sou · H3B358 · 2015-06-10 00:00:00 — Kostnaderna för de nödvändiga investeringarna har uppskattats till 300–, vilket gör förnyelsen av miljon- programmets flerbostadshus till en stor samhällsekonomisk och bostadspolitisk fråga.75 Med utgångspunkt från ambitionen att underhålla byggnadernas funktion, dvs. stambyten, fönsterrenovering och omputsade fasa- der, beräknar en kostnad på per kvadratmeter. Det innebär ett totalbehov för de ännu inte upp- rustade flerbostadshusen som byggts –1975 på cirka 240 mil- jarder kronor, beräknat på 675 000 lägenheter. Detta kan jämföras med gjorda investeringar i ombyggnad av bostäder som har legat 1990 eller med de totala bostadsinvesteringarna som varierat , i fasta priser. Skulle ambitionen vara att i stället lyfta det äldre beståndet till nybygg- nadsstandard, kan kostnaderna dubbleras, om byggnaden i utgångs- läget saknar hissar med nuvarande utrymmesstandard, och fasa- derna behöver tilläggsisoleras. Är en investering i en bostadsfastig- het på per kvadratmeter mycket? Ett sätt att besvara frågan är att ränta och amortering av ett sådant lån motsvarar en ökad kostnad för en trerummare på i månaden.76 76Statens (), Upprustningen av miljonprogrammets flerbostads- hus, 2008, s. 5. I princip bör sådana upprustningsåtgärder som innebär under- håll i syfte att upprätthålla en standard betalas genom avsatta fonderade medel eller genom att det utrymme i budgeten som skapats genom avskrivningar av byggnaden utnyttjas. I prak- tiken har de hyresförhandlingar som bedrivits historiskt inte alltid resulterat i hyror som lämnat utrymme för denna typ av finansier- ing. Även åtgärder som formellt inte påverkar bruksvärdet kan därför kräva hyreshöjningar för att kalkylen ska gå ihop. Sådana möjligheter föreligger emellertid inte inom stora delar av miljon- programsområdena, på grund av de boendes ofta låga inkomster.77 I finns 30 000 av de 650 000 miljonprogramslägenheterna. Enligt Malmökommissionen78 kostade det per lägenhet att nå modern standard och halverad energiförbrukning i en fastighet i ett miljonprogramsområde i (Brogården). Om skulle kunna renovera för halva den kostnaden per lägenhet så skulle det röra sig om ett investeringsbehov på 15 mil- jarder kronor. Enligt hindras dessa invester- ingar av att fastighetsägarna skulle behöva höja hyrorna med 40– , något som menar skulle få oaccep- tabla sociala konsekvenser.79 Lägenheter i miljonprogrammets flerbostadshusområden i kom- muner med överskott på bostäder rivs. Orsaken är främst att lägen- heterna är svåra att hyra ut. kan rivningarna öka också på orter med bostadsbrist, om fastighetsbolagen väljer att riva och bygga nytt i stället för att rusta upp.80 4.9Bostadssituationen för utsatta grupper har i ett stort antal rapporter belyst etableringshinder på bostadsmarknaden och där fokuserat på sociala grupper som kan ha svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. För att unga vuxna som flyttat hemifrån och invandrare som flyttat till ska ha en chans till ett boende måste de mötas av ett utbud av lediga lägen- heter med rimliga krav. Detsamma gäller personer som av olika skäl 77BKN, Upprustningen av miljonprogrammets flerbostadshus, s. 8. 79Malmökommissionens slutrapport, s. 164. 80Boverkets hemsida om miljonprogrammet. blivit vräkta eller tvingats lämna marknaden för egenägda bostäder till följd av skuldsättning. För dessa grupper är hyresbostadsmark- naden det enda alternativet. Hyresvärdarnas krav på hyresbostads- marknaden påminner dock om långivarnas krav när det gäller mark- naden för egenägda bostäder, se ovan.81 De kommuner som bostadsmarknadsenkät uppger att de har brist på bostäder uppger att det framför allt är ungdomar, asylsökande och äldre som har svårt att hitta en bostad som de kan eller är villiga att betala för. Unga flyttar främst till tillväxtregioner, men de får allt svårare att etablera sig på den reguljära bostadsmark- naden. Antalet tillgängliga förstahandskontrakt för hyreslägenheter är på många