sou · H3B348 · 2015-05-26 00:00:00 — Som nämndes ovan kan också infrastruktursatsningar riktas mot områden där det finns förutsättningar för att bygga affordable housing. publicerade två oberoende grupper förslag till reformpaket för bostadsmarknaden och bostadspolitiken. (2014) publicerade rapporten bostadspolitisk agenda för – 63 förslag för ökat byggande och publicerade rapporten fungerande bostadsmarknad: en reformagenda. Även om det finns skillnader mellan de föreslagna reformpaketen så finns också tydliga gemensamma drag. I rapporterna konstateras bl.a. att bostadsmarknaden – trots dess relativt stora betydelse för den ekonomiska utvecklingen – inte har rönt något större politiskt intresse under i vart fall , dvs. har också ett antal reformer genomförts inom angränsande områden som har försämrat förutsättningarna för en väl fungerade bostadsmarknad. Det handlar bl.a. om förändringar i fastighetsrelaterade skatter som har bidragit till att minska rörligheten på bostadsmarknaden, ökat medborgarinflytande och miljöpolitiskt motiverade förändringar i planlagstiftningen som bidragit till längre planeringsprocesser och minskat bostadsbyggande. I detta sammanhang bör också framhållas att flera av de åtgärder som diskuteras för att begränsa hushållens skuldsättning och minska riskerna för finansiell instabilititet kan få negativa konsekvenser för bostadsmarknadens funktionssätt. Många av åtgärderna innebär att finansiering av nyproduktion och köp av bostäder försvåras. Här finns således viktiga avvägningar att göra. En generös långivning ger fler möjligheter att köpa ett boende, men en hög skuldsättning innebär ökad sårbarhet för såväl den enskilde som samhällsekonomin. Detta visar tydligt på betydelsen av en helhetssyn när bostadsmarknaden diskuteras, både när det gäller åtgärder av direkt bostadspolitisk karaktär och Bilaga 3 till LU15 sidoeffekter av åtgärder inom andra områden. Det är många samverkande åtgärder som är nödvändiga för att bostadsmarknaden ska fungera så att den bidrar till – och inte hämmar – den ekonomiska utvecklingen. Vår genomgång av problemen på bostadsmarknaden och de möjliga åtgärder som kan vidtas för att minska dem, visar tydligt att en i sammanhanget helt central aspekt är förutsättningarna för bostadsbyggandet. Ett ökat bostadsbyggande och ett byggande som vänder sig till fler grupper i samhället innebär ett ökat utbud som underlättar rörligheten. Ett ökat utbud bidrar till lägre priser än annars och därmed minskad skuldsättning per hushåll. Lägre fastighets- och bostadsrättspriser på tillväxtorter innebär också mindre prisskillnader mellan olika regioner vilket underlättar rörligheten. Köerna på hyresmarknaden skulle också minska. Som beskrivits i tidigare kapitel kan det krävas stora förändringar i rollfördelningen mellan stat, region, kommun och marknad, liksom i allmänna verksamhetsförutsättningar, för att nå målet om ett ökat och breddat byggande och utbud. Frågor om social housing och affordable housing bör också övervägas i detta sammanhang och vi hoppas att de internationella erfarenheter som beskrivits ovan ska kunna bidra till en mer nyanserad diskussion om möjligheterna att pröva sådana alternativ också i . Större förändringar som regleringen av hyresmarknaden behöver genomföras parallellt med ett förbättrat utbud genom ökat byggande. Hönan och ägget behöver utvecklas . Det förutsätter ett helhetsgrepp på reformeringen av bostadsmarknaden med en sekventiell planering och successivt genomförande. Det finns emellertid också åtgärder inriktade på rörlighet i beståndet – och utbud inom beståndet – som kan genomföras och få effekt på förhållandevis kort sikt. Sådana åtgärder är viktiga, men kan inte isolerade lösa problemen på bostadsmarknaden. Det kan handla om: –Ytterligare liberalisering av reglerna för privat uthyrning av bostäder med äganderätt och bostadsrätt. –Förändringar i fastighetsbeskattningen så att mer av beskattningen läggs på beståndet och mindre på