiera produkter och tjänster inom alla områden. Designprocessen är en tillgång då det är en välutvecklad innovationsmetod för att pröva, experimentera, visualisera, reflektera och modellera. Design kan bidra till en hållbar produktion och en hållbar ansvarsfull konsumtion. FN:s tioåriga ramverk för hållbar konsumtion och produktion implementeras nu genom som har utsett till nationell ”fokalpunkt”. Att strukturera användarorienterad information för dialog och medborgardeltagande blir allt viktigare som framgångsfaktor. Gröna innovationer och miljöteknik ska ta större plats i en ny politik för arkitektur, form och design och uppfattas som innovations- och näringslivsfrämjande. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö bör i sin verksamhet särskilt uppmärksamma dessa frågor. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design 8.5.9Statliga myndigheters ansvar att ta fram särskilda program för arkitektur, form och design Förslag: Vissa statliga myndigheter ska ha ett särskilt ansvar att verka för kvalitet inom arkitektur, form och design och ska ta fram särskilda program för området. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö och ska få i uppdrag att ge vägledning och stöd till utveckling av arkitektur-, form- och designprogram i statliga myndigheter. Bedömning: I detta arbete bör Myndigheten för Gestaltad livsmiljö och samråda med berörda myndigheter. I direktiven till utredningen framhålls särskilt att staten i egenskap av normgivare, byggherre, beställare, inköpare, förvaltare och hyresgäst bör agera som förebild när det gäller arkitektur, form och design. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö och bör få i uppdrag att ge stöd till utveckling av arkitektur- och formprogram i statliga myndigheter. Den vägledning som verken bör ta fram ska ta hänsyn till de olika roller och egenskaper som de olika statliga myndigheterna har utifrån sina respektive uppdrag. Det är fortfarande viktigt att offentligt och offentligt stött byggande, inredande och upphandling behandlar kvalitetsfrågor på ett föredömligt sätt. Kvalitet ska även i fortsättningen kunna beaktas även i sammanhang då detta perspektiv kommer i konflikt med kortsiktiga ekonomiska intressen. Uppdrag bör ges till ett urval av fastighetsförvaltande statliga myndigheter och bolag samt till andra strategiska statliga myndigheter utan för den fastighetsförvaltande kretsen. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design 8.5.10Kommuner och regioner ska stimuleras att ta fram program för arkitektur, form och design Förslag: Myndigheten för Gestaltad livsmiljö, , och ska få i uppdrag att utarbeta vägledning och i övrigt ge stöd till utveckling av kommunala program för arkitektur, form och design. Bedömning: I detta arbete bör Myndigheten för Gestaltad livsmiljö och samråda främst med SKL och kommunerna som berörda statliga myndigheter informeras. har stor erfarenhet av uppföljning av och rådgivning kring lagens tillämpning. , , och Myndigheten för Gestaltad livsmiljö bör arbeta fram en enkel vägledning för kommunernas arbete med program som bör kunna omfatta arkitektur, form och design. Även forskningsråd som Formas och och deras nätverk av forskare kan engageras i arbetet med vägledningen. Städer och kommuners roll i omställningen till ett hållbart samhälle uppmärksammades av Delegationen för hållbara städer. Internationellt har det visat sig att städerna ofta går före och har stor betydelse som påtryckare för ett nationellt engagemang. Även i har kommuner och regioner en nyckelroll i denna omställning. Goda exempel på hållbart byggande finns i kommuner där ambitionsnivån varit mycket hög och där statliga medel stöttat detta. Kommuner och regioner står för en mycket stor del av det offentliga byggandet. Stora delar av vardagens välfärdsbyggnader som skolor, förskolor, LSS-boende har kommunala huvudmän. Regionens byggande inom sjukvården är även viktig för perspektivet gestaltad livsmiljö genom läkande miljöer och närheten till gröna miljöer. De offentliga miljöer som skapas i byggnader och miljöer har stor potential att utvecklas integrerat inom hela gestaltningsområdet, från planering, arkitektur, form och design till hantverk och offentlig konst. I många av de äldre sjukhusmiljöerna finns kvaliteter som bör synliggöras och bevaras och även här kan förebildlighet etableras. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design Sjukvård och annan offentlig verksamhet kommer i allt högre grad ha krav på att involvera invånarna i utformningen av service och tjänster för att dessa ska fungera väl utifrån invånarnas olika förutsättningar och behov. Genom en deltagarorganiserad design skapas möjligheter till en utveckling med ett samskapande mellan professionerna inom det offentliga och användarna för att bygga utvecklingen på respektive expertis. En central uppgift är att utveckla beställarrollen. Exempel på insatser i kommunerna för att främja god arkitektur handlar om rådgivning om arkitektur via hemsidan och råd om utformningsfrågor. Det är viktigt att utveckla kommunala program för den egna verksamheten och eget byggande och förvaltning som en aktiv dialog med byggherrar är önskvärd innan inlämning av bygglovansökan. Utbildning av i gestaltningsfrågor är av stor betydelse. Handläggarnas kompetens är också viktig för att kunna diskutera gestaltningsfrågor med såväl nämnden som med den som söker bygglov. När moderna program inom gestaltad livsmiljö upprättas i en kommun eller i ett landsting är det lämpligt att tidigt involvera bland andra kommun- eller och berörda nämnder. För en kommun kan det underlätta att ta fram ett program eller plan med syfte att tydliggöra kommunens ambitioner när det gäller gestaltningen av livsmiljön. Planen kan till exempel innehålla hur den byggda miljön är organiserad, förhållandet mellan gatustruktur och byggnadernas storlek och utformning, transportmedel och hållplatsers utformning, offentliga lokalers utformning, konstens plats i det offentliga rummet, det digitala rummets design, hållbarhet, gröna rum/parker, materialval, färgsättning, skyltar, beslag, belysning och armaturer. Det kan även gälla mötet stad och land och infarterna till en tätort. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design 8.5.11Arkitektur, form och design i de regionala kulturplanerna och kultursamverkansmodellen Bedömning: Förordningen (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet bör förändras så att bidragsgivningen enligt förordningen kan främja arkitektur, form, design och konsthantverk. Regeringen bör ta initiativ till en utredning som innebär att förordningen (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet bör förändras så att bidragsgivningen enligt förordningen kan främja arkitektur, form, design och även konsthantverk. Förslaget innebär också ett viktigt steg i utvecklingen och förnyelsen av de regionala kulturplanerna. bör få i uppdrag att kartlägga erfarenheterna och behoven vad gäller främjande av arkitektur, form, design och konsthantverk. Uppföljning kan göras av i samverkan med Myndigheten för Gestaltad livsmiljö. Frågan har även väckts av i rapporten ”Upplev kultur var dag”. Om de regionala kulturplanerna ska omfatta arkitektur, form och design och föras in kultursamverkansmodellen innebär det att fler ändamål kan få del av de statliga bidragen. Förslaget i sig innebär inte att mer pengar behöver föras in i modellen. går, enligt , medel i modellen till detta ändamål i vissa län och regioner. 8.5.12Ökat stöd till ungdomsverksamhet i allmänna samlingslokaler och icke-statliga kulturlokaler Bedömning: Stöd till ungdomsverksamhet i allmänna samlingslokaler och icke-statliga kulturlokaler bör öka och omfatta fler kategorier. Stödet bör anpassas till nya behov för att ge bättre förutsättningar att möta lokalt engagemang och behov av samlingslokaler. I perspektivet på arkitektur, form och design är medskapande centralt. En förutsättning för detta är invånarnas engagemang och att det finns platser för möten. Lokaler som drivs spontant eller av Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design föreningar som är välförankrade bland boende verkar positivt för att skapa delaktighet. Det gäller även ungas möjligheter att medverka oavsett om de är engagerade i det lokala föreningslivet eller inte. finns två statliga lokalstödda utvecklingsbidrag för ungdomsverksamhet i allmänna samlingslokaler samt nybyggnad och ombyggnad av en icke-statlig kulturlokal som båda förvaltas och delas ut av . Det förstnämnda stödet är till för verksamheter och aktiviteter som särskilt riktar sig till ungdomar. Med allmänna samlingslokaler menas lokaler som ägs eller disponeras av ideella organisationer och som utnyttjas på ett allsidigt