sou · H3B324d2 · 2015-03-23 00:00:00 — Paragraferna 20 och 21 §§ motsvarar nuvarande 4 kap. 16 § och 4 kap. 17 § första stycket. I 20 § är andra stycket språkligt justerad. I båda paragraferna har förtydligats att varje enskild ledamot har rätt att själv väcka motioner och ärenden m.m. Flera ledamöter kan tillsammans också väcka motioner och ärenden. 22 § Varje revisor får väcka ärenden i en nämnd eller i en fullmäktige- beredning om ärendet rör granskningen av verksamheten i nämnden eller beredningen. Paragrafen motsvarar 4 kap. 17 § andra stycket och 4 kap. 17 a §. Paragraferna är sammanslagna till ett stycke. I paragrafen har tyd- liggjorts att varje enskild revisor har en självständig rätt att väcka ärenden. Det utesluter inte att flera revisorer tillsammans väcker ärenden. 23 § När en ersättare tjänstgör har denne samma rättigheter som en ledamot. Paragrafen motsvarar nuvarande 4 kap. 18 § första stycket. Para- grafen har omformulerats på så sätt att den anger vad en enskild ersättare har för rättigheter när hen tjänstgör. 24 § Kommuner och landsting ska verka för att förtroendevalda med funktionsnedsättning kan delta i handläggningen av ärenden på samma villkor som andra förtroendevalda. Paragrafen motsvarar nuvarande 4 kap. 33 §. I paragrafen har ”funk- tionshinder” ersatts med ”funktionsnedsättning”, se avsnitt 18.7.4. 25 § Varje ledamot i fullmäktige eller i en nämnd har en röst. 26 § En ledamot i fullmäktige eller i en nämnd har rätt att avstå från att delta i en omröstning eller i ett beslut. Ordföranden är dock alltid skyldig att rösta, när det behövs för att ärendet ska kunna avgöras. 27 § En ledamot i en nämnd som deltar i handläggningen av ett ärende ska delta i avgörandet av ärendet, om ärendet avser myndighetsutöv- ning mot någon enskild. Ingen är dock skyldig att rösta för fler än ett förslag. Paragraferna 25–27 §§ motsvarar nuvarande 4 kap. 19–21 §§. I 27 § har de två styckena i nuvarande 4 kap. 21 § förts samman till ett stycke. 28 § En förtroendevald som har deltagit i avgörandet av ett ärende får reservera sig mot beslutet. Reservationen ska anmälas innan samman- trädet avslutas. Paragrafen motsvarar nuvarande 4 kap. 22 §. Den bestämmelsens två stycken har förts samman till ett stycke. 29 § Fullmäktige får besluta att en förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd ska få närvara vid nämndens samman- träden och delta i överläggningarna men inte i besluten. Beslutet får även innefatta att den förtroendevalde ska ha rätt att få sin mening antecknad i protokollet. Paragrafen motsvarar nuvarande 4 kap. 23 §. 30 § Kommuner och landsting får ge ekonomiskt bidrag och annat stöd till politiska partier för att stärka deras ställning i den kommu- nala demokratin (partistöd). Partistöd får ges till de politiska partier som är representerade i full- mäktige och som är juridiska personer. Ett parti är representerat om det har fått mandat i fullmäktige för vilket en vald ledamot är fastställd enligt 14 kap. vallagen (2005:837). Partistöd får ges också till ett parti som har upphört att vara repre- senterat i fullmäktige, dock endast efter det att represen- tationen upphörde. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 9 §. Nuvarande 2 kap. 9 § fjärde stycket har förts in i andra styckets första mening. 31 § Fullmäktige ska besluta om partistödets omfattning och formerna för det. Stödet får inte utformas så, att det otillbörligt gynnar eller miss- gynnar ett parti. Fullmäktige får besluta att endast mandat för vilket en vald ledamot är fastställd enligt 14 kap. vallagen (2005:837) ska beaktas vid fördelningen av partistödet. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 10 §. Den bestämmelsens två stycken har förts samman till ett stycke. 32 § Beslut om att betala ut partistöd ska fattas av fullmäktige minst en gång . 