sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Det tredje jämställdhetspolitiska delmålet avser jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och lyder som följer: Målet är en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män skall ta samma ansvar för hemarbetet och ha möj- lighet att ge och få omsorg på lika villkor. Målet omfattar obetalt hem- arbete, omsorgen om de äldre samt omsorgen om barnen. Målet inbe- griper både den som ger omsorg och den som tar emot den. Med hem- arbete åsyftas det hushålls- och underhållsarbete vi utför i våra hem.3 6.3Utvecklingen på området en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Möjligheten att förena betalt arbete med att ha en familj och att vårda relationer med närstående är en central komponent i svensk jämställdhetspolitik. Den jämställdhetspolitiska ambitionen är att 1Indikatorerna är: Tillgång till barnomsorg: Barnomsorg/förskoleverksamhet och skolbarn- omsorg 1972–20xx i regi, Ersatta dagar för vård av barn 1974–20xx. Fördelning mellan betalt och obetalt arbete: Genomsnittlig tidsanvändning för personer i åldern 20–. Obetalt arbete: Tid för obetalt arbete efter livscykel, Tid för obetalt arbete efter aktivitet, Tid för omsorg om egna barn efter familjecykel, Tid för omsorg om andra efter familjecykel, Sysselsatta 20–efter ålder och heltid och deltid, Sysselsatta som arbetar deltid av orsak som vård av barn och vård av vuxen anhörig/släkting, Personer i ordinärt boende som behöver och får hjälp efter ålder och vårdgivare. 2De fyra huvudindikatorerna är: Ersatta dagar för vård av barn, Genomsnittlig tidsanvänd- ning för personer i åldern 20–, Tid för obetalt arbete efter livscykel och Sysselsatta som arbetar deltid av orsak som vård av barn och vård av vuxen anhörig/släkting. 2005/06:155, s. 51; bet. 2005/06:AU11; rskr. 2005/06:257. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet förändra fördelningen av makt och resurser mellan könen och skapa jämlika förutsättningar för kvinnor och män att kunna påverka sina liv och livsvillkor. Möjligheten att förvärvsarbeta på lika villkor och ha lika arbetsvillkor är en grundläggande del av denna ambition och i en jämställd ekonomisk maktfördelning. Som konstaterar i sitt underlag till utredningen finns det en inneboende konflikt mellan yrkesarbete och familj. Denna konflikt drabbar framför allt kvinnor eftersom de förvärvs- arbetar färre timmar än män och tar ett större ansvar för hem- och omsorgsarbetet.4 Kvinnor utför mer hem- och omsorgsarbete än män och jobbar oftare deltid på grund av omsorgsansvar. Kvinnor utför generellt sett mer obetalt arbete men har i genomsnitt lika långa arbetsdagar som män. Kvinnor tar också ut mer ledighet för vård av barn. Dessa förhållanden påverkar deras karriärer och in- komster. Det går även ut över deras hälsa, såväl välmående brett definierat som självuppskattad hälsa och faktisk sjukskrivning. Det svenska föräldraförsäkringssystemet består av två delar: för- äldraförsäkringen, som ger rätt till ersättning (föräldrapenning)6 och föräldraledigheten,7 som ger rätt till frånvaro från arbetet. Dessa system är delvis skilda från varandra. 4Stanfors (2015). 5För kortfattad beskrivning av föräldraförsäkringssystemets utformning, se SOU 2015:50, s. 160–162. För forskning om föräldraförsäkringen, se t.ex. (2011); (2002); (2011). Se även 2005:73. 6Föräldrapenningen omfattar sammanlagt , dvs. 16 månader per barn. 390 av dagarna, eller 13 månader, ger en ersättning av förälderns sjukpenninggrundande inkomst (SGI) på inkomster upp till tio prisbasbelopp. kallas för sjukpenning- nivådagar. 60 av sjukpenningnivådagarna är reserverade för respektive förälder. För föräldrar med låg inkomst eller ingen inkomst alls finns en grundnivå om . De resterande , så kallade lägstanivådagar, ger en ersättning om per dag för alla, oavsett förvärvsinkomst. Arbetsgivaren kan betala ut ersättning över maxbeloppet för den inkomstrelaterade ersättningen. Hur stor den ersättningen är och den betalas ut varierar mellan olika avtal och arbetsgivare. Föräldrapenning kan tas ut som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondedelsdag. får föräldrar ta ut med föräldrapenning , så kallade dubbeldagar. Pappan eller partnern till mamman har också rätt med tillfällig föräldrapenning i samband med barnets födelse eller adoption. 