vis. Lokaler som är aktuella för bidraget ska vara lättillgängliga för föreningslivet och verksamheter, till exempel möten, studieverksamhet, kulturarrangemang och fritidsaktiviteter för ungdomar. Ett krav är att ungdomar själva är delaktiga i planering och genomförande av projektet. För att kunna söka bidraget måste organisationen antingen äga sin lokal eller ha ett långsiktigt nyttjanderättsavtal. Vidare ska det finnas goda ekonomiska förutsättningar att driva och förvalta lokalen. Kulturlokaler kan få stöd till nybyggnad och ombyggnad samt till standardhöjande reparationer, tillgänglighetsskapande åtgärder och energiåtgärder. Stödet kan också ges till utbyte eller komplettering av inventarier. Redan påbörjade projekt kan inte få stöd från . konstaterar i en rapport (rapport 2015:13) betydelsen av bidragen för att projekt ska komma till stånd och att lokaler har blivit anpassade efter ungdomars behov samt att det har blivit en satsning på kultur för ungdomar. Dock konstateras att de beviljade ansökningarna inte koncenterarades till storstadsområdena utan ”ansökningar har varit spridda över hela landet och det har varit både storstadsområden och landsbygdsområden som har tagit del av bidraget”. Utredningen ser vikten av att den ursprungliga intentionen förverkligas. För en social hållbarhet är det väsentligt att det finns lokaler som ger möjligheter för unga att organisera sin fritid och samlas i gemensamma intressen. Utredningen anser att tillgängliga mötesplatser för sociala möten bör förbättras. Utredningen delar idé om att riksorganisationerna , och parker och i sin Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design ansökan om bidrag till samlingslokalhållande föreningars riksorganisationer även bör ansöka om bidrag för projektledare eller verksamhetsutvecklare som ska arbeta med ungdomsverksamhet i allmänna samlingslokaler. föreslår även att verksamhetsutvecklingsbidraget höjs och i första hand ska bidraget fördelas till riksorganisationernas arbete med ungdomsverksamhet. Enligt utredningen är samlingslokaler med dess närmaste omgivning viktiga som gestaltade offentliga rum. Utredningen anser mot den bakgrunden i likhet med att bidrag bör kunna sökas även för utomhusmiljön i anslutning till en allmän samlingslokal. 8.5.13Bättre stöd till exportfrämjande åtgärder på området Bedömning: Internationellt utbyte och svensk export av arkitektur, form och design ska stärkas. De exportfrämjande aktörerna bör få ökade resurser för sina insatser för att lyfta de kulturella värdena och stärka exporten inom områdena. Bättre samordning mellan stat, främjarorganisationer och utlandsmyndigheter ska syfta till värdeskapande långsiktiga verksamheter och projekt. Dessa kan drivas av myndigheter, statliga åtaganden, näringsliv och akademi i samverkan. I flera länder är samarbetet mellan den offentliga sfären och företagen mer utvecklat än det är i . I är samarbetet väl etablerat och utvecklat inom området. Ett av syftet med samarbetet är att stärka själva samarbetet och stärka dansk industris konkurrenskraft genom att uppmuntra företag att investera i arkitektur, form och design. Formerna för samarbeten varierar utifrån olika länders förutsättningar vad gäller så fundamentala saker som statsskick och skattesystem. När det gäller formerna för samarbete inom arkitektur, form och design finns stora skillnader i de olika delområdenas sätt att fungera i olika länder och i hur samhällsplanering är uppbyggd och reglerad. Ökade resurser bör ges till främjarorganisationerna, främst (Si) och Business samt eventuellt VisitSweden för strategisk planering, samordning mellan berörda departement, organisationerna inom landet och utomlands. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design behövs kunskap och kommunikation för att sprida nyttan och värdet av gestaltad livsmiljö. I kommunikationen med organisationerna kan den nya myndigheten vara en viktig aktör. jobbar redan med områdena Kultur och kreativitet, Hållbarhet och miljö, Samhälle och Innovation. Här kan gestaltad livsmiljö utgöra en naturlig del som präglar verksamheterna inom Si:s värdeskapande arbete. Inom ramen för det nya anslaget som förslås administreras av Myndighet för Gestaltad livsmiljö och i samverkan med bransch och myndigheter kan svensk arkitektur, form och design lyftas. ska bli föregångsland i att driva hållbarhets- och