33 § Beslut om partistöd ska innehålla ett krav på att mottagaren av partistödet ska lämna en skriftlig redovisning som visar att partistödet har använts för det ändamål som anges i 30 § första stycket. Redovisningen ska avse perioden –och ges in till fullmäktige senast efter redovisningsperiodens utgång. En av mottagaren utsedd särskild granskare ska granska om redovisningen ger en rättvisande bild av hur mottagaren har använt partistödet. Granskarens rapport över granskningen ska bifogas redo- visningen. Fullmäktige får besluta att stöd inte ska betalas till ett parti som inte lämnar redovisning och granskningsrapport enligt första och andra styckena. Paragraferna 32 och 33 §§ motsvarar nuvarande 2 kap. 11 och 12 §§. Bestämmelserna i 33 § har omformulerats språkligt. 34 § Kommuner och landsting får anställa politiska sekreterare för att biträda de förtroendevalda i det politiska arbetet. Politiska sekreterare får inte anställas än till utgången av det år då val av fullmäktige ska hållas nästa gång i hela landet. Bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställningsskydd ska inte tillämpas för politiska sekreterare. 35 § En politisk sekreterare har rätt till den ledighet från sin anställ- ning som behövs för tjänstgöringen. Bestämmelserna i 34 § motsvarar nuvarande 4 kap. 30 och 31 §§. Bestämmelserna i 34 § har justerats språkligt bl.a. genom att ”för- rättats” i andra stycket har ersatts med ”ska hållas”, se avsnitt 18.7.4. Bestämmelsen i 35 § motsvarar nuvarande 4 kap. 32 §. 5 kap. Fullmäktige Fullmäktiges uppgifter 1 § Fullmäktige beslutar i ärenden av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt för kommunen eller , främst 1.mål och riktlinjer för verksamheten, 2.budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor, 3.nämndernas organisation och verksamhetsformer, 4.val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 5.val av revisorer, 6.grunderna för ekonomiska förmåner till förtroendevalda, 7.årsredovisning och ansvarsfrihet, 8.folkomröstning i kommunen eller , och 9.extra val till fullmäktige. Fullmäktige beslutar också i andra ärenden som anges i denna lag eller i andra författningar. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 kap. 9 §. Den har redigerats språkligt på så vis att ”frågor” i andra stycket har ändrats till ”ärenden”. 2 § Fullmäktige ska för varje mandatperiod anta ett program med mål och riktlinjer för skötseln av sådan verksamhet som bedrivs av kom- munen, eller privata utförare. I programmet ska också anges 1.hur sådana mål och riktlinjer samt föreskrifter i lag eller annan författning ska följas upp, och 2.hur allmänhetens insyn i de privata utförarnas verksamhet ska tillgodoses. Vad gäller kommunens eller egen verksamhet ska pro- grammet omfatta endast sådan verksamhet som enligt 10 kap. 1 § får utföras av privata utförare. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 3 kap. 19 b §. När det gäller den del av programmet som rör de privata utförarnas verksamhet behandlas det i prop. 2013/14:118 s. 95. Det nya i paragrafen är bestämmelsen om att fullmäktiges program också ska omfatta den egenregiverksamhet som bedrivs av kommuner och landsting. Förslaget behandlas i avsnitt 6.6. stycket anger att ett program ska antas. Detta program ska innehålla mål och riktlinjer för skötseln av den verksamhet som bedrivs av kommun, landsting eller privata utförare. Om fullmäktige eller nämnd redan har fattat beslut om mål och riktlinjer för verksam- heten kan dessa införlivas i programmet. Det framgår vidare av första stycket att fullmäktige ska anta ett program varje mandat- period. Det innebär att ett formellt beslut ska tas varje mandat- period. Det är dock möjligt att enbart fastställa ett befintligt program om fullmäktige inte finner skäl att ändra programmet. Av andra stycket punkten 1 framgår att programmet ska ange hur de mål och riktlinjer som fullmäktige har bestämt samt de föreskrifter som gäller på området ska följas upp. Det är övergripande mål och riktlinjer som fullmäktige ska anta i programmet. Det kan t.ex. hand- la om beslut om verksamhetsinriktningar på olika områden. Kom- munen eller får självt besluta om programmet ska omfatta alla de kommunala tjänsterna eller om det ska vara olika program för de olika verksamhetsområdena. Även den nämnd som har