7En arbetstagare har som förälder rätt att vara ledig från sin anställning för vård av barn tills barnet är . behöver ingen föräldrapenning tas ut. Efter detta har en förälder rätt att vara ledig då han eller hon tar ut föräldrapenning. Dessutom kan en förälder förkorta sin normala arbetstid fram tills barnet fyller . Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Kvinnor tar ut mer föräldrapenning än män. Av det totala antalet dagar som ersattes med föräldrapenning 2013 tog kvinnor ut 75 pro- cent och män . Kvinnor tar alltså ut så många föräldrapenningsdagar som män. Figur 6.1 Ersatta dagar för vård av barn (föräldrapenning) 1974–2013 Könsfördelning av totalt antal dagar (%) Not: I definitionen av ersatta dagar för vård av barn ingår inte ersättningsdagar i samband med barns födelse eller adoption samt kontaktdagar. periodiseras statistiken till det år då utbetalningen gjordes. Figur 6.1 visar hur uttaget av dagar med föräldrapenning uppdelat efter kön har utvecklats . Figuren visar en trend- mässig ökning av männens uttag utan stora variationer . Ända sedan föräldraförsäkringen infördes har kvinnor tagit ut majoriteten av dagarna med föräldrapenning.8 Till en början tog kvinnor ut i stort sett all föräldrapenning, men därefter har mäns andel ökat gradvis. Pappors uttag ökade 1995 då den första reser- verade månaden (den så kallade pappamånaden) infördes i försäk- ringen. Det året tog män ut av samtliga uttagna dagar.9 8När föräldraförsäkringen infördes hade föräldrar rätt till 6 månaders betald föräldra- ledighet. har föräldraförsäkringen byggts ut . Se föregående not. 9Den reserverade månaden (pappamånaden) innebar att av dagarna med inkomst- relaterad föräldraledighet reserverades för varje förälder och inte kunde överlåtas till var- Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Efter det att den andra reserverade månaden10 infördes steg mäns andel av dagarna till . hade mäns andel ökat till och 2013 till 25 procent.11 minskade kvinnors andel av föräldrapenningsuttaget från medan mäns andel ökade från . Detta innebar att könsgapet minskade , vilket motsvarar en årlig förändringstakt på för både kvinnor och män. Förändringen var densamma (). Den genomsnittliga förändringstakten var lägre; . Enligt rapport till utredningen kan den något högre genomsnittliga för- ändringstakten efter 1993 bero på ett pågående närmande mellan könen, men den kan också bero på de reformer som genomfördes och första årtionde, de s.k. pappamånaderna.12 Dessa reformer innebar bl.a. att antalet dagar som kan överlåtas till den andra föräldern begränsades. Reformerna 1995 och 2002, som individualiserade delar av föräldraförsäkringen, påverkade fäders ut- tag positivt, framför allt genom att andelen män som inte tog ut alls minskade kraftigt.13 Den faktiska förändringen är inte likformig; det är framför allt mäns föräldrapenningsuttag som har ökat och detta mer än vad kvinnors föräldrapennings- uttag har minskat, vilket har bidragit till en jämnare fördelning. Ut- vecklingen tyder något paradoxalt på att ju mer omfattande rätten som den reserverade månaden infördes individualiserades också försäk- ringen. Individualiseringen innebar att hälften av dagarna tillföll vardera föräldern. För att en förälder ska kunna använda mer än hälften av dagarna behöver den andra föräldern godkänna detta genom underskrift. 10Den andra reserverade månaden (pappamånaden) innebar att , dvs. sammanlagt , av dagarna med inkomstrelaterad föräldraledighet reserverades för varje förälder och inte kunde överlåtas till varandra. Av de med inkomstrelaterad ersättning som föräldrar (2015) har rätt till är alltså reserverade för varje för- älder. Resterande kan fördelas fritt mellan föräldrarna. 