orter lågt eller obefintligt. Unga personer är nya på marknaden vilket innebär att de har färre kontakter, i bostadskön och ofta sämre ekonomi. Den övervägande delen unga har heller inte förutsättningar att kunna köpa en bostadsrätt eller en bostad med äganderätt. har sammanfattat länsstyrelsernas regionala bostads- marknadsrapporter med att bostadsbyggandet ökat men att ökningen inte varit tillräcklig för att möta de behov som finns när det gäller hyresrätter. Bostadsbyggandet har ökat i flera län, men det är inte tillräckligt för att möta de behov som finns. Det råder fortsatt underskott på framför allt hyresrätter, oavsett läge på bostadsmarknaden. Flera grup- per efterfrågar samma bostäder, främst små lägenheter. Behovet är stort för nyanlända, ungdomar och äldre personer som behöver ett mindre och mer tillgängligt boende. Samtliga analyser lyfter svårigheten att få fram bostäder till nyanlända. Situationen har uppmärksammats till- baka. I många län gör invandringen att befolkningen ökar eller bidrar till att en minskning inte sker. De flesta länsstyrelserna uppmärksammar den demografiska utvecklingen och visar på ett behov av bostäder riktade till äldre. På grund av hård konkurrens på hyresrättsmarknaden beskriver flera länsstyrelser att fastighetsägare ställer särskilda krav på de bostads- sökande. Urbaniseringen påverkar bostadsförsörjningen. befolk- ningsutveckling är en stor utmaning för kommuner som inte är en stor- stad eller universitetsstad. I många län är det framför allt kommunen med länets största stad som står för majoriteten av befolkningstillväxten, medan de omgivande kommunerna har en minskande befolkning.82 81Boverket 2013, Etableringshinder för individer och hushåll med svaga förutsättningar. 82Boverkets rapport 2014:35, Regionala bostadsmarknadsanalyser. Av regionala bostadsmarknadsanalyser framgår att många personer på grund av svag ekonomi inte har möjlighet att etablera sig på den ordinarie bostadsmarknaden och heller inte har möjlig- het att efterfråga nyproducerade bostäder. Det rör sig främst om unga, studenter och nyanlända. Situationen beskrivs i vissa län som problematisk eftersom i kommunerna får ta ett större ansvar för att hjälpa personer som hamnat utanför den ordi- narie bostadsmarknaden.83 Fastighetsägare ställer höga krav på sina hyresgäster. I flera ana- lyser nämns att underskottet på hyresrätter, vilket är den boende- form som många svaga grupper efterfrågar, har gjort att fastighets- ägarna blivit mer noggranna med vem de hyr ut till. Detta har lett till att ekonomiskt svaga grupper har fått det svårare på bostads- marknaden genom att det ställs hårdare krav på att sökanden ska ha en fast inkomst, goda boendereferenser och inte ha tidigare betal- ningsanmärkningar eller skulder.84 Många kommuner i uppger att de har ett under- skott på bostäder för personer som vill komma in på bostads- marknaden, exempelvis ungdomar, studenter och nyanlända. Hur behov och efterfrågan ser ut varierar mellan hushållens förutsätt- ningar, vilket bör speglas på bostadsmarknaden. Den lokala mark- naden styr i stor utsträckning efterfrågan på nyproducerade bo- städer och byggföretagen bygger sällan i miljöer där hushållens betalningsvilja och betalningsförmåga är för låg. Flera byggherrar märker av en ökad efterfrågan på små yteffektiva bostäder och påpekar att de små bostäderna går lättast att sälja. Detta kan delvis förklaras av hushållens ekonomi, som bland annat påverkas av ban- kernas amorteringskrav och bolånetak.85 En följd av en stark efterfrågan och höga bostadspriser är att det blir ännu svårare för hushåll med sämre ekonomi att efterfråga en bostad av god kvalitet.86 Från en teoretisk utgångspunkt är det inte självklart att mark- naden erbjuder en lösning på bostadssituationen för utsatta grup- per. Även om utsatta hushåll får bidrag som gör det möjligt att betala hyran kan det finnas ett motstånd hos en hyresvärd mot att 83Boverket 2014:35, Regionala bostadsmarknadsanalyser 2014, s. 35. 