samhällsutvecklingsfrågor utifrån det holistiska perspektiv som gestaltad livsmiljö står för. Internationellt innehar svenskt arbete med hållbar stadsutveckling i vissa delar en ledande position. Genom dels en stärkt inhemsk efterfrågan, dels nya stödsystem anpassade för hur denna typ av tjänsteexport ska utformas kan verksamheten utvecklas och nya verksamheter byggas upp. 8.5.14Införande av wild card-systemet Förslag: Utredningen föreslår ett statligt stöd till systemet med så kallade wild card med syfte att öka mångfalden och stimulera arkitekt- och designbranschen genom att ge utövare i etableringsfasen en större chans att delta i upphandlingar, tävlingar och innovationsprocesser. Vid upphandling av till exempel arkitekttjänster ställs ofta höga krav på företagens omsättning och erfarenheter av tidigare genomförda projekt motsvarande den tjänst som ska handlas upp. Detta skapar en hög tröskel för medverkan och begränsar möjligheterna till innovation och nyskapande. Ett wild card-system öppnar upp för små företag att delta i upphandlingar genom att krav inte ställs på genomförda projekt eller en viss omsättning. Här kan de statliga myndigheterna vara förebildliga. De offentliga myndigheterna bör ha större utrymme och kunskap att använda möjligheterna med upphandlingar för att vända sig till oetablerade och mindre erfarna arkitekter och designer. Det kan vara ett sätt Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design för myndigheten att testa oprövade krafter för det gemensamma byggandet. Ett så kallat wild card-system syftar till att bidra till en större mångfald och nyskapande arkitektur- och designproduktion. Genom att ge nyetablerade utövare en chans att komma in på marknaden, visa sin kompetens och lösningsförmåga, breddas rekryteringen och branschen stimuleras på ett positivt sätt. Ett syfte med systemet är att andra kriterier än pris ska beaktas: kreativitet, nytänkande koncept och ett större fokus på innovation. Wild card används till exempel i och , där det har ett statligt stöd. Det har gjorts försök med wild card i arkitekttävlingar även i , till exempel i tillbyggnaden av i . Ett statligt stöd innebär att ansvarig organisation kan upprätthålla nätverk, kommunikation och kontaktskapande aktiviteter mellan arkitektkontoren och uppdragsgivarna. Staten kan också, som tidigare i , stötta systemen genom att ta en del av omkostnaderna för deltagandet i upphandlingen. 9Höjd kompetensnivå inom offentlig upphandling Utredningen ska analysera och beskriva offentliga beställares upphandlingskompetens när det gäller arkitektur-, form- och designperspektiv och föreslå åtgärder för att stärka kompetensnivån. 9.2Om lagen om offentlig upphandling Hur den offentliga upphandlingen genomförs är av stor betydelse för att våra gemensamma resurser ska användas på bästa möjliga sätt. Den offentliga sektorn ska vara förebildlig i att främja kvalitet när det gäller all upphandling, inte minst upphandling av arkitektur, form och design. Kompetens och fokus på kvalitet vid offentlig upphandling är central. Lag (2007:1091) om offentlig upphandling, , reglerar inköp av produkter, tjänster och entreprenader som görs av den offentliga sektorn, det vill säga stat, kommun och landsting. Även vissa offentliga bolag, stiftelser, föreningar och sammanslutningar räknas till offentliga upphandlande enheter. Enligt en mätning uppskattades att offentlig upphandling som görs i , omsätta år 2014,1 vilket är en ökning med från föregående år. siffra är 600 miljarder kronor.2 Omfattningen av offentliga upphandling är fortfarande svår att fastställa. 1DoubleCheck, marknadsrapport , , . 2Så ska den offentliga upphandlingen förbättras, . Höjd kompetensnivå inom offentlig upphandling De grundläggande principerna för all offentlig upphandling är krav på icke-diskriminering, likabehandling, transparens, proportionalitet och ömsesidigt erkännande. I budgetpropositionen 2009 (prop. 2008/09:1) står det att ”den offentliga upphandlingen ska vara effektiv och rättssäker och ha till syfte att tillvarata konkurrensen på marknaden så att skattemedlen används på bästa sätt till nytta för medborgarna, den offentliga sektorn och näringslivet”. Flera olika utredningar har genomförts för att granska regelverket i och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena, vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF).