sou · H3B371d2 · 2015-08-04 00:00:00 — Internationell forskning pekar mot att tillsyn tenderar att framförallt granska olika servicemått och där det ibland kan vara tveksamt vilken omedelbar relevans vissa av måtten har för barnen i deras vardag eller vilken betydelse de har för hur det går för dem (, 2004; Tilbury, 2007). Det är enklare att mäta sådant som tydligt kan dokumenteras och har lagstöd som t ex rutiner för lex , kontroll av anställda i belastningsregister, att lokaler är ändamålsenliga eller att vården inte inskränker barnens grundläggande fri- och rättigheter, men desto svårare att utifrån granska och ställa krav på centrala professionella värden som t ex kvaliteten på relationerna mellan personal och barn eller huruvida vårdens innehåll genererar positiva utfall. I en akt- och intervjustudie gällande vilket inflytande placerade barn har i tillsynsprocessen framgick att det inte är alldeles enkelt att direkt adressera vissa av de saker som barnen kan lyfta fram som viktigt, som kvaliteten på relationerna i vårdmiljön eller att de får tillgång till sådana materiella resurser som de anser sig vara i behov av (, 2015). Det faktum att tillsyn har en konstitutiv verkan, dvs. att HVB organiserar och orienterar sin praktik utifrån det som granskas, kan här innebära att sådant som inte mäts men som likväl kan vara viktigt nedprioriteras (, 1999; , 2006; , 2008). Denna konstitutiva tendens är sannolikt mer överhängande för privata vårdgivare, eftersom de på ett annat sätt än kommunala HVB av överlevnadsskäl är beroende av alla goda omdömen de kan få. Det finns därtill en spänning mellan extern kontroll i form av tillsyn och intern kontroll i form av starka professioner (, 2010; , 2011). Erfarenheter från kontrollapparater i andra länder visar t ex att ökad tillsyn paradoxalt nog kan leda till försvagade professioner (Nordstoga & Stokken, 2011; , 2011). Trots att staten å ena sidan uppvärderar och ställer starkare krav på utbildning, åläggs de anställda å andra sidan alltfler utifrån kommande regler för hur arbetet ska utföras. På ett principiellt plan är det inte svårt att tänka sig att en strikt tillsyn av detaljerade regleringar – t ex beträffande vilka som tillhör verksamhetens målgrupp eller att lokalerna är beskaffade så att barnen ständigt är under uppsikt – inte i alla lägen behöver överensstämma med vad som bäst passar det individuella barnets behov och önskningar. Detta kapitel har visat att institutionsvård alltjämt har en central position i den sociala barnavården, att placering på HVB ökat stadigt och att de senaste årens kraftiga ökning till stor del består av ensamkommande barn. HVB för ensamkommande är numerärt sett flest, men fortfarande kommer barnen i stor utsträckning från resurssvaga miljöer och är placerade på grund av psykosociala problem. De privata, vinstsyftande aktörerna utgör en stor grupp av vårdgivarna och är i första hand koncentrerade till de HVB som riktar sig till barn och unga med psykosociala problem. Det faktum att HVB-miljön är kollektiv och yrkesmässigt organiserad har konsekvenser för barnen och medför att deras vardag i flera avseende kan avvika från andra barns. Studier visar att barnen i vård har mindre tillgång än andra barn till sådant som socialt stöd och datorer och i mindre utsträckning vistas utanför vårdmiljön. HVB-placerade barn är vidare en utsatt grupp när det gäller hälsa och skolgång och den kunskap som finns tyder på att stödet för att vara verkningsfullt behöver vara mer kraftfullt än vad det är . De yrkesverksamma är en heterogen och svagt professionaliserad grupp och det finns en stor spännvidd ifråga om arbetssätt, som många HVB inte anger något artikulerat behandlingsinnehåll överhuvudtaget. Det ska dock nämnas att kunskapsunderlaget när det kommer till effektiva metoder är svagt. Med utgångspunkt i forskning finns trots det ett antal förhållanden som, om de är för handen, kan bilda jordmån för bättre utfall. Det handlar t ex om att verka för stabila placeringar, att förhindra negativa kamrateffekter, att HVB-hemmet är öppet mot omvärlden, att barnen ges kraftfullt stöd i skolarbetet, att det finns ett tätt samarbete med ursprungsfamiljen och att eftervården är individualiserad och noggrant planerad. Den största förändringen är att den externa kontrollen i form av tillsyn ökat markant. Tillsyn är ett styrmedel med stora inneboende möjligheter att genomdriva förändringar, men dras den med den notoriska svårigheten att utifrån granska och finna mått på kvalitet i en så komplex verksamhet som HVB-vården. (2010) Framväxten av granskningssamhället – en fråga i författningspolitisk skugga. I , M. & Badersten, B. (red.) Kontraster och nyanser. svensk statsvetenskap i brytningstid. Statsvetenskaplig , 5, 501- 514 Ahonen, L. (2012) Changing behaviors or behavioral change? A study of moral development and transbehavioral processes in the juvenile institutional care. (2003) Institutionsbehandling av ungdomar: vad säger forskningen? & , B. (2015) Forskning i korthet: Barn och unga i samhällets vård – Forskning om den sociala dygnsvården. (2011) Bakom fasaden. Barn och ungdomar i den sociala barnavården berättar. , R., Kolivoski, K., , M., , B. & , K. (2013) Translating the Common Elements Approach: Social Work´s Experiences in Education, Practice and Research, , 43:2, 301-311 & , T. (2009) Institutionsanbringelse af unge i . En komparativ undersogelse af lovgrundlag, institutionsformer og udviklingstendenser. , A., , Å. & , T. (2011) Evidensbaserat socialt arbete. Teori, kritik, praktik. : Natur & Kultur Berridge, D. (2002) Residential care. I McNeish, D., , T. & , H. (eds.) What works for children? , , , R-M. & , C. (2011) Ensamkommande barn – en forskningsöversikt. Colton, M. (2002) Factors associated with abuse in residential care. , 16, 33-44 , P (2008) Kvalitedens beskaffenhed. Dishion, T. J., McCord, J. & Poulin, F. (1999). American Psychologist, 54(9), 755–764. Drumm, R., Hargrove, T., Coombs, R., Crumley, L., , L. & , T. (2013) You Leave in a Body Bag or You Leave on the ”: Participant Perceptions of a Points and of . Residential Treatment For Children & Youth, 10, 1-30 , T & , T.B. (2009a). Omsorg for anbragte børn og unge. Døgninstitutionens hverdag og vilkår. : Akademisk forlag. & , T. B (2009b) Standardized Individual Therapy: a Contradiction in Terms? Professional principles and social practices in Danish residential care. Childhood, 16: 265, 265-282 , , , P., Böcker , , , T. & , R. (2009) Anbragte born og unge. , , , , , I., , M. & Høst, A. (2010). Sammenbrud i anbringelser af unge. & Hjern, A. (2013) Unaccompanied refugee children – vulnerability and agency. Acta Paediatrica, 102, 666-668 (2003) Putting the care into residential care: The role of young people. , 3, 321-337. , Ghazinour , , , Wimelius (2013) Utvärdering av insatser för ensamkommande flyktingungdomar i . (2010). Anbragte børns hverdagsliv på behandlingshjem. & , B. (2012) Interventions aiming to improve school- achievements of children in out-of-home care: A scoping review. Children & Youth services review, 34, 1084-1091 & , G. (2002) Treatment of Choice or a Last Resort? A Review of Residential Mental Health Placements for Children and Youth. , 31(5), 307-339 , B (1999) . , 8, 357-365 Geurts, E., , J., Noom, M. & Knorth, E. (2012) Family-centred residential care: the new reality? Child & Family social work, 17, 170-179 (2009) Ensamkommande men inte ensamma. Tioårsuppföljning av ensamkommande asylsökande flyktingbarns livsvillkor och erfarenheter som unga vuxna i . (2003) Statutory health assessments for looked-after children: what do they achieve? Child Care, Health Development , 1, 3-13. Hjern, A., , B. & , F. (2004) Avoidable mortality among child welfare recipients and intercountry adoptees: a national cohort study. Epidemiol Community, 58, 412–417 & , Y. (2010). people leaving care in . Child and Family Social Work 15 (1), 118-127 (2013a) Vad har vi sett? Resultat från inspektioner 2010-2013 av HVB för barn och unga och bostäder enligt 9 § 8 LSS. (2013b) En trygg och säker vård – har personalen lämplig utbildning? En granskning av vård- och omsorgspersonalens utbildning och metoder i HVB för barn och unga. : Inspektionen för vård och omsorg () (2014) Vad tycker barnen? Barns och ungdomars uppfattning om sin trygghet och delaktighet i HVB och LSS-boenden . (2015) Tillsynsrapport . (2010) ”What troubled children need”. Constructions of Everyday life in Residential care. , 24, 215-226 (2013) Anti-social youth? Disruptions in care and the role of ”behavioral problems”. Children and youth services review, 35(9), 1455-1462 & , C. (2012) Traumatisering bland ungdomar med antisocial problematik. Resultat från en litteraturöversikt. , V. (2006) Tillsyn och effektivitet. Statliga inspektörers yrkesroller och strategival.Umeå: , V. & , L. (red.) (2013). Uppdrag offentlig granskning. Kaunitz, C. & , A. (2009) Agression replacement training (ART) i – evidensbaserad socialtjänst i praktiken? Socionomens forskningssupplement, 6, 36-50 Kling, S. (2010) Fosterbarns hälsa – det medicinska omhändertagandet av samhällsvårdade barns hälsa i . : för folkhälsovetenskap. Knorth, E., , A., Zandberg, T. & Kendrick, A. (2008) Under one roof: A review and selective meta-analysis on the outcomes of residential child and youth care. Children & Youth services review, 30(2), 123-140 Kohli, R. (2007) Social work with unaccompanied asylum seeking children. (2012). Samhällsvård och välfärdsresurser. En studie av skolgång, fritid och kamratrelationer bland unga i familjehem och institutioner. , , , B., Svoboda, D., Fakunmoju, S. & , R. (2011) Outcomes of Group Care for Youth: A Review of Comparative Studies. Research on Social Work Practice, 21, 177-189 (2006) Utvärderingsmonstret: kvalitets- och resultatmätning i den , M., , L. & , S-A. (2012) Marginaliserad sexualitet – tvångsomhändertagna ungdomars attityder, erfarenhet och handlingar. Socionomens forskningssupplement, 31, 44-52 (2014) Institutionsvård, incitament och information. & Sallnäs, M. (2003) Klass, kön och etnicitet i den sociala barnavården. Socialvetenskaplig tidskrift, nr 2-3, s. 193-213. & Sallnäs, M. (2012). Sibling contact among Swedish children in and residential care: Out of home care in a family service system. Children and , 34(2), 396-402. & Sallnäs, M. (2013) Att värdera dygnsvård. Hur nöjda är barnen och vilken betydelse har det? Socionomens forskningssupplement, 33:1, 40-51 Marsh, S., , W. & , M. (2010) Social Support and of Program Belonging Discriminate Between Youth-Staff Relationship Types in Juvenile Correction Settings, , 39, 481-494 , P & , S (2002). Educational success for children in public care: advice from a group of high achievers. Child and Family Social Work, 7, 121-130 (2013) Managing behaviour in child residential group-care: unique tensions. Child & Family social work,1-10 Meagher, G., , T., Sallnäs, M. & , S. (kommande) Big business in a thin market: Explaining the privatization of residential care for children and youth in (2013) Statliga ersättningar till kommuner för asylsökande. (2004) . , 34, 1075-1095. (2011) Protection: Final Report. A child- centred system. Nordstoga, S. & Stokken, A-M. (2011) Professional work in the squeeze: Experiences from a new control regime in residential care for children and youth in . , 2, 1-18 (1999) . Rituals of verification. 2008/09: 160 Samordnad och tydlig tillsyn av (2015) Conditioned agency? The role of children in the audit of Swedish residential care Child & Family Social Work. doi: 10.1111/cfs.12234 Sallnäs, M. (2000) Barnavårdens institutioner – framväxt, ideologi och struktur. Sallnäs, M. & , B. (2008). Into adulthood: A follow-up study of 718 young people who were placed in out-of-home care during their teens. Child and Family Social Work, 13, 144-155 Sallnäs, M., , S. & , H. (2010). Social barnavård ur ett välfärdsperspektiv. Socialvetenskaplig tidskrift, 1, 5-27 Sallnäs, M. & , S. (2011) Privata utförare av välfärdstjänster – om marknad och konkurrensutsättning inom individ- och familjeomsorgen. Socionomen, 8, 22-27 Sallnäs, M. (2012) Institutionsvård för barn och unga. I , I. , Sallnäs, M. & , Y. (red.) När samhället träder in – barn, föräldrar och social barnavård. Sallnäs, M. & , S. (2015) Konkurrensutsättning av individ- och familjeomsorgen – om marknadssärdrag och statlig tillsyn I Dellgran, P., , S. & , S. (red.) Människobehandlande organisationer: villkor för ledning, styrning och professionellt välfärdsarbete. : Natur & Kultur SBU (2010). Program för att förebygga psykisk ohälsa hos barn: en systematisk litteraturöversikt. Scholte, E. (2000) Exploring Factors Governing Successful Residential Treatment of Youngsters with Serious Behavioural Difficulties. Findings from a Longitudinal Study in . Childhood, 7, 129-153 (2010). Unga i Normalitetens Gränsland. Undervisning och behandling i särskilda undervisningsgrupper och hem för vård och boende.. : och välfärdsstudier, . (2013) Resistance as a means of creating accountability in child welfare institutions. Child & Family Social Work, 1-9 Skolinspektionen (2010). Undervisning vid Hem för vård eller boende, HVB. Elever får inte den undervisning de har rätt till. , V. (2013) Barn som flyttas i offentlig regi. En studie av förekomst och upplevelser av instabil samhällsvård för barn. (2012) Teckenekonomi för barn och unga på hem för vård eller boende – En systematisk översikt samt juridiska aspekter på utförande. (2013a) Vård och omsorg om placerade barn. Öppna jämförelser och utvärdering. Rekommendationer till kommuner och landsting om hälsa och utsatthet. (2013b) Tillsynsrapport . Hälso- och sjukvård och socialtjänst. (2013c) Barns och ungas hälsa, vård och omsorg. (2014a) Barn och unga – insatser . Vissa insatser enligt socialtjänstlagen (SoL) och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). (2014b) MultifunC institutionsbehandling för ungdomar med svåra beteendeproblem. SOSFS 2003:20 föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende. Vanvård i social barnavård : delbetänkande. (2006) Research review: young people leaving care. Child & family social work, 11, 3, 273-79 Stokholm, A. (2009) Forming identities in Residential Care for Children: manoeuvring between social work and peer groups, Childhood, 16, 553-570 (2011) Litteraturgenomgång av nationell och internationell kunskap om förekomst av övergrepp mot barn och unga i samhällsvård. (2010) Professions, organizations, collegiality and accountability. I , L. & Evetts, J. (red.) Sociology of Professions. , E., Sallnäs, M., Vinnerlung, B. & , H. (2013) Paired reading. Ett försök i sju kommuner med lästräning för familjehemsplacerade barn. Tilbury, C (2007) The Regulation of Out-of-home Care. , 37, 209–224 Trout, A. L., Hagaman, J., , , , R & Epstein, M.H. (2008). The academic status of children and youth in out-of-home care: A review of the literature. Wampold, B. (2001) The great psychotherapy debate – models, methods and findings. van , C., Nijhof, K., Veerman, J. , R. Scholte, R. & Delsing, M. (2011) Group care worker behaviour and adolescents´ internalizing and externalizing problems in compulsory residential care. Residential treatment for children & youth, 28, 3, 232-250 Whittaker, J.K., del , J., , L. & Gilligan, R. (red.) (2014). Therapeutic residential care for children and youth: developing evidence-based & Sallnäs, M. (2004). Breakdown of teenage placements in Swedish and residential care. Child & Family Social Work, 9 (2), 141-152 , B., Hjern, A. & , F. (2006). Suicide attempts and severe psychiatric morbidity among former child welfare clients - a national cohort study. , 47(7), 723-733 , B., , M. & Hjern, A. (2010) Skolbetyg, utbildning och risker för ogynnsam utveckling hos barn. I , Social rapport . (2011) Individ- och familjeomsorgens välfärdstjänster. I , L. (red.) 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . [52] Europeisk kvarstad på bankmedel. Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. För att brott inte ska löna sig. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. EU och kommunernas bostadspolitik. En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. En fondstruktur för innovation och tillväxt. Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. För lärande i staten. Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknik programmet. SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. [45] Högre utbildning . Gränser i havet.