84Boverket 2014:35, Regionala bostadsmarknadsanalyser 2014, s. 36. 85Länsstyrelsen i , rapport 2014:2, Läget i länet, s. 22. 86Bostad sökes, slutrapport från den nationella hemlöshetssamordnaren, 2014. hyra ut en lägenhet till en person som kan upplevas störande för sina grannar eller på annat sätt skapa oro.87 För utsatta hushåll kan kommunens socialtjänst därför vara den enda garanten för en bostad. I de flesta kommuner hyr kommunen lägenheter från såväl allmännyttan som från privata fastighetsägare för att sedan hyra ut bostaden i andra hand till personer som inte själva kan få en bostad. Dessa andrahandskontrakt eller sociala kontrakt som vi beskrev i kapitel 3 är ofta villkorade på olika sätt och berättigar inte till ett förstahandskontrakt. I vissa kommuner kan andrahandskontrakten övergå till ett förstahandskontrakt . Hemlös är enligt definition en person som saknar egen eller förhyrd bostad och som inte bor i något stadigvarande inneboendeförhållande eller andrahandsboende, samt är hänvisad till tillfälliga boendealternativ. Enligt beror strukturellt betingad hem- löshet på bostadsbrist, dåliga ekonomiska möjligheter att efterfråga en bostad och svårigheter att komma in på bostadsmarknaden. I var 997 personer hemlösa 2012. Regeringen har gett samtliga länsstyrelser i uppdrag att ge kom- munerna stöd och råd i arbetet med att motverka hemlöshet, i syn- nerhet bland barnfamiljer som drabbas av vräkning. Uppdraget innebär också att länsstyrelserna ska verka för att kommunerna har aktuella riktlinjer för bostadsförsörjning som omfattar gruppen hemlösa. Regeringen har även haft en särskild hem- löshetssamordnare. Hemlöshetssamordnaren lämnade sin slutrap- port till regeringen den 30 juni 2014.88 Hemlöshetssamordnaren efterfrågar att staten underlättar boendesituationen för svaga grup- per genom någon form av stöd för socialt boende. Hemlöshetssamordnaren anser att det är nödvändigt att vidare utreda vilka möjligheter att få tillgång till den ordinarie bostadsmarknaden som står till buds för resurssvaga grupper, som står helt utanför denna. Möjligheterna att tillhandahålla någon form av hyresreglerat 87Lind, Bostäder på marknadens villkor, s. 104 f. 88Bostad sökes, Slutrapport från den nationella hemlöshetssamordnaren, 2014. boende för personer som inte på annat sätt kan ta sig in på den ordi- narie bostadsmarknaden är något som bör diskuteras och undersökas vidare. Vilka fördelar respektive nackdelar skulle en sådan systemför- ändring innebära för den svenska bostadsmarknaden.89 Unga flyttar främst till tillväxtregioner och de får allt svårare att etablera sig på den reguljära bostadsmarknaden. Antalet utbjudna förstahandskontrakt för hyreslägenheter är på många orter mycket lågt eller obefintligt. Unga har dessutom svårt att konkurrera efter- som de är nya på marknaden, har färre kontakter, kortare kötid på bostadsförmedlingen och ofta sämre ekonomi. Den övervägande delen unga har heller inte förutsättningar att kunna köpa en bo- stadsrätt eller en bostad med äganderätt.90 Till följd av de stora barnkullarna runt 1990 har gruppen ung- domar i åldern 19–vuxit betydligt . Enligt SCB når antalet unga i åldrarna 19–en topp 2013, då det be- räknas finnas närmare 800 000 unga kvinnor och män i dessa åldrar. Det är omkring 180 000 fler än , då antalet uppgick till drygt 620 000.91 I svaren på bostadsmarknadsenkäten uppger kommunerna att ungdomar och studenter är den mest utsatta gruppen på bostads- marknaden eftersom de ofta har en osäker inkomst, lågt sparande och inga referenser från tidigare hyresvärdar. Vissa län uppger att det finns lediga lägenheter, men att dessa inte motsvarar ungdomar och studenters behov, eftersom de grupperna ofta efterfrågar bo- städer i centrala lägen med rimlig storlek och hyra. Det finns vissa skillnader i problematiken mellan ungdomar och studenter efter- som ungdomar utanför utbildning och arbete beskrivs ha det än svårare då de inte representeras av någon högskola eller något uni- versitet och inte har tillgång till studentbostäder. I vissa län finns det kommuner som har ungdomsbostäder, men antalet är lågt.92 89Bostad sökes, Slutrapport från den nationella hemlöshetssamordnaren, 2014, s. 15. 91SCB demografisk rapport 2012:2, framtida befolkning 2012–2060. 92Boverkets 2013:23, Sammanställning av länsstyrelsernas regionala analyser av bostads- marknaden , s. 24–25. Det finns även flera exempel på att kommuner erbjuder hyres- rabatter till ungdomar. Dessa hyresrabatter är ofta tillfälliga lös- ningar och kopplade till ett överskott på bostäder i delar av bestån- det. Därutöver finns det kommuner som prioriterar ungdomar i bostadskön. Även hyresnivån på de lägenheter som finns att tillgå är av- görande. Var femte kommun anser att det är brist på bostäder som ungdomar efterfrågar på grund av att lediga mindre lägenheter är för dyra även för ungdomar med förvärvsinkomst. Många av de regionala bostadsmarknadsrapporterna beskriver att det finns brist på lägenheter för studenter. Situationen för ung- domar och studenter är alltså svår och ofta efterfrågar de samma typ av bostäder. De regionala bostadsmarknadsanalyserna visar att studenter och ungdomar har varit en utsatt grupp på bostadsmarknaden och att det i de flesta län byggs för lite bostäder för att behovet ska bli tillgodosett.93 Allt fler personer med uppehållstillstånd tvingas bo kvar i anlägg- ningsboenden i väntan på en kommunplats eftersom kommunerna inte förmår erbjuda så många bostäder som behövs för att möta behoven. Bostadsbrist är ett av de främsta hindren för mottagande av nyanlända. Framför allt är det brist på bostäder i kommuner med goda arbetsmarknadsförutsättningar. Det största hindret är bristen på hyresrätter. I glesbygdskommuner kan det finnas tillgängliga bostäder, men där är bristen på kommunikationer till centralorten i stället ett reellt hinder som får många nyanlända att avstå från att flytta dit. För att de 9 300 personer som just nu bor i Migrations- verkets anläggningsboende ska kunna bosätta sig i en kommun och starta sitt vardagsliv, behövs det som det ser ut nu cirka 6 500 bo- städer.94 93Boverket 2013:23, s. 24–25. 94Nyanländas boendesituation, delrapport, , , s. 16. Även hyresnivån på de lägenheter som finns att tillgå är av- görande. Brist på lägenheter med en rimlig hyra drabbar också ny- anlända flyktingar i stor utsträckning. I svaren bostads- marknadsenkät uppgav var femte kommun att bristen på lägenheter med rimlig hyresnivå är ett problem när det gäller att tillgodose behovet av bostäder för nyanlända som deltar i kommunens flyk- tingmottagande.95 Liksom ungdomar och studenter konkurrerar nyanlända med andra grupper på bostadsmarknaden, främst om stora hyresrätter. I flera fall samarbetar kommunerna med allmännyttan eller med pri- vata hyresvärdar för att lösa boendesituationen för nyanlända till kommunen. I har bristen på bostäder resulterat i att kommuner i vissa fall köper lägenheter och hyr ut dem i andra hand. upphandlar tillfälliga bostäder för att lösa det akuta behovet men bristen på boenden och vår oroliga omvärld har gjort det svårt att hålla kostnaderna nere. Ofta används blockför- hyrningsavtal för att skapa boenden till asylsökande vilket lägger mycket ansvar på de kontrakterade hyresvärdarna. Enligt kostnadsprognos är det cirka 26 000 per- soner som har fått uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl, 14 000 anhöriga som reser in direkt till kommunerna, 1 900 kvot- flyktingar och 5 500 som väntade på kommunplats. Därtill har antalet asylsökande och antalet flyktingar som har fått uppehållstillstånd varit högt , med en fortsatt hög prognos för de närmaste åren.96 bostadsmarknadsenkät visar att kommunerna tog emot över 13 000 flyktingar . rörde det sig om närmare 18 000 personer. Enligt Migrations- verkets prognos behöver sammantaget 48 000 personer kommun- plats . Detta innebär ett ökat tryck på bostadsmarknaden med allt fler som ska etablera sig. Inom denna grupp hushåll finns det många med sämre förutsättningar att etablera sig på bostads- marknaden. 95Boverket 2012:8, Bostadsmarknaden –2013 – med slutsatser från bostadsmarknads- enkäten , s. 28. 96Migrationsverkets verksamhets- och kostnadsprognos . I propositionen Värdigt liv i äldreomsorgen beskrevs att i många avseenden har ett modernt bostadsbestånd. En stor del av beståndet behöver dock rustas upp och renoveras för att förbättra tillgängligheten, vilket har en avgörande betydelse för om dessa bo- städer ska vara tillgängliga för äldre.97 När det gäller bostäder för äldre finns tre vanliga typer av bostadsformer. Seniorbostäder är vanliga bostäder som riktar sig till medelålders eller äldre, ofta de som är . Särskilt boende är ett boende med service och omvårdnad för äldre som kommunerna är skyldiga att tillhandahålla enligt socialtjänstlagen. Boende i särskilt boende förutsätter ett biståndsbeslut från kom- munen om att en person ska få bo där. Trygghetsbostäder är bo- städer med gemensamhetsutrymmen där vårdpersonal finns till- gängligt vissa tider. Trygghetsbostäder är vanligtvis till för de som är men olika definitioner förekommer.98 4.9.4.1Statistiska centralbyråns demografiska prognos Enligt (SCB:s) prognoser förväntas be- folkningsstrukturen förändras. Befolkningen väntas få en ökande andel äldre. var av befolkningen eller äldre och beräknas av befolkning vara i dessa åldrar. Barn och unga i åldern 0–utgjorde av befolk- ningen. Denna andel förväntas hålla sig kring samma nivå. Trots att antalet personer i de mest yrkesaktiva åldrarna 20–ökar något så minskar ändå deras andel i befolkningen. bestod be- folkningen till av personer 20–och 2060 beräknas den andelen ha minskat till . kommer det enligt prognosen att finnas 0,92 unga och gamla på varje person i åldrarna 20–64 år.99 2009/10:116, s. 82. 98Boverket 2014:35, Regionala bostadsmarknadsanalyser 2014, s. 38. 99SCB:s demografiska rapport 2012:2, befolkningsutveckling , s. 11. Källa: SCB:s demografiska rapport 2012:2, befolkningsutveckling –2060, s. 162. 4.9.4.2Äldres boende enligt de regionala bostads- marknadsanalyserna 2014 I stort sett samtliga län uppmärksammar den demografiska utveck- lingen med ett ökande antal äldre samt en ökad andel äldre. Detta medför utmaningar på bostadsmarknaden och behöver beståndet utvecklas för att tillgodose behoven som den äldre be- folkningen har. Gruppen äldre efterfrågar ofta ett mer tillgängligt boende samt ett boende med låga kostnader. Det innebär att de sällan efterfrågar nyproduktion och ibland konkurrerar om liknan- de bostäder som andra grupper också efterfrågar. Överlag är det fler län som uppger att de har brist än som uppger överskott på bo- städer för äldre. I vissa län har behovet ökat och spås fortsätta öka medan behovet i andra län har minskat sedan föregående år. Flera län beskriver att kommunerna uppgett att det kommer att råda brist på bostäder inom en treårs- eller femårsperiod trots planerad nybyggnation.100 4.9.4.3Tillgängligheten i befintliga bostäder I propositionen Värdigt liv i äldreomsorgen beskrevs bostads- situationen för de äldre enligt nedan.101 Många bostäder i det befintliga beståndet motsvarar inte de krav på tillgänglighet, användbarhet eller bekvämlighet som äldre personer önskar. Intresset för s.k. seniorbostäder är stort och antalet har enligt rapporten från Kommuner och Landsting ökat från cirka 11 400 lägenheter 2000 till cirka 32 800 lägenheter 2008. En stor del av beståndet behöver rustas upp och renoveras för att bland annat förbättra tillgängligheten vilket har en av- görande betydelse för om äldre ska kunna bo i dessa bostäder. Särskilt viktigt blir det för äldre med funktionsnedsättningar. Förekomsten av hälsoproblem och funktionsnedsättningar ökar med ålder och blir vanligare eftersom äldre lever allt längre. An- delen med nedsatt rörlighet har ökat i gruppen personer 80–från /91 till /02 enligt 100Boverket 2014:35, Regionala bostadsmarknadsanalyser 2014, s. 2009/10:116, Värdigt liv i