transaktionerna. Bilaga 3 till LU15 En annan typ av åtgärd som är möjlig på kort sikt, men som inte avser beståndet, är experiment med en friare hyresmarknad för nyproducerade bostäder, enligt t.ex. tysk eller norsk modell. Finansiell stabilitet är givetvis viktigt. En djup finansiell kris kan, i vart fall på kort och medellång sikt, medföra konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen som vida överstiger de negativa effekterna av en begränsad rörlighet på bostadsmarknaden. är det mer precisa behovet av stabiliseringspolitiska åtgärder oklart. Om och när sådana åtgärder vidtas bör de vara utformade så att de så lite som möjligt försämrar förutsättningarna för bostadsbyggandet och rörligheten på bostadsmarknaden. Det bör i detta sammanhang noteras att också en välfungerande hyresmarknad skulle verka stabiliserande och bidra till ökad rörlighet. Som noterats ovan kan ökat bostadsbyggande i sig bidra till lägre real belåning per hushåll. Ett ökat och breddat bostadsbyggande med en väsentlig del ägda bostäder innebär också att hushåll med lägre inkomster kan komma in på ägarmarknaden. Tydliga och prioriterade mål, och öppenhet när det gäller medel, är viktiga i en komplex situation där möjligheten att förutsäga effekter av enskilda åtgärder är begränsade, vilket inte minst gäller hur mycket olika åtgärder påverkar bostadsutbud, privat konsumtion och prisförväntningar. & , B. (2002a). Välfärdsvinster vid avveckling av hyresregleringen. Ekonomisk Debatt 30(7):621- 631. & , B. (2002b). Hur kan en avveckling av hyresregleringen genomföras? Ekonomisk Debatt 30(7):633- 644. (2006). Housing Tenure and Labour Mobility: A Comparison Across European Countries. Documentos de Trabajo. (2004). Review of Housing Supply: Delivering Stability: Securing our Future Housing Needs. UK: HM Treasury. , R., , A. & , I. (1963). Bostadsbristen – En studie i prisbildningen på bostadsmarknaden. BKN (2008). Samband mellan bostadsmarknad, arbetskraftens rörlighet och tillväxt. BKN (2009a). Bostadsmarknaden i - statlig finansiell medverkan m.m. . BKN (2009b). Statliga och delstatliga finansiella åtgärder m.m. . BKN (2009c). Vad bestämmer priset på bostäder? BKN (2011). Bolånemarknader för väl fungerande bostadsmarknader. En internationell jämförelse. Bilaga 3 till LU15 & Muellbauer, J. (2009). Developing analytical methods for the identification of imbalance and risks in the EU housing markets. Report to Commission. (2014). En fungerande bostadsmarknad – en reformagenda. , L., , H. & , S. (2008). Bostadsbyggnadsbehov och bostadsbyggande i storstadsregionerna. : KTH/. & Song, H. (2015). Quality Change and Implications for Productivity Development: Housing Construction in –2010. 141(1). Bornhorst, F. & Ruiz-Arranz, M. (2013). Indebtedness and Deleveraging in the Euro Area. Article IV Consultation on Euro Area Policies: Selected Issues Paper, Chapter 3, IMF Country Report No 13/206, . (2012). Konsekvenser och orsaker till dåligt fungerande bostadsmarknader. Sammanfattning och kommentarer från ett seminarium om svart bostadsmarknad. (2013a). Bostäder, rörlighet och ekonomisk tillväxt. (2013b). Bostadsbristen och hyressättningssystemet – ett kunskapsunderlag. (2013c). Regionala analyser av bostadsmarknaden . (2013d). Förslag på regeländringar för fler bostäder åt unga och studenter. (2014). Svenska byggkostnader i internationell jämförelse. , M., , D. & , M. (2012). Samhällsekonomin på spåret – en om att räkna på tunnelbanan. , C., Kalbro, T. & , H. (2013). Bäste herre på täppan – en om bostadsbyggande. Caldera, A., , A. & , Å. (2011). The price responsiveness of housing supply in countries. Economics Working Papers No 837. Bilaga 3 till LU15 Legislature Analyst’s Office (2012). The Legislature’s Nonpartisan Fiscal and Policy Advisor: /reports/2012/tax/property-tax-primer- 112912.aspx & Cocco, J. F. (2007). How do house prices affect consumption? Evidence from micro data. 54(3): 591-621. Y., , H. E., Madrian, B.C. & Tufano, P. (2011). Consumer financial protection. 