sou · H3B393 · 2015-11-03 00:00:00 — Fortsättning nästa sida ‐> i en koncern? Namn på moderföretag: : Namn på dotterbolag: Organisationsnummer dotterbolag: gruppregistrerad för moms? köpt eller sålt varor eller tjänster från annat företag inom koncernen? Om ja, ange vad och belopp i den resultaträkning som bifogas. Redovisning av faktisk ingående moms på momsbefriade tjänster I utredningens uppdrag ingår att analysera för och nackdelar med en ersättning som baseras på de externa utförarnas faktiska momskostnader. Har faktisk ingående moms redovisats till kommun eller landsting för momsbefriad verksamhet? Om ja, hur togs den fram? Hur ser Ni på möjligheterna att redovisa faktisk ingående moms för momsfri verksamhet? Hur uppskattar Ni att det skulle ta att ta fram uppgifterna? Vid frågor kontakta : Tel nr: 072 571 07 42 Alternativa modeller för ersättning för dold mervärdesskatt Undersökningen utgör en del av översynen av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt. Kommitté Fi 2014:07 (Kommittédirektiv 2014:48) Kommuner och landsting har vid upphandling av skattefri verksamhet rätt till ersättning för den kostnad den private utföraren har för ingående skatt. Kostnaden ersätts enligt en schablon. Utredningens uppdrag innefattar bl.a. att bedöma för- och nackdelar med vissa alternativa lösningar till dagens system samt att bedöma konsekvenser vid förändringar i systemet. Vi skulle därför behöva svar från de som tillämpar nu gällande kompensation för dold mervärdesskatt för att dels kunna föreslå ett alternativ som skulle fungera så bra som möjligt i praktiken och för att kunna beskriva konsekvenserna av en förändring på ett bra sätt. Skicka svaret till: Namn på uppgiftslämnare: 1a Hur upplever ni den administrativa bördan med dagens system? Varken liten eller stor 1b Uppskatta personalkostnader och arbetade timmar för hantering av dagens system med schablonersättning. Tänk på att få med uppgifterna för samtliga berörda verksamheter inom kommunen. Personalkostnader (inkl soc avg mm), timmar B Ersättning för faktisk mervärdesskatt i särskilda fall Ett alternativ som utredningen ser över är att kommunerna som huvudregel skulle begära ersättning för dold mervärdesskatt enligt schablon, men att kommunerna i särskilda fall skulle kunna basera ansökningarna på de privata utförarnas faktiska mervärdesskattekostnader. De faktiska kostnaderna är de kostnader de privata utförarna har i ingående skatt. Sådana ansökningar skulle kunna vara aktuella för sådan verksamhet där de privata utförarnas kostnader för ingående skatt avviker mycket från schablonbeloppet. Det gör att kommunen först skulle behöva hämta in informationen från privata utförare för att sedan utifrån inhämtade uppgifter begära ersättning från gundat på de inhämtade uppgifterna. kan vid kontroll behöva se underlaget för utbetald ersättning. Det skulle innebära att de kan komma att behöva kontrollera de fakturaunderlag där ingående skatt framgår, dvs de privata utförarnas inkomna fakturor med skattepliktig vara/tjänst. Nedanstående frågor är uppdelade i två scenarier. Den första, "i" innebär att kommunen/begär in uppgift om hur stor kostnaden är för ingående skatt från privata utförare . Den andra, "ii" innebär att kommunen även begär in fakturakopior från vilka kostnaden är framräknad. Ta i svaren även hänsyn till att inhämtade uppgifter ska hanteras och sammanställas för att begära ersättning för dold mervärdesskatt från . Möjligheter att få fram uppgifter om faktisk mervärdesskatt 1a Hur uppskattar Ni möjligheterna att i vissa fall samla in uppgifter om faktisk mervärdesskatt från privata utförare? i Att endast inhämta uppgift om den private utförarens kostnad för mervärdesskatt. Mycket goda möjligheter Goda möjligheter Vissa svårigheter Stora svårigheter Mycket stora svårigheter Vet ej ii Att även begära in underlag såsom fakturakopior där uppgift om mervärdesskatt framgår Mycket goda möjligheter Goda möjligheter Vissa svårigheter Stora svårigheter Mycket stora svårigheter Vet ej 1b I vilken omfattning skulle kommunen/behöva göra förändringar/investeringar av t.ex. redovisningssystem