ansvaret för ett visst område kan ha till uppgift att formulera mål för verk- samheten. Ofta befinner sig dessa mål på en högre detaljeringsnivå. Att fullmäktige ska anta mål innebär att varje kommun och landsting ska formulera tydliga mål för sina privata utförare utifrån exempelvis effektivitets- och kvalitetssynpunkt. Finns andra krav som t.ex. miljö-, jämställdhets- eller integrationskrav ska dessa anges. Detta gäller numera också den verksamhet som bedrivs av kom- muner och landsting. Programmet ska ange hur fullmäktiges mål och riktlinjer samt övriga föreskrifter på området ska följas upp. Det ska i programmet exempelvis anges om det bör vila ett särskilt ansvar på en speciell nämnd vad gäller uppföljning eller om det finns behov av att tillföra särskilda resurser för uppföljning. Om nämnderna förväntas göra sär- skilda risk- och sårbarhetsanalyser i något avseende är detta också något som bör anges. Det ska vara ett gemensamt program, som omfattar både de tjänster som utförs i egen regi och den verksamhet som utförs av privata utförare. Ofta kan styrningen och uppföljningen ske på lik- nande sätt oavsett vem det är som utför verksamheten. Punkten 2 motsvarar bestämmelsen i nuvarande andra stycke om att allmänhetens insyn ska tillgodoses. I tredje stycket definieras vilken kommunalt bedriven verksamhet som programmet ska omfatta. Programmet ska endast omfatta sådan verksamhet som bedrivs av kommun och landsting och som enligt 10 kap. 1 § får utföras av privata utförare. Det innebär att övrig verksamhet som inte kan lämnas över till privata utförare inte ska omfattas av programmet, t.ex. tillsyns- och till- ståndsverksamhet eller undervisning i grundskola eller gymnasieskola som enligt skollagen med vissa undantag inte kan lämnas över från kommunen till privata utförare. 3 § Fullmäktige får uppdra åt en nämnd att i fullmäktiges ställe besluta i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. Ärenden som anges i 1 och 2 §§ får dock inte delegeras till nämnderna. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 3 kap. 10 § första stycket. Hänvisningen till 2 § i andra meningen är ny. Förslaget behandlas i avsnitt 6.6. Hänvisningen innebär att uppgiften att ta fram ett pro- gram med mål och riktlinjer för verksamhet som utförs i egen regi och av privata utförare inte kan delegeras. Hänvisningarna i andra meningen har också språkligt ändrats. Hänvisning görs till 1 § i stället för till ”första stycket eller som en- ligt lag eller annan författning ska avgöras av fullmäktige”. 4 § I samband med att budgeten fastställs eller anslag annars beviljas får fullmäktige uppdra åt en nämnd att genomföra en viss verksamhet inom ramen för de riktlinjer om verksamheten som fullmäktige har fastställt, om inte något annat följer av lag eller annan författning. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 kap. 12 §. Bestämmelsen har redigerats språkligt. Uttrycket ”andra generella beslut” har strukits eftersom det omfattas av begreppet riktlinjer, se avsnitt 18.7.3. Ett tillägg ”eller annan författning” har gjorts för att hänvisningarna ska vara enhetliga, se avsnitt 18.7.4. Antalet ledamöter och ersättare 5 § Fullmäktige bestämmer hur många ledamöter som fullmäktige ska ha. Antalet ska bestämmas till ett udda tal och till minst 21 i kommuner med 8 000 röstberättigade eller därunder, 31 i kommuner med över 8 000 till och med 16 000 röstberättigade och i landsting med 140 000 röstberättigade eller därunder, 41 i kommuner med över 16 000 till och med 24 000 röstberätti- gade, 51 i kommuner med över 24 000 till och med 36 000 röstberätti- gade och i landsting med över 140 000 till och med 200 000 röstberät- tigade, 61 i kommuner med över 36 000 röstberättigade, 71 i landsting med över 200 000 röstberättigade, och 101 i kommuner med över 600 000 röstberättigade och i landsting med över 300 000 röstberättigade. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 1 §. I andra stycket finns ett nytt sista led som i huvudsak motsvarar nuvarande 5 kap. 1 § tredje stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 18.5.4. Ledet har gjorts kommunneutral, dvs. den tidigare hänvisningen till har utmönstrats. Genom att gränsen har satts vid 600 000 röstberättigade träffar bestämmelsen i praktiken enbart . Bestämmelsen har i övrigt redigerats språkligt på så vis att begreppet ”invånare” har utmönstrats, se avsnitt 18.7.2. 6 § Vid tillämpningen av 5 § ska antalet röstberättigade beräknas på grundval av uppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbok- föringsverksamhet året före valåret. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 2 §. 7 § Om fullmäktige beslutar att antalet ledamöter i fullmäktige ska ändras, ska beslutet tillämpas först när val av fullmäktige hålls nästa gång i hela landet. Beslutet ska fattas före utgången av februari månad valåret. ska genast underrättas om beslutet. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 3 §. Den paragrafens tre stycken har sammanförts till ett stycke. Paragrafen har redigerats språkligt på så vis att begreppet ”för- rättats” har bytts ut mot ”hålls”, se avsnitt 18.7.4. 8 § För ledamöter i fullmäktige ska det finnas ersättare. Fullmäktige bestämmer hur många ersättarna ska vara. Antalet ska utgöra en viss andel, dock högst hälften av det antal platser som varje parti får i fullmäktige. Beslutet ska fattas före utgången av februari månad valåret. ska genast underrättas om beslutet. Bestämmelser om att utse ersättare finns i vallagen (2005:837). Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 4 §. Andra och tredje styckena har redigerats språkligt bl.a. på så vis att begreppet ”föreskrifter” har ersatts med ”bestämmelser”, se avsnitt 18.7.3. 9 § Ledamöterna och ersättarna i fullmäktige ska väljas räknat valåret. har beslutat om omval enligt 14 kap. 27 § vallagen (2005:837), ska dock mandattiden förlängas till dess omvalet har avslutats. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 5 §. 10 § Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige mellan ordi- narie val. Extra val ska hållas om minst två tredjedelar av de närva- rande ledamöterna röstar för det. Ett beslut om extra val får dock inte fattas förrän har förflutit från det nyvalda fullmäktiges första sammanträde. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 5 a §. Den paragrafens tre stycken har sammanförts till ett stycke. Ordförande och vice ordförande 11 § Fullmäktige väljer bland sina ledamöter en ordförande och en eller flera vice ordförande, som tillsammans utgör fullmäktiges presidium. Fullmäktige bestämmer tiden för uppdragen. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 6 §. Den paragrafens två stycken har sammanförts till ett stycke. 12 § Fullmäktige bestämmer när ordinarie sammanträden ska hållas. Sammanträde ska hållas också om styrelsen eller minst en tredjedel av fullmäktiges ledamöter begär det eller om ordföranden anser att det behövs. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 7 §. 13 § Ordföranden ska tillkännage tid och plats för varje sammanträde med fullmäktige och uppgifter om de ärenden som ska behandlas. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 8 §. Den paragrafens två stycken har sammanförts till ett stycke. Bestämmelserna har redi- gerats språkligt på så vis att begreppet ”kungörelse” har utmönstrats. I stället används begreppet ”tillkännage”, se avsnitt 18.7.4. 14 § Fullmäktiges sammanträden ska tillkännages på kommunens eller anslagstavla minst före sammanträdesdagen. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 9 § första stycket. Bestäm- melsen har redigerats språkligt bl.a. på så vis att begreppen ”kun- görelsen” och ”anslås” har utmönstrats, se avsnitt 18.7.4. I bestämmel- sen anges nu att sammanträden ska tillkännages på kommunens eller anslagstavla minst före sammanträdesdagen. Regler om anslagstavlan finns i 8 kap. 18–20 §§. 15 § Om ett ärende är så brådskande att det inte hinner tillkännages enligt 13 och 14 §§, ska uppgift om ärendet tillkännages på anslags- tavlan senast vardagen närmast före sammanträdesdagen. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 11 § första stycket. Bestäm- melsen har redigerats språkligt på så vis att begreppen ”kungöras”, ”kungörelsen” och ”anslås” har utmönstrats. I stället används nu begreppet ”tillkännages”, se avsnitt 18.7.4. 16 § Varje ledamot och ersättare ska på lämpligt sätt kallas till sam- manträde minst före sammanträdesdagen. Kallelsen ska inne- hålla uppgift om tid och plats för sammanträdet och om de ärenden som ska behandlas. Information om sådana ärenden som tillkännagetts enligt 15 § ska på lämpligt sätt lämnas till varje ledamot och ersättare så att den kan antas nå dem senast vardagen närmast före sammanträdesdagen. Första stycket motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 9 § andra stycket. Bestämmelsen har redigerats språkligt på så vis att begreppet ”kun- görelse” har ändrats till ”kallelse”, se avsnitt 18.7.4. I första stycket andra meningen finns en ny bestämmelse om att kallelsen ska inne- hålla samma uppgifter som tillkännagivandet. Andra stycket motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 11 § andra stycket. Bestämmelsen har ändrats på så vis att det är kungörel- sen som ska lämnas till ledamöter och ersättare, utan det är informa- tion om de ärenden som tillkännagetts sent som ska lämnas till dem. Bestämmelserna öppnar för att kallelserna ska kunna skickas via e-post. 17 § Ledamöter får delta i fullmäktiges sammanträden på distans, om fullmäktige har beslutat det. Deltagandet ska i sådant fall ske genom ljud- och bildöverföring i realtid samt på ett sådant sätt att samtliga deltagare kan se och höra varandra och delta på lika villkor. En ledamot som deltar på distans ska anses vara närvarande vid fullmäktiges sammanträde. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 38 a §. Bestämmelserna i första stycket har redigerats språkligt. 18 § Om en ledamot är förhindrad att inställa sig till ett sammanträde eller att fortsätta delta i ett sammanträde, ska en ersättare tjänstgöra i ledamotens ställe. 19 § Ersättarna ska tjänstgöra enligt den mellan dem bestämda ord- ningen. En ersättare som har börjat tjänstgöra har dock alltid företräde oberoende av turordningen. En ersättare som avbryter tjänstgöringen på grund av jäv i ett ärende får åter tjänstgöra, sedan ärendet har hand- lagts. 20 § En ledamot som inställer sig under ett pågående sammanträde eller till ett fortsatt sammanträde har rätt att tjänstgöra även om en ersättare har trätt in i ledamotens ställe. 21 § En ledamot som har avbrutit tjänstgöringen vid ett sammanträde på grund av något annat hinder än jäv får därefter under inte tjänstgöra vid sammanträdet. 22 § I kommunfullmäktige har ersättare från samma valkrets som leda- moten företräde till tjänstgöring. Om samtliga ersättare för en ledamot i kommunfullmäktige är förhindrade att inställa sig eller att fortsätta delta i ett sammanträde, ska i ledamotens ställe den ersättare inträda som enligt den bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har fått den första platsen för partiet i valkretsen. Om en sådan ersättare inte kan tjänstgöra, ska den ersättare inträda som står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har fått den andra platsen för partiet i valkretsen och så vidare efter samma grund. Om partiets samtliga ersättare i valkretsen är förhindrade att in- ställa sig eller att fortsätta delta i ett sammanträde, ska den ersättare inträda som har utsetts för partiet i någon annan valkrets efter den grund som har sagts. Den ersättare som har utsetts i den valkrets där partiets röstetal är högst har då företräde. Paragraferna 18–22 §§ motsvarar nuvarande 5 kap. 12–16 §§. Bestäm- melserna i 18 och 22 §§ har redigerats språkligt bl.a. på så vis att ”vidare” har bytts ut mot ”fortsätta”. I 19 § har de tre styckena i nuvarande 5 kap. 13 § förts samman till ett stycke. 