25(1). , G., Kalbro, T. & , H. (2013). Nya regler för ökat bostadsbyggande och bättre infrastruktur. Case, K. & Shiller, R. (2003). Is There a Bubble in the Housing Market? Brookings Papers on Economic Activity, 2. Case, K.E. & Quigley, J, (2008). How housing booms unwind: Income effects, wealth effects and feedbacks through financial markets. Case, K. E., Quigley, J. & Shiller, R. (2013). 2(1). (2006). Housing Wealth and Aggregate Consumption in . Working Paper Series 2006:16. J., , G. & , N. (2011). The Distributional and Revenue Consequences of Reforming the Mortgage Interest Deduction. , 64(4):977–1000. , , , M. & Vandell, D. (2008). Subprime lending and the housing bubble: Tail wags dog? & O`Rourke, C. (2011). Homeownership education and counseling: Do we know what works? Cuerpo, C., Kalantaryan, S. & Pontuch, P. (2014). Rental Market Regulation in Union. European Commission, Economic Papers 515, . & Buyst, E. (2013). The Myopic Choice between Fixed and Adjustable Rate Mortgages in (, 2013). Available at SSRN: or Bilaga 3 till LU15 (2010). Promoting investment in private rented housing supply. International policy comparisons. London.http://www. communities.gov.uk/publications/housing/investprivaterented housing Die Welt (2013). ”Die Neubaubremse” . Regional planering och bostadsförsörjning. Hushållning med mark och vatten - områden av riksintresse. Bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande. (2010). /media/pdf/ sozialamt/_ Mietspiegel_2010_Tabelle.pdf Duca, J. V., Muellbauer, J. & , A. (2010). Housing markets and the financial crisis of 2007-2009: Lessons for the future. 6(4):203-217. Dübel, H-J. & Rothemund, M. (2011). A New Mortgage for Europe: Setting the . Financial Markets, CEPS, Special Reports. Economist (2013). Global house prices. (2011). Svenska huspriser i ett internationellt perspektiv. utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden. , C., , B. & , M. (2012). Bruksvärdesystemet gynnar äldre, infödda högutbildade svenskar. Bofast 5:36–37. , C., , B. & , M. (2014). Household allocation and spatial distribution in a market under (”soft”) rent control. 36 (2):353-372. (2014). Economic incentives, housing allowance, and housing consumption: An unintended consequence of a shift in housing policy. Europeiska kommissionen (2012). Economic and monetary union and the Euro. Fostering stability, growth and prosperity across Europe. Brussel: European Commission. Bilaga 3 till LU15 Europeiska kommissionen (2014a). Occasional Papers, 2014. Brussel: European Commission. Europeiska kommissionen (2014b). Recommendation for a Council Recommendation on ’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on ’s 2014 convergence programme. Brussel: European Commission. (2014). Gross debt-to-income ratio of households. Feinstein, L., Lupton, R., Hammond C., Mujtaba T., Salter E. (2008). The public value of social housing: A longitudinal analysis of the relationship of housing and life chances. , F., Gyourko, J. & , J. (2010). Housing busts and household mobility. 68(1):34-45. (2011). Räknefärdigheter och finansiell förmåga. Preliminära resultat från konsumentundersökning 2010. (2014a). Remissvar: Överskuldsättning i kreditsamhället? (SOU 2013:78). (2014b). Den svenska bolånemarknaden . (2014c). Stabilitetsrisker kopplade till hushållens skuldsättning. FI Dnr 14-15503. (2014d). Stabiliteten i det finansiella (2014e). skuldsättning – amorteringskrav. FI Dnr 14-15503. Finanstilsynet (2014). Tilsynsdiamant for realkreditinstituter. Bilaga 2/12. , W. A. (1992). Property Taxation and the Tiebout Model: Evidence for the Benefit View from Zoning and Voting. (1933). The Debt-Deflation Theory of Great Depressions. Econometrica 1(4). (2012). Försörjningskvoten i olika delar av - scenarier . Bilaga 3 till LU15 Fölster, S., Jahnson, D. & , J. (2013). Bostadspolitiken omfördelar tusen miljarder till de rikaste. Garber, P.M. (1990). Famous first bubbles. 4(2):35-54. Glaeser, E. L., , J.D. & Gyourko, J. (2010). Can Cheap the Housing Boom? NBER Working Paper 16230. Glaeser, E. ( 2012). Glaeser, E. L., Gyourko, J. & Saks, R. (2005). Why is So Expensive? Regulation and the in House Prices. 48(2):331-370. de Graaf, T. (2007). An European Crosscountry Comparison of the Impact of Housing market Institutions on Labour Mobility. CPB Discussion paper. (2014). Lack of planning – lack of housing: The Swedish example. Grenadier, S. (1996). The Strategic Exercise of Options: Development in Markets. Greenglass, E., Antonides, G., Christandl, F., , G., Katter, J. K. Q., , B. & , S. (2014). The financial crisis and its effects: Perspectives from economics and psychology. , M., Elsinga, M. & Hoekstra, J. (2007). Balance between landlord and ? A comparison of the rent regulation in the private rental sector in five countries. on ‘Sustainable ’, Workshop W12: Housing market Dynamics. & Häll, J. (2014). Public clients´experiences of industrialised housing. The Kombohus framework agreement. , Master´s Thesis E2014:060. Hamburger Mietenspiegel (2011). /contentblob/ 3134246/data/die-mietenspiegel-tabelle-2011.pdf Bilaga 3 till LU15 House of Commons, Library (2014). Rent control in the private rented sector. Standard Note SN/SP/6760, Last updated 11 2014, , Social Policy Section. Hypostat (2014). A review of Europe’s mortgage and housing markets. (2012). Påverkar bostadsbristen arbetsgivares rekryteringsmöjligheter? (2014). Ett land fullt av bostadsköer. En rapport om kötider på den svenska bostadsmarknaden. & Böckerman, P. (2004). Regional Labor Market dynamics, housing and migration. 44(33). IMF (2012). Dealing with Household Debt. Chapter 3 in World Economic Outlook . IVD (2013). ”Bundesweit nur 9,4 Prozent Mietwachstum in den vergangenen 20 Jahren”. Pressmeddelande från Immobilienverband . Jahnson, D. & , J. (2013). Fördelningseffekter av utbudsrestriktioner på bostadsmarknaden. Jappelli, T., Pagano, M. & Di Maggio M. (2008). Households’ Indebtedness and Financial Fragility. Paper presented at the 9th Hosted by the , DC─November 13-14, 2008. Jauch, S. & Watzka, S. (2012). The effect of household debt on Aggregate Demand – The case of . CESifo Working Paper Series 3924, . , , , E. & Karpestam, P. (2014). Amorteringars effekter på bostadspriser och konsumtion Rekommendationer för en europeisk marknad i förändring. (2012). Housing, labour market conditions and regional migration. (2014). Bilaga 3 till LU15 Kalbro, T., , H. & , S. (2009). En flexibel och effektiv bostadsmarknad - problem och åtgärder. Kalbro, T., , E. & , J. (2013). Offentlig reglering av byggprojekt - för detaljerat och för tidigt? Kaplow, L. (2013). Competition policy and price fixing. & Kofner, S. (2010). Contrasting varieties of private renting: and . Paper presented at ENHR seminar in St Marienthal, , 5–9 February 2010. Keynes, J. (1936). The General of Employment, Interest and Money. Basingstoke: Palgrave . , H., , C. & , Y. (2014). Rental housing system and housing market volatility: monthly rent-based vs. I The Global Financial Crisis and Housing, A New Policy Paradigm. KDI series in Economic Policy and Development. Wachter S., . Tcha M. , & (1996). Byggsektorn - Spelregler för ökad konkurrens. (2013). (2013). The creation of an internal market for mortgage loans: A never-ending story? (1996). Bubblor och beslutsunderlag: Fastighetsvärderingar under boomen 1985–1990. Ekonomisk Debatt 26(1): 31-40. (2002). Market-Oriented Land-Use Planning. A conceptual analysis. Planning and Markets 5. (2003). Bostadsbyggandets hinderbana – en om utvecklingen – 2001. (2009). Price bubbles in housing markets: Concept, theory and indicators, and Analysis 2(1):78-90. (2012). Vad händer på bostadsmarknaden? SNS-analys nr 10. Bilaga 3 till LU15 & Song, H-S. (2012). Dålig produktivitetsutveckling i byggindustrin - Ett faktum eller ett mätfel. & Kopsch, F. (2014). Konkurrens på fastighetsmäklarmarknaden. , H., Netzell, O., Kalbro, T. , B. & , J. (2014). Nya affärsmodeller för bättre stadsbyggande: En idéskiss. och Byggande, TRITA - FOB - Rapport 2014:3. (2011). Shore protection in –Efficiency or waste of space. I Hepperle, E. Dixon-Gough, R.W., Kalbro, t. Mansberger, R. & Meyer-Cech, K. (red). Core-themes of land use politics: Sustainability and balance of interest, s 303-320. (2013). Om hushållens skuldsättning och bostadsmarknaden. LSE (2011). Towards a sustainable private rented sector. Lupton, R., Tunstall, R., Sigle-Rushton, W., Sabates, R., Meschi, E., Salter, E., Dodgeon, B., Obolenskaya, P. & Kneale, D. (2009). Growing up in social housing in : a profile of four generations from 1946 to the present day. Lyytikäinen, T. (2008). Studies on the effects of property taxation, rent control and housing allowances. VATT Discussion papers 140. (2013). Läget i länet. (2014). Outnyttjade detaljplaner för bostäder. , A., (1943). A theory of human motivation. McCluskey, W. J. & Franzsen, R. (2005). Land Value Taxation: An Applied Analysis. Mean, G. & , C. (2011). Local housing supply and the impact of history and geography. Mian, A., , K. & Sufi, A. (2011). Household Balance Sheets, Consumption, and the Economic Slump. Referenser Bilaga 3 till LU15 Mian, A., , K. & Sufi, A. (2012). What Explains High Unemployment? The Aggregate Demand Channel. Monk, S., , C., Burgess, G. & , C. (2013). International review of land supply and planning systems. (2011). The Financial Crisis – Lessons for Europe from Psychology. (2009). DP09/3: October 2009. (2013). Lägre flyttskatter - vägval för en sundare , O. (2014). En internationell jämförelse av plan- och tillståndssystem – Har någonting att lära? (2007). Bostadsmarknad och ekonomisk tillväxt. : Verket för näringslivsutveckling (). (2014). En bostadspolitisk agenda för – 63 förslag för ökat byggande. (2008). Competition in the construction industry. (2011). Housing and the Economy: Policies for Renovation. In: Economic Policy Reforms 2011 Going for Growth. Ohanian, L. & Herkenhoff, K. F. (2011). Labor market dysfunction during the Great Recession. NBER Working Paper No. kommune (2012). Boligbygg KF: Markedsleieoggjengsleie for hyblerogleiligheter i 2. kvartal 2012. O’, E. & De Decker, P. (2007). Regulating the Private Rental Housing Market in Europé. Oxley, M., , , . & Hoekstra, J. (2011). The role of supporting the private rented sector: international comparisons. ENHR Conference 2011, 5-8 juli, , . Pantbrief Act (2011). (Pfandbriefgesetz). Pogodzinski, J. & , T. (1990). The Economic Theory of Zoning: A , Land Economics 66: 294-314. Bilaga 3 till LU15 Referenser Porter, M. (2008). , Updated and Expanded Edition. 2007/08:27. Avskaffad statlig fastighetsskatt, m.m. 2012/13:178. En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. 2013/14:126. En enklare planprocess. Ravitz, J. (2008). and Reason in the Mathematics of the . Regeneris (2010). The role of housing in the economy. A final report by Economics. Regeringens skrivelse 2013/14:98. ”Redovisning av skatteutgifter ”. (1817). Principles of Political Economy and Taxation. (2012). Finansiell stabilitetsrapport 2012:2. (2013). (2014a). Risker för makroekonomin och den finansiella stabiliteten av utvecklingen av hushållens skulder och bostadspriserna. (2014b). Hur skuldsatta är de svenska hushållen? Ekonomiska kommentarer Nr 1. (2014c). Från ax till limpa: den svenska bolånemarknaden och dess roll i det finansiella systemet. (2014d). Rodwin, L. & Sanyal, B. eds. (2000). The Profession of City Planing. Changes, Images and Challanges 1950–2000. New : , . (2014). Are private markets and filtering a viable source of low-income housing? Estimates from a Repeat Income Model. 4(2):687-706. (2011). Effekten av Byggnormer på byggkostnaderna –2011. Saiz, A. (2010). The geographic determinants of housing supply. Referenser Bilaga 3 till LU15 (2014). Scanlon, K., , J. & , C. (2011). housing and financial crises: mortgage lending, mortgage products and government policies. 