2014/15:124 före- slås en tredje reserverad månad. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . 11Försäkringskassan mäter även uttaget av föräldrapenning under barnets första . tar papporna ut av föräldrapenningsdagarna. När barnet har fyllt har de i genomsnitt tagit ut av föräldrapenningsdagarna. Andelen män, som under barnets första inte tar ut någon föräldraledighet alls, eller bara i mycket begränsad omfattning, är (SOU 2015:50). 12Stanfors (2015). 13Den första pappamånaden bidrog främst till ett ökat uttag bland pappor med grundutbild- ning, medan pappor med högskoleutbildning knappt förändrade sitt uttag eftersom de redan tidigare tog en månad föräldrapenning, se Duvander och (2012). Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet till ledighet är, desto större är risken för en ojämn fördelning mellan könen. Även om det är mycket få föräldrar som delar jämnt på uttaget av föräldrapenningen, har den grupp föräldrar som delar jämnt nästan tredubblats , från knappt 5 till nästan 13 pro- cent.14 Föräldraförsäkringen är relativt flexibel. Under barnets första 18 månader har båda föräldrarna rätt att vara hemma på heltid. Där- efter har en förälder rätt att arbeta på deltid tills barnet fyller åtta år.15 Föräldraledigheten kan också sträckas ut över genom möjligheten att sprida ut ersättningsdagarna över ledighets- perioder.16 Genom att ta ut färre än med ersättning , och genom möjligheten att ta ut obetald föräldraledighet under barnets första 18 månader, kan tiden en förälder är ledig för vård av barn sträckas ut . Möjligheten att sprida ut dagar- na med föräldrapenning leder i praktiken till att uttaget av föräldra- ledighetsdagarna är större än uttaget av dagar med föräldrapenning. Både kvinnor och män tar ut längre ledighet än vad uttaget av föräldrapenningsdagar ger sken av.17 Även om det är svårt att exakt beräkna hur lång faktisk ledighet män och kvinnor tar ut, sprider särskilt kvinnor ut dagarna på ett omfattande sätt.18 Av och bi- drag till JA-delegationen, som grundas på data från Försäkrings- kassan, framgår att mammor i genomsnitt är föräldralediga drygt 13 månader under barnets första , varav med föräldrapenning.19 Motsvarande siffror för pappor är 3,5 månaders föräldraledighet, varav 2 månader med föräldrapenning. För både mammor och pappor samvarierar föräldraledighet och föräldra- penning med ålder, utbildning, arbetsmarknadsetablering, egenföre- tagande och till stor del sektorstillhörighet. 15Om barnet är fött eller senare kan föräldrapenning tas ut till den dag barnet fyller . Efter det att barnet har fyllt kan endast sparas. av föräldrapenningen ska därmed användas . 16Föräldrapenning kan tas ut som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondelsdag. De allra flesta som tar ut föräldrapenning tar ut . 17Försäkringskassan (2013a); Duvander och (2014) i SOU 2014:28. 18Duvander och (2014) i SOU 2014:28. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Småbarnsföräldrar är lediga längre utan ersättning än . En studie från visar att föräldrar använder med ersättning (4,6 för kvinnor, 4,7 för män). Föräldrar har minskat sitt uttag av föräldrapenning under föräldraledigheten med i snitt under de senaste tio åren.20 Flera faktorer påverkar hur föräldrar väljer att ta ut föräldra- penning. Kön är den faktor som har störst betydelse för uttaget av föräldrapenning.21 Kvinnor tar ut mer föräldrapenning än män obero- ende av andra faktorer som utbildning eller inkomst. Inkomsten har betydelse för såväl uttaget av föräldrapenning som föräldraledighetens längd. Medelinkomsttagare tar ut både flest föräldrapenningsdagar och längst föräldraledighet.22 Pappor med låg eller ingen inkomst, eller med svag anknytning till arbetsmark- naden, tenderar att ta ut minst, om alls någon, föräldrapenning.23 Det kan bero på att ersättningen för dessa grupper blir låg och att drivkraften att ta ut föräldrapenning följaktligen blir svag. Detta mönster