23 § Ärenden i fullmäktige får väckas av 2.en ledamot genom motion, 3.en revisor, om ärendet gäller förvaltning som har samband med revisionsuppdraget eller om ärendet gäller granskningen, 4.en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har beslutat det, eller 5.styrelsen i en sådan juridisk person som avses i 10 kap. 2–5 och 7 §§, om fullmäktige har beslutat det för särskilda fall. Ärenden i fullmäktige får även väckas genom medborgarförslag och folkinitiativ enligt 8 kap. 7 och 8 §§. Första stycket motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 23 § första stycket. I första stycket har förtydligats att varje revisor har rätt att väcka ärenden. Andra stycket är nytt och är endast av upplysningskaraktär. Bestämmelsen hänvisar till bestämmelserna om medborgarförslag och folkinitiativ i 8 kap. Första stycket 4 har redigerats språkligt på så vis att ordet ”föreskrivit” har ändrats till ”beslutat”, se avsnitt 18.7.3. 24 § Fullmäktige ska besluta i ärenden som avses i 23 §. Fullmäktige får dock överlåta till styrelsen eller en annan nämnd att besluta i ett ärende som har väckts genom medborgarförslag, utom i de fall som anges i 1 §. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 25 §. Bestämmelsen i första stycket har språkligt justerats eftersom bestämmelserna om med- borgarförslag och folkinitiativ flyttats till 8 kap. 25 § Fullmäktige ska vid ett sammanträde före utgången av juni månad året som revisionen avser besluta om ansvarsfrihet ska be- viljas eller vägras. Beslutet ska motiveras om det inte är uppenbart obehövligt. Om revisorerna enligt 12 kap. 12 § riktat anmärkning mot en nämnd eller en fullmäktigeberedning eller mot enskilda förtroende- valda i sådana organ, ska fullmäktige besluta om anmärkningen även ska framställas från fullmäktiges sida. Fullmäktige får rikta anmärk- ning även om revisorerna inte gjort det. Besluten om anmärkning ska motiveras. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 25 a § första–tredje styckena. Bestämmelserna i andra stycket har i förhållande till nuvarande para- graf sammanförts till ett stycke och språkligt redigerats. 26 § Om ansvarsfrihet vägras, får fullmäktige återkalla uppdraget en- ligt 4 kap. 10 § eller besluta att skadeståndstalan ska väckas. Talan som inte grundas på brott ska väckas från det att beslutet om vägrad ansvarsfrihet fattades. Annars är rätten till sådan talan förlorad. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 5 kap. 25 b §. I första stycket görs en ny hänvisning till 4 kap. 10 §, av vilken det framgår att full- mäktige får återkalla uppdraget för en förtroendevald som valts av fullmäktige, om den förtroendevalde har vägrats ansvarsfrihet. 27 § Innan ett ärende avgörs av fullmäktige, ska det ha beretts an- tingen av en nämnd vars verksamhetsområde ärendet berör eller av en fullmäktigeberedning. 28 § Om ett ärende har beretts bara av en fullmäktigeberedning, ska en nämnd vars verksamhetsområde ärendet berör alltid ges tillfälle att yttra sig. 29 § Styrelsen ska alltid ges tillfälle att yttra sig i ett ärende som har beretts av en annan nämnd eller av en fullmäktigeberedning. Styrelsen ska lägga fram förslag till beslut i ett ärende, om inte någon annan nämnd eller en fullmäktigeberedning har gjort det. 30 § Fullmäktige får hålla val utan föregående beredning. Ett ärende som avser avsägelse från ett uppdrag som förtroendevald behöver inte heller beredas. 31 § De år då val av fullmäktige har hållits i hela landet får nyvalda fullmäktige besluta om att ändra mandattiden för en nämnd eller att ändra antalet ledamöter eller ersättare i en nämnd utan föregående beredning. 32 § Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige utan före- gående beredning. Paragraferna 27–32 §§ motsvarar nuvarande 5 kap. 26–30 a §§. Be- stämmelserna i 30 och 31 §§ har redigerats språkligt på så vis att ”förrätta” respektive ”förrättats” har ersatts med ”hålla” respektive ”hållits”, se avsnitt 18.7.4. 33 § Fullmäktige får behandla revisionsberättelsen utan föregående beredning. Fullmäktige ska dock hämta in förklaring över 1.anmärkning som framställts i revisionsberättelsen, och 2.revisorernas uttalande att ansvarsfrihet inte tillstyrks. Revisorerna och deras sakkunniga ska alltid ges tillfälle att yttra sig vid fullmäktiges behandling av revisionsberättelsen.