11(1). SCB (2012). Byggnads- och bostadsstatistisk årsbok 2012. SCB (2013). SCB (2014a). Trångbodda personer enligt norm 3 (HEK), fördelade efter ålder, kön och upplåtelseform. SCB (2014b). Genomsnittlig boendeutgiftsandel, procent per hushåll (HEK) efter upplåtelseform och år. SCB (2014c). Sharpe, W. F. (1978). (2013). Skatter i ett ekonomiskt och historiskt perspektiv. Skinsley, C. (2014). Hushållens skulder under lupp. (2013). Tekniska egenskapskrav och kommunala markanvisningar. Promemoria S2013/6411/PBB. (2006). Metod for behovsbedömning. Sornette, D. & Woodard, R. (2009). Financial Bubbles, bubbles, Derivative Bubbles, and the Financial and Economic Crisis. ETH , Chair of Systems Design, Working Papers 12/2009. Slutbetänkande avgivet av bostadssociala utredningen I Allmänna riktlinjer för den framtida bostadspolitiken. Om konkurrensen, kostnaderna, kvaliteten och kompetensen i byggsektorn. Bilaga 3 till LU15 Plats för tillväxt? Bilaga 2 till . Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler. Att hyra - från en rätt för allt färre till en möjlighet för allt fler. Överskuldsättning i kreditsamhället. Effektiv och rättssäker PBL-överprövning. Statskontoret (2009). gubbar – en uppföljning av byggkommissionens betänkande Skärpning gubbar. (2011). Tackling housing market volatility in the UK. : JRF Housing Market Taskforce. Stiglitz, J.E. (1990). Symposium on bubbles. 4(2):13-18. (2014a). Bostadsbrist – farlig flaskhals för jobben. (2014b). utmaningar – nu brådskar nya lösningar. (2012). Regional bedömning av behov av nya bostäder i . Svensk Mäklarstatistik (2014). Byggindustrier (2013). Fakta om byggandet. Sørensen, P. (2013). The Swedish housing market: Trends and risks. Rapport till 2013/5. & , B. (2012). Internationella inköp inom byggföretag – en väg till lägre kostnader. Tunstall, R. (2002). The Promotion of Mixed Tenure: in Search of the Evidence Base. Paper presented at the , , Spring 2002. Bilaga 3 till LU15 UNECE (2006). Principles and Examples. and : United Nations. (2010). Den ekonomiska ojämlikheten i finanskrisens . IFN Policy Paper nr 33. van der Vlist, A. J., Gorter, C., Nijkamp, P. & Riteveld, P. (2002). Residential mobility and local housing-market differences. Environment and Planning 34. (2010). Internationell jämförelse av fastighetsskatter. Voigtländer, M. (2014). The Stability of the German Housing Market. and the Built Environment 29(4). (2013). It´s the economy, stupid i Mattsson-Linnala et al. (red), Så ökar vi bostadsbyggandet. Westerheide, P. (2011). The Private Rented Sector in i Towards a sustainable rented sector. The lessons from other countries”. , O. (2001). Arbetslöshet, arbetsmarknadspolitik och geografisk rörlighet. Ekonomisk Debatt 33(4). Wheaton, W.C., Chervachidze, S. & Nechayev, G. (2014). correction models of MSA Housing “supply” elasticities: Implications for price recovery. , C., Scanlon, K. & , J. (2014). The impact of the financial housing systems: a review. WSP Analys & Strategi (2013). Regionalekonomiska effekter av ett lågt bostadsbyggande i . Uppdrag för och . : WSP Analys & Strategi. Wurmnest W (nd). /departmentscentres/law /researchteaching/esearchthemes/ europeanprivatelaw/tenancylawproject/tenancylawgermany.pd f Ye, K., , L. & Lu, W. (2014). A discriminant model for measuring competition intensity of construction market, , Construction and 21(2):152 – 169. Bilaga 3 till LU15 (2013). In the business of green. Zenou, Y., , O. & Öst, J. (2006). Hur viktig är närheten till jobb för chanserna på arbetsmarknaden? Ekonomisk Debatt 34(6). Bilaga A Centrala begrepp I den allmänna debatten och i ett antal rapporter talas det utan närmare precisering om att det råder bostadsbrist i de svenska storstäderna och då särskilt i . Vad detta mer exakt betyder är dock inte klart. Definition 1: ”Det råder brist på en vara om det finns köer” En första tanke är att sätta likhetstecken mellan att det råder bostadsbrist och att det finns en kö till bostäder.