eller andra IT-system för att hantera informationen? i För ett system som endast kräver uppgift om kostnad I mycket hög grad ii För ett system som även kräver underlag I mycket hög grad 1c Hur bedömer ni att det skulle påverka den administrativa bördan? i För ett system som endast kräver uppgift om kostnad I mycket hög grad ii För ett system som även kräver underlag I mycket hög grad Erfarenheter från system med ersättning för faktisk mervärdesskatt Har kommunen ersatt privata utförare/erbjudit privata utförare ersättning för faktiska kostnader för Ja, inom LOV Ja, vid bidragsgivning Om ja, beskriv systemet och hur Ni upplever att det fungerar/har fungerat Hur stor andel av de privata utförarna har redovisat och begärt ersättning för faktiska kostnader för mervärdesskatt? Ett system med flera schabloner Ett annat alternativ som utredningen ser över är att behålla nuvarande system med schablonersättning, men att olika nivåer skulle finnas beroende på typ av verksamhet. hur de olika schablonerna sätts kan näraliggande områden behöva separeras vid ansökan om ersättning för dold mervärdesskatt hos . Bedöm möjligheterna att separera kostnaderna för upphandling/bidragsgivning för följande områden vid ansökan om ersättning för dold mervärdesskatt I vilken omfattning skulle förändringar/investeringar behöva göras av tex redovisningssystem eller andra IT-system? I mycket hög grad Hur bedömer ni att ett system med olika schabloner för olika typer av verksamheter skulle påverka den administrativa bördan? I mycket hög grad Allmänna synpunkter och kommentarer Har ni ytterligare synpunkter och kommentarer, tex för‐ och nackdelar med de olika alternativen eller alternativa lösningar? Underlag för begärd ersättning för dold mervärdesskatt 2013 Följande uppgifter lämnas för de verksamheter där kommunen/begärt ersättning för dold mervärdesskatt. Ange underlaget för begärd ersättning uppdelat per verksamhet och begärd schablon. Om uppgifterna är svåra att dela upp på de olika schablonerna och/eller verksamheterna så ange istället summan. Ange även underlag för begärd ersättning som endast avser LOV. Ange om möjligt även vilken/vilka CPV‐koder som använts vid upphandling. Exempel: Kommunen köper hemtjänst för totalt . Av dessa är 10 miljoner hemtänst som är upphandlad enligt och 30 miljoner är kostnader från privata utförare inom kommunens valfrihetsystem, LOV. Kommunen begär ersättning från enligt 6 Det totala underlaget enl Alt 1 är 40 miljoner och upphandlat enligt LOV är . Totalt underlag för ersättning Totalt underlag för ersättning Enligt Räkenskapssammadragets redovisning, kommun Pedagogisk verksamhet, totalt Förskola, fritidshem etc. Skolväsendet f barn o ungdom Vård och omsorg, totalt Hälso‐ och sjukvård övrigt Vård och omsorg om äldre, totalt Sär Särskilt boende, annat boende Insatser till pers m funktionneds, tot Sär Särskilt boende, annat boende Insatser enligt LSS/SFB/HSL Bo Boende enligt LSS Individ och familjeomsorg, totalt Annat, ange vad! Totalt underlag för ersättning Lab Labb och röntgen An Annat, ange vad! Genomsnittlig ersättning för mervärdesskatt till privata utförare inom kommunens/system. Ange som andel av underlaget för LOV, enligt fråga 1. Skulle ersättningen till privata utförare inom LOV‐systemen påverkas vid en ändring i systemet för ersättning till kommuner och landsting? Om Ja beskriv hur : E‐post: Tel nr: 072 571 07 42 : E‐post:annica.gulliksson@regeringskansliet.se Tel nr: 072 511 36 96 Alternativa modeller för ersättning för dold mervärdesskatt Undersökningen utgör en del av översynen av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt. Kommitté Fi 2014:07 (Kommittédirektiv 2014:48) Kommuner och landsting har vid upphandling av skattefri verksamhet rätt till ersättning för den kostnad den private utföraren har för ingående skatt. Kostnaden ersätts enligt en schablon. Utredningens uppdrag innefattar bl.a. att bedöma för- och nackdelar med vissa alternativa lösningar till dagens system samt att bedöma konsekvenser vid förändringar i systemet. Vi skulle därför behöva svar från de som tillämpar nu gällande kompensation