gäller dock inte för kvinnor med låga inkomster. Kvinnor med låg inkomst avstår inte från föräldrapenningen, men de tar ofta ut kortare ledighet är genomsnittet.24 Kvinnor i höginkomsthushåll tar däremot ut färre föräldrapenningdagar men längre ledighet än kvinnor i låginkomsthushåll. Förutsättningarna att ta del av flexi- biliteten i föräldraförsäkringen, exempelvis möjligheten att sprida ut dagarna, kan därmed variera mellan olika inkomstgrupper. Hög inkomst och hög utbildning ökar sannolikheten för att för- äldrar ska dela jämnt på uttaget av föräldrapenningen.25 Det är främst kvinnans inkomst och utbildning som har betydelse. Ju högre inkomst och ju högre utbildning mamman har, desto större är sannolikheten att föräldrarna delar jämnt. Om både pappan och mamman har hög utbildning tar pappor ut längre ledighet. Detta kan bl.a. förklaras av attitydskillnader mellan olika grupper av för- äldrar, men också av att en hög utbildning kan spegla en friare arbetssituation och större möjligheter att vara föräldraledig.26 Om- 20Försäkringskassan (2013b). 22Inspektionen för socialförsäkringen (2012); Inspektionen för socialförsäkringen (2013). 24Inspektionen för socialförsäkringen (2012); (2013). 26LO (2015). Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet vänt, om pappan har högre inkomst eller högre utbildning än mam- man minskar sannolikheten för ett jämnt uttag, även bland högut- bildade. Slutsatsen är att kön är den enskilt viktigaste förklarings- faktorn till hur föräldrar delar på uttaget av föräldrapenningen och inte exempelvis ekonomiska drivkrafter.27 Sannolikheten för ett jäm- ställt uttag ökar om föräldrarna är inrikes födda, sysselsatta i offentlig sektor, har ungefär lika stora inkomster eller bor i ett storstads- område.28 När det gäller föräldraledighetens längd kan även arbetsplats- faktorer samvariera med inkomst.29 Både föräldrar med låg och med hög inkomst avstår från en lång föräldraledighet, men av olika skäl.30 Mammor och pappor med låg inkomst har inte ekonomisk möjlighet att vara hemma länge, även om de vill, medan föräldrar med hög inkomst kan ha arbeten som är svåra att vara borta från. Andra skäl som tillgång till förskola, barnets födelsemånad, och kvinnors och mäns attityder till föräldraledighetens längd kan också spela roll. Mönstret när det gäller föräldrars uttag av föräldrapenning och längden på ledigheten kan sammanfattas enligt följande: i föräldra- par med lägre inkomster tar mamman i större utsträckning hela föräldraledigheten, men sprider ut den mindre.31 I familjer med högre inkomster tar mamman ut lika lång eller längre föräldraledighet än mammor i familjer med lägre inkomster, men sprider ut dagarna mer. I familjer med högre inkomster tar män i högre grad ut för- äldraledighet än män i familjer med lägre inkomster. Det finns även andra faktorer som påverkar föräldrars fördel- ning av föräldraledigheten. Det finns exempelvis skillnader beroende på föräldrarnas ålder, var man bor i och från vilket ur- sprungsland man kommer. Enligt bidrag till utredningen och jämställdhet bör dessa demografiska faktorer 28Duvander och (2014) i SOU 2014:28; Inspektionen för socialförsäkringen (2012, 2013); (2013b). 29Kvinnor och män som arbetar i offentlig sektor tar ut längre ledighet än de som har privata anställningar. Kvinnor och män som får extra ersättning från arbetsgivaren tar ut längre ledig- het. Kvinnor och män tar dessutom ut längre ledighet med ett första barn än med senare syskon (2013a.) 30Duvander och (2014) i SOU 2014:28. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet främst ses som indikatorer på annat som skiljer mellan dessa för- äldrars omständigheter och möjligheter att vara föräldralediga.32 Bland utlandsfödda pappor finns det exempelvis en stor grupp män som inte tar ut någon föräldrapenning alls, men det finns också en stor grupp män som står utanför arbetsmarknaden och därför skulle få en låg föräldrapenning. Eftersom ersättningen för dessa män blir låg kan också drivkraften att ta ut föräldrapenning bli svag. Denna grupp kan också ha svårt att ta föräldrapenning på grund av en besvärlig arbetsmarknadssituation. tar dock kvinnor med låg utbildning och svår arbetsmarknadssituation i de allra flesta fall ut föräldrapenning även om de ekonomiska drivkrafterna är lika svaga som för mannen. Duvander konstaterar att föräldrar med resurser tenderar att vara de som har en jämn fördelning medan föräldrar med sämre resurser stannar kvar i ett mer traditionellt mönster. Föreställningar om kön kan också påverka hur föräldrar väljer att fördela föräldraledigheten mellan sig. Trots att många blivande för- äldrar reflekterar kring jämställdhet och det ”gemensamma föräldra- projektet” och diskuterar hur föräldraledigheten ska fördelas, tenderar kvinnan att ta ut merparten av föräldraledigheten när barnet väl är fött, visar i sitt bidrag till JA-delegationen.33 Även om normerna om föräldraskap och uttag av föräldrapenning har förskjutits i en mer jämställd riktning påverkas alltjämt individer av könsstereotypa föreställningar och mönster.34 Det finns flera förklaringar till den ojämställdhet uppdelningen av föräldraförsäkringen.35 En vanlig förklaring är att det är en fråga om rationella val. Eftersom mannen i regel har högre lön och bättre karriärmöjligheter än kvinnan antas hushållet förlora ekonomiskt på om män tar ut mer föräldrapenning. Kvinnan blir därför den som får vara flexibel vad gäller arbetstid och karriärplanering. Men, som har diskuteras tidigare i detta kapitel, finns det resultat som tyder på att även bland par där kvinnan tjänar mest tar hon oftast störst del av föräldraledigheten. En annan förklaring är de strukturer som omger oss människor och som påverkar våra beslut och formar vårt beteende. Bland hindren för ett mer jämställt uttag av föräldraledighet finns utöver rent eko- 32Duvander (2014) i SOU 2014:6. 33Roman (2014) i SOU 2014:28. 34Roman (2014) i SOU 2014:28; Bekkengen (2002). 35Stanfors (2015). Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet nomiska skäl själva arbetsplatsen och arbetsgivarens attityder samt traditionella könsroller och föreställningar om hur en ”riktig” och bra mamma respektive pappa ska vara.36 Ytterligare en förklaring kan kopplas till makt. Trots decennier av opinionsbildande är det en trög faktisk utveckling av jämställdheten bland de svenska familjerna vad gäller föräldraledighet och uttag av föräldrapenning. Detta blott- lägger att det inte enbart gäller att förändra attityder utan att det också handlar om maktskillnader mellan könen. Förutom rätten till föräldraledighet och föräldrapenning har föräld- rar också rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning för tillfällig vård av barn. En förälder har tillfällig föräldrapenning för vård av barn (VAB) om han eller hon behöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom eller smitta hos barnet, sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare, besök i samhällets förebyggande hälsovård m.m.37 Den tillfälliga föräldrapenningen är mer jämnt för- delad mellan föräldrarna än föräldrapenningen och har varit så sedan den infördes. Mammors andel av dagar med tillfällig föräldrapen- ning för vård av barn varierade mellan –2013, medan pappors andel varierade mellan 30 och 40 procent.38 Utvecklingen när det gäller tillfällig föräldra- penning illustreras i figur 6.2. 36Att kvinnor och män antas ”göra föräldraskap” på samma sätt som kan de antas ”göra kön” i enlighet med normer och föreställningar om hur en riktig mamma respektive pappa ska vara finns dokumenterat i internationell forskning (se till exempel 1997; Singley & Hynes 2005) men också i mer populär litteratur (2001, 2005). Vad gäller arbetsplatsen och arbetsgivares attityder säger många fäder att de har upplevt hinder och att de därför inte har tagit ut någon eller så mycket föräldraledighet (Bekkengen 2002). Detta gäller i synnerhet män som arbetar i högre tjänstemannaposition i den privata sektorn. 