äldreomsorgen, s. 82. rapporterade i Vård och omsorg om äldre, Lägesrapport , att äldre personer tycks få en ökad förmåga att klara vardagliga sysslor som fler äldre rapporterar om hälsoproblem av olika slag. En förklaring an- tas vara att samhällsmiljön utvecklats så att det är enklare att klara olika vardagssysslor. Det kan handla om mer tillgängliga och bättre utrustade bostäder samt fler och bättre hjälpmedel. Det har t.ex. blivit vanligare med tvättmaskin i lägenheten och rollatorn är ett mycket funktionellt hjälpmedel för många.103 Ett ökat antal äldre medför att efterfrågan på tillgängliga bostäder kommer att öka ytterligare. En ökande andel äldre i befolkningen medför att hyres- värdar och byggherrar behöver utveckla strategier för att behålla sina äldre hyresgäster genom att tillgodose deras önskemål i och kring boendet. Det kan inbegripa åtgärder för att anpassa befintliga bostäder och för nyproduktion av bostäder samt för trygghets- skapande insatser.104 I propositionen konstaterades att efterfrågan på särskilt boende till viss del är beroende av hur vård och omsorg i hemmet kan organiseras. Förutsättningarna påverkas i hög grad av tillgänglig- heten i den befintliga bostaden. Kan god kvalitet åstadkommas och garanteras där man redan bor så kan många bo kvar längre.105 När den enskildes behov kan tillgodoses i hemmet så ska plats i särskilt boende erbjudas om den enskilde önskar det. Skälen kan handla om den enskildes egen hälsa och upplevelse av otrygghet, anhörigas ork och vilja att delta i vård och omsorg eller brister i kvalitet och kontinuitet i vård och omsorg i hemmet. Äldreboendelegationen visade i betänkandet Bo bra hela livet106 vad som påverkar behoven av särskilt boende. De viktigaste faktorerna för de prognoserna var antaganden om demografiska förändringar och antaganden om förändringen av de allra äldstas hälsa. 102SWEOLD är ett löpande forskningsprojekt som följer upp äldres förutsättningar. Den se- naste datainsamlingen utfördes /2011. 103Prop 2009/10:116, s. 82. 2009/10:116. s. 2009/10:116, s. 82. av att fler av de äldsta överlever allvarliga sjukdomar är att fler lever med ohälsa och även med svår ohälsa. En konsekvens av att hälso- förbättringar bland de äldsta inte observerats är att behoven av äldreomsorg och särskilt boende ökar . Detta beräknas alltså ske trots att antalet personer endast ökar svagt . Hur de samlade behoven av särskilt boende för äldre utvecklas framöver påverkas således i samspel mellan de förutsättningar som den aktuella bostaden ger, vilken kvalitet och trygghet som kan erbjudas genom individuellt anpassad vård och omsorg i hemmet samt hur väl stöd och avlastning till anhöriga fungerar. Våra direktiv förutsätter att alla förslag utformas i enlighet med statsstödsreglerna och att vi så långt som möjligt försöker säker- ställa att förslagen är möjliga att genomföra EU-rättsligt. Vi ska också redovisa våra överväganden i statsstödsbedömningen i alla överväganden och statsstödsbedömningen är därför en central del av vårt uppdrag. Detta föranleder omfattande bakgrundstexter av- seende de materiella reglerna om statligt stöd som återfinns i detta kapitel och tydligt redovisade bedömningar av våra förslag i senare kapitel. Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördra- get) innehåller bland annat regler som ska säkerställa en väl funge- rande konkurrens på den inre marknaden. Bland dessa regler finns bestämmelser om statligt stöd. Dessa återfinns i artiklarna 107–109 i EUF-fördraget och har till syfte att förhindra att konkurrens- förhållandena inom unionen snedvrids genom att medlemsstaterna gynnar vissa företag eller viss produktion ekonomiskt. Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är statligt stöd som ut- gångspunkt förbjudet. Det är emellertid möjligt att lämna statligt stöd som kommissionen förklarat förenligt med den inre markna- den. Stödet får lämnas först sedan det anmälts till och godkänts av Europeiska kommissionen (genomförandeförbudet).