för dold mervärdesskatt för att dels kunna föreslå ett alternativ som skulle fungera så bra som möjligt i praktiken och för att kunna beskriva konsekvenserna av en förändring på ett bra sätt. Skicka svaret till: Namn på uppgiftslämnare: 1a Hur upplever ni den administrativa bördan med dagens system? Varken liten eller stor Uppskatta personalkostnader och arbetade timmar för hantering av dagens system med schablonersättning. Tänk på att få med uppgifterna för samtliga berörda verksamheter inom . Personalkostnader (inkl soc avg mm), timmar B Ersättning för faktisk mervärdesskatt i särskilda fall Ett alternativ som utredningen ser över är att kommunerna som huvudregel skulle begära ersättning för dold mervärdesskatt enligt schablon, men att kommunerna i särskilda fall skulle kunna basera ansökningarna på de privata utförarnas faktiska mervärdesskattekostnader. De faktiska kostnaderna är de kostnader de privata utförarna har i ingående skatt. Sådana ansökningar skulle kunna vara aktuella för sådan verksamhet där de privata utförarnas kostnader för ingående skatt avviker mycket från schablonbeloppet. Det gör att kommunen först skulle behöva hämta in informationen från privata utförare för att sedan utifrån inhämtade uppgifter begära ersättning från gundat på de inhämtade uppgifterna. kan vid kontroll behöva se underlaget för utbetald ersättning. Det skulle innebära att de kan komma att behöva kontrollera de fakturaunderlag där ingående skatt framgår, dvs de privata utförarnas inkomna fakturor med skattepliktig vara/tjänst. Nedanstående frågor är uppdelade i två scenarier. Den första, "i" innebär att kommunen/begär in uppgift om hur stor kostnaden är för ingående skatt från privata utförare . Den andra, "ii" innebär att kommunen även begär in fakturakopior från vilka kostnaden är framräknad. Ta i svaren även hänsyn till att inhämtade uppgifter ska hanteras och sammanställas för att begära ersättning för dold mervärdesskatt från . Möjligheter att få fram uppgifter om faktisk mervärdesskatt 1a Hur uppskattar Ni möjligheterna att i vissa fall samla in uppgifter om faktisk mervärdesskatt från privata utförare? i Att endast inhämta uppgift om den private utförarens kostnad för mervärdesskatt. ii Att även begära in underlag såsom fakturakopior där uppgift om mervärdesskatt framgår I vilken omfattning skulle kommunen/behöva göra förändringar/investeringar av t.ex. redovisningssystem eller andra IT-system för att hantera informationen? För ett system som endast kräver uppgift om kostnad I mycket hög grad För ett system som även kräver underlag I mycket hög grad Hur bedömer ni att det skulle påverka den administrativa bördan? i För ett system som endast kräver uppgift om kostnad I mycket hög grad ii För ett system som även kräver underlag I mycket hög grad Erfarenheter från system med ersättning för faktisk mervärdesskatt Har kommunen ersatt privata utförare/erbjudit privata utförare ersättning för faktiska kostnader för Ja, inom LOV Ja, vid bidragsgivning Om ja, beskriv systemet och hur Ni upplever att det fungerar/har fungerat Hur stor andel av de privata utförarna har redovisat och begärt ersättning för faktiska kostnader för mervärdesskatt? Ett system med flera schabloner Ett annat alternativ som utredningen ser över är att behålla nuvarande system med schablonersättning, men att olika nivåer skulle finnas beroende på typ av verksamhet. hur de olika schablonerna sätts kan näraliggande områden behöva separeras vid ansökan om ersättning för dold mervärdesskatt hos . Bedöm möjligheterna att separera kostnaderna för upphandling/bidragsgivning för följande områden vid ansökan om ersättning för dold mervärdesskatt I vilken omfattning skulle förändringar/investeringar behöva göras av tex redovisningssystem eller andra IT-system? I mycket hög grad Hur bedömer ni att ett system med olika schabloner för olika typer av verksamheter skulle påverka den administrativa bördan? I mycket hög grad D Allmänna synpunkter och kommentarer Har ni ytterligare synpunkter och kommentarer, tex för‐ och nackdelar med de olika alternativen eller alternativa lösningar? E Underlag