37Tillfällig föräldrapenning gäller för vård av barn och i vissa fall även äldre barn. Normalt kan ersättning per barn och år betalas ut. Det finns ingen rätt till tillfällig föräldrapenning om den andra föräldern inte förvärvsarbetar och därmed kan vårda barnet. 38Det bör noteras att ingår de vid barns födelse i statistiken för tillfällig föräldrapenning för vård av barn. Uppgifterna och därefter är alltså inte helt jämförbara. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Figur 6.2 Ersatta dagar för vård av barn (tillfällig föräldrapenning) 1974–2013 Könsfördelning av totalt antal dagar (%) Not: I definitionen av ersatta dagar för vård av barn ingår inte ersättningsdagar i samband med barns födelse eller adoption samt kontaktdagar. periodiseras statistiken till det år då utbetalningen gjordes. Till skillnad från föräldrapenningsdagarna, där mäns andel av ut- taget stadigt har ökat, har fördelningen av tillfällig föräldrapenning varit relativt stabil.39 tog mammor ut av dagarna med tillfällig föräldrapenning medan pappors andel var . Denna fördelning var något jämnare än , men skillnaden är marginell. betalades av dagarna med tillfällig föräldrapenning ut till mammor medan betalades ut till pappor. Könsgapet har således minskat med blygsamma en procentenhet . Enligt Inspektionen för socialförsäkringen ledde den första reserverade månaden i föräldraförsäkringen till att fördelningen av tillfällig föräldrapenning (VAB) påverkades i en mer jämställd rikt- ning. Den andra reserverade månaden hade däremot inte någon effekt på fördelningen mellan könen.40 39Se även (2013c). 40Inspektionen för socialförsäkringen (2013). Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Föräldraledighet och föräldrapenningsuttag är bara ett par av flera indikatorer på jämställdhet mellan könen. En annan indikator är hur kvinnor och män använder sin tid. Genom så kallade tidsanvänd- ningsundersökningar kan man få information om bl.a. hur mycket tid kvinnor och män lägger på olika aktiviteter och en bild av hur vardagslivet organiseras bland befolkningen. I har nationella tidsanvändningsundersökningar genomförts . Den senaste genomfördes under 2010 och 2011.41 41 Undersökningen påbörjades och avslutades . Den omfattade drygt 7 000 slumpvis utvalda kvinnor och män i åldern 15–. För mer information kring den svenska tidsanvändningsundersökningen (och dess olika undersökningsvågor) se SCB (2012b). SOU 2015:86 Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Genomsnittlig tidsanvändning för personer 20–. Ett vanligt veckosluts-/helgdygn Not: Undersökningen 1990 genomfördes . För jämförbarhet är uppgifterna i denna tabell /01 och 2010/11 framtagna för just . I obetalt arbete ingår: hushållsarbete, underhållsarbete, omsorg om egna barn, omsorg om andra, inköp av varor och tjänster samt annat hemarbete. I betalt arbete ingår lunch och resor till och från arbetet. Källa: SCB, Tidsanvändningsundersökningen. Tabell 6.1, som är hämtad från underlag till utred- ningen och som bygger på SCB:s tidsanvändningsundersökning, visar hur kvinnor och män i åldern 20–använde sin tid under en genomsnittlig vardag respektive helgdag 1990/91, 2000/01 och Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet 2010/11. Över 200 kodade aktiviteter har kombinerats i fem kate- gorier, s.k. huvudaktiviteter, som tillsammans med restposten ”annat” utgör . I tabellen finns också en kolumn som summerar betalt och obetalt arbete till total arbetstid. Kolumnen visar att kvin- nors totala arbetstid både under vardagar och under veckoslut är något längre än mäns. Av tabellen framgår också att både kvinnor och män ägnar mest tid åt personliga behov under både vardagar och . Denna kategori omfattar grundläggande och nödvändiga aktiviteter som att sova, äta och sköta personlig hygien, alltså sådant som människor gör . På vardagarna är den näst mest omfattande aktiviteten betalt arbete. Denna aktivitet omfattar förvärvsarbete (både på jobbet och i hemmet) men också resor till och från jobbet och pauser.