för begärd ersättning för dold mervärdesskatt 2013 1.Följande uppgifter lämnas för de verksamheter där begärt ersättning för dold mervärdesskatt. Ange underlaget för begärd ersättning uppdelat per verksamhet och begärd schablon. Om uppgifterna är svåra att dela upp på de olika schablonerna och/eller verksamheterna så ange istället summan. Ange även underlag för begärd ersättning som endast avser LOV. Ange om möjligt även vilken/vilka CPV‐koder som använts vid upphandling. Exempel: köper primärvård för totalt . Av dessa är 10 miljoner primärvård som är upphandlad enligt och 30 miljoner är kostnader från privata utförare inom valfrihetsystem, LOV. begär ersättning från enligt 6 procentsschablonen. Det totala underlaget enl Alt 1 är 40 miljoner och upphandlat enligt LOV är . Totalt underlag för ersättning DVO Köp av verksamhet (50‐54) Enligt Räkenskapssammadragets redovisning, landsting Specialiserad somatisk vård, totalt Specialiserad psykiatrisk vård, totalt Övrig hälso‐ och sjukvård, totalt Annat, ange vad! Totalt underlag för ersättning Lab Labb och röntgen An Annat, ange vad! Genomsnittlig ersättning för mervärdesskatt till privata utförare inom kommunens/system. Ange som andel av underlaget för LOV, enligt fråga 1. Skulle ersättningen till privata utförare inom LOV‐systemen påverkas vid en ändring i systemet för ersättning till kommuner och landsting? Om Ja beskriv hur Vid frågor kontakta : E‐post: Tel nr: 072 571 07 42 : E‐post:annica.gulliksson@regeringskansliet.se Tel nr: 072 511 36 96 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik- programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän- nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situa- tioner – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. 78.Upphandling och villkor enligt kol- lektivavtal. 79.Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Stöd och hjälp till vuxna vid ställnings- taganden till vård, omsorg och forsk- ning. 81.Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. 82.Ökad insyn i fristående skolor. 83.Översyn av lex . En livsviktig verksamhet. 85.Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boende- miljöer. Mål och myndighet. En effektiv styr- ning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets utredningen. 87.Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. 88.Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. 91.Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 92.Utvecklad ledning av universitet och högskolor. 93.Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdes- skatt. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. Översyn av lex . MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Tillsyn och kontroll på hälso- och miljö- området inom försvaret. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . [52] Europeisk kvarstad på bankmedel. Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. För att brott inte ska löna sig. Personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet. Skydd för vuxna i internationella situationer – . Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. [88] Ny museipolitik. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. EU och kommunernas bostadspolitik. En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. En fondstruktur för innovation och tillväxt. Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. För lärande i staten. Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. Upphandling och villkor enligt kollektiv- avtal. Stöd och hjälp till vuxna vid ställningsta- ganden till vård, omsorg och forskning. En livsviktig verksamhet. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknik- programmet. SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. [45] Högre utbildning . En rymdstrategi för nytta och tillväxt. Mer tid för kunskap – förskoleklass, för- längd skolplikt och lovskola. Ökad insyn i fristående skolor. Mål och myndighet. En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets- utredningen. Utvecklad ledning av universitet och högskolor. Gränser i havet. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor.