sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — Det finns ingen definition av begreppet personlig integritet i lagstiftningen men begreppet återfinns i såväl grundlag som vanlig lag.221 Det används i vardagligt tal vanligen för att beteckna respekt för individens värde och värdighet. I ett försök att beskriva vad som kan anses vara kärnan i rätten till personlig integritet har lag- stiftaren uttalat att kränkningar av den personliga integriteten ut- 219E-delegationen, En förvaltning som håller ihop (SOU 2015:66) s. 33. 220Datainspektionen, /lagar-och-regler/personuppgiftslagen/ inbyggd-integritet-privacy-by-design/ (Hämtad ). 2212 kap. 6 § andra stycket regeringsformen (RF) och 5 a § personuppgiftslagen (1998:204). Våra bedömningar och förslag gör intrång i den fredade sfär som den enskilde bör vara tillför- säkrad och där ett oönskat intrång bör kunna avvisas.222 pågår ett antal aktiviteter på integritetsområdet. På EU-nivå reformeras EU:s dataskyddslagstiftning. Arbetet inne- fattar bland annat en ny allmän dataskyddsförordning som ska gälla för den inre marknaden.223 Syftet med den nya förordningen är att ytterligare harmonisera och effektivisera skyddet av personuppgif- ter för att förbättra den inre marknadens funktion och öka enskil- das kontroll över sina personuppgifter. Förhandlingar om förord- ningens utformning pågår mellan kommissionen, rådet och Europa- parlamentet och ambitionen är att institutionerna ska ha nått en överenskommelse avseende hela förordningen /16. De nya reglerna på personuppgiftsområdet träder sedan i kraft från beslutsdatumet. I den digitala agendan delades frågan om säkerhet på internet i dels vardagssäkerhet och dels samhällets informationssäkerhet. Var- dagssäkerhet handlar om att människor ska känna sig säkra på inter- net, vara välinformerade och medvetna och ställa krav på säkerhet i de tjänster de använder. Det i sin tur leder till tillit och trygghet. Informationssäkerheten handlar om systemen och samhället. De flesta länder anser att internet och informationssäkerheten är av stor säkerhetspolitisk betydelse, såväl i förhållande till främmande makt som gentemot organiserad internationell kriminalitet.224 Utredningen om Informations- och cybersäkerhet i , SOU 2015:23, har i sitt slutbetänkande föreslagit en strategi för informations- och cybersäkerheten i staten. Strategin innehåller sex mål och förslag till åtgärder inom ett antal strategiska områden. På nationell nivå har en parlamentarisk utredning till uppgift att analysera frågor kring individens integritet i samband med såväl privat som offentlig it-användning.225 Dessutom pågår arbete kring att i högre grad samla ansvaret för tillsyn över den personliga inte- 223Europeiska kommissionens förslag till dataskyddsförorning, KOM (2012) 11 slutlig, (Hämtad ). 224Regeringskansliet (2011) IT i människans tjänst – en digital agenda för , Diarie- nummer: N2011.12. 2014:65, Den personliga integriteten. Våra bedömningar och förslag griteten hos en myndighet226 samt en utredning om ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten.227 Mot bakgrund av de arbeten som pågår inom området integritet och säkerhet väljer att inte lämna något förslag inom detta strategiska område. Upphandling för innovation och digitalisering Offentliga upphandlingar i omfattar (av BNP).228 Det gör upphandling till ett verk- tyg som kan ge stor påverkan på tillgången till, och användningen av, hållbara-, innovativa- och digitala lösningar i samhället. har till uppgift att ge stöd till såväl upphandlare som leverantörer. Stödet ska bl.a. inriktas på en ökad miljöhänsyn, bättre sociala villkor, ökad kompetens om innova- tionsupphandling och att bidra till att hela inköpsprocesser digitali- seras. gör bedömningen att det är av stor vikt att skapa forum för dialog mellan kund (offentlig sektor) och leverantör (näringsliv) för att tillvarata de möjligheter som upp- handlingen ger för en ökad digitalisering, innovation och uppnå- ende av miljö- och klimatmålen. Möteplatser behövs för kunskaps- spridning och för att tydliggöra behovsbeskrivningar och stimulera hållbara, innovativa och digitala lösningar. De skalfördelar som digitaliseringen innebär tas också till vara genom en bättre sam- verkan mellan upphandlande kunder. Att bedriva samverkan pekas ut i instruktion som ett särskilt område och rekommenderar därför att myndigheten startar ett forum för sam- verkan och dialog kring digitaliseringsfrämjande upphandling.229 2014:164 En myndighet med ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integri- teten. 227Dir 2014:74 Kommittédirektiv, Ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den per- sonliga integriteten. 228www.upphandlingsmyndigheten.se (Hämtad ). 229Förordning (2015:527) med instruktion för , 8 §. Våra bedömningar och förslag Krav på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning kommer Lagen om offentlig upphandling () att ändras genom skärpta krav på hänsyn till tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning eller utformning med tanke på alla an- vändares behov (universell utformning). Kraven gäller alla produkter och tjänster som ska användas av personer. Digitaliseringskommis- sionen och Användningsforum rekommenderar att Upphandlings- myndigheten i samverkan med Myndigheten för delaktighet och utformar stöd för att underlätta för upp- handlande enheter att följa i denna del. Ett sådant stöd före- bygger dubbelarbete samt förenklar för myndigheter som i dags- läget saknar kompetens i att kravställa avseende tillgänglighet till it eller universell utformning. 4.10Förslagen i relation till arbetet på EU-nivå har i uppdrag att tydliggöra vilka för- slag som kan och bör drivas på EU-nivå. Utredningen gör bedöm- ningen att förslagen till strategiska områden och de angivna åtgär- derna ligger väl i linje med frågor som prioriteras inom EU och som beskrivs bl.a. i strategin för den digitala inre marknaden230 och den digitala agendan för Europa.231 Mot bakgrund av den digitala tranformationen bör agera för att ett digitaliseringsperspek- tiv anläggs inom flera politikområden på EU-nivå. Frågan om statistik för det digitaliserade samhället har en tydlig internationell dimension då det för uppföljningar är viktigt att ha ett internationellt jämförelseunderlag. Här bör t.ex. ta initia- tiv till arbete kring hur statistik utformas och samlas in. Frågan om regelförenkling och ”digitalt i första hand” rimmar väl med arbetet på EU-nivå. bör arbeta för att alla konse- kvensutredningar som genomförs innan nya förslag till initiativ presenteras av kommissionen innehåller en digitaliseringsdimension – fungerar förslaget i en digital ekonomi? 230EU Kommissionen, En strategi för en inre digital marknad i , KOM (2015) 192 slutlig. 231EU Kommissionen, En digital agenda för , KOM (2010) 245 slutlig. Våra bedömningar och förslag Strategin för den digitala inre marknaden och t.ex. arbetet kring Grand Coalition for Digital visar att kommissionen ser kom- petensfrågan som central för ett konkurrenskraftigt EU. kan ta initiativ till att just digital kompetens främjas i kommande initiativ riktade mot småföretag och inom utbildningssektorn. kan driva på för att få fler kunskapsstudier initierade kring arbetsmiljöfrågor i en digital tid. Frågor kring datadriven innovation ingår också i den digitala inre marknadsstrategin. Här kan agera för att få till stånd en främjande miljö för datadriven innovation, säkerställa att forsk- ningsmedel avsätts inom forskningsprogram och att företag upp- muntras att ta fram innovationer baserat på egen eller öppen data. Regeringsformen (1998:204) Förordning (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte. Förordning (2015:527) med instruktion för Upphandlings- myndigheten. 2015/16:1 Regeringens budgetproposition /contentassets/49618bcb4fd94b6081d9696f55bc 7f8d/forslag-till-statens-budget-for-2016-finansplan-och-skatte fragor-kapitel-1-12-och-bilagor-1-16.pdf (Hämtad ). (2011) It i människans tjänst – en digital agenda för . SOU 2008:105 (2008), huvudbetänkande. SOU 2009:16 (2009), Grundanalys, Förnyelse- program och Kulturpolitikens arkitektur, betänkande. SOU 2012:63, Utredningen om ökad it-användning i småföretag (2012) Små företag – stora möjligheter med it. SOU 2012:83 Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB. SOU 2013:31 (2013) En digital agenda i människans tjänst – ekosystem. dess aktörer och driv- krafter, delbetänkande. SOU 2013:75,E-delegationen (2013) Organisering av framtidens e-förvaltning, betänkande från E-delegationen. SOU 2014:13 (2014) En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår, delbetän- kande. SOU 2015:28 (2015), Gör – digital kompetens, delbetänkande. SOU 2015:35 (2015) Service i glesbygd, slut- betänkande. SOU 2015:65 (2015), Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, delbetän- kande. SOU 2015:66 E-delegationen (2015), En förvaltning som håller ihop, slutbetänkande. SOU 2015:70,Utredningen om högskolans utbud (2015). Högre utbildning under , betänkande /contentassets/18f07e4081134302a3c546341 337cdff/hogre-utbildning-under-tjugo-ar-sou_2015_70.pdf (Hämtad ). Dir 2014:74 Kommittédirektiv, Ett modernt och starkt straffrätts- ligt skydd för den personliga integriteten. Dir. 2014:111, Demokratisk delaktighet och inflytande över det politiska beslutsfattandet. Dir. 2014:164 En myndighet med ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten Dir. 2014:65, , Den personliga integriteten, /rattsdokument/kommittedirektiv/2014/05/ dir.-201465/ (Hämtad ). Regeringsbeslut, riksdagsskrivelser, DS Ds 2013:19, , (2013), Svenska framtidsutmaningar, slutrapport. (2014) Verksamhetsstyrning – att få rätt saker att hända, Rapport 2014:49. (2014) World Trade in the 21st Century. (2013). Lönebildningsrapporten /731.html (Hämtad ). (2015) Den offentliga marknaden i /globalassets/publikationer/uppdrags forskning/forsk_rap_2015-4.pdf (Hämtad ). Myndigheten för delaktighet, (2014) Digitala tjänster, delrapport. (2008), Handlingsplan för eFörvaltning – Nya grunder för IT-baserad utveckling i offentlig förvaltning. , (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga, slutrapport, /sb/d/5146/a/126550 (Hämtad ). , , Kansliet för strategisk analys(2014), Strategiska trender i globalt perspektiv, 2025: en helt annan värld? /sb/d/19624/a/249458 (Hämtad ). , i-tabeller/gymnasieskola/skolor-och-elever/skolor-och-elever-i- gymnasieskolan-lasar-2014-15-1.227337 (Hämtat ). (2014), Företagens användning av it. (2014), Vuxnas deltagande i utbildning /2012. (2014). Trender och prognoser. befolkningsstatistik, /sv_/Hitta-statistik/Statistik-efter-amne/Befolkning /Befolkningens-sammansattning/Befolkningsstatistik/25788/ 25795/Helarsstatistik---Riket/26040 (Hämtad ). Statsrådsberedningen (2012). Matchning på den svenska arbetsmark- naden. Riksbank (2014). En tudelad arbetsmarknad – om match- ningen på den svenska arbetsmarknaden efter den ekonomiska krisen. Penning- och valutapolitik 2014:02. Tillväxtanalys (2015) How digitalisation drives productivity and competitiveness in . Tillväxtanalys, (2010). De nya affärsmodellerna – värdeskapande affärs- innovationer. Transportstyrelsen (2014) Autonom körning, . /globalassets/global/press/autonom_ _forstudie.pdf (Hämtad ). (2011) Utvecklingen av kunskapsintensiva innova- tionssystem. Accenture och (2015), Industrial Internet Insights Report for 2015. , /teman/datorarbete/ (Hämtad ). Arnek, (2014), Med nya mått mätt – en forskning inom stordata /bigdata (Hämtad ). Botsman, R. & , R. (2011). What's mine is yours: How collaborative consumption is changing the way we live. Bredbandsforum (Hämtad ). Breman, , , (2014) Diginomics – nya ekonomiska drivkrafter, Ekonomisk debatt, nr 6, årgång 42. , (2014) The second : Work, Progress and Prosperity in a time of brilliant Technologies. , E., McAfee, A. (2014) The second : Work, Progress and Prosperity in a time of brilliant Technologies. , M., M. Gähler och M. Nermo (red. ), Familj och arbete – Vardagsliv i förändring, : . Childs, S & , ML, 2008: ”Critical and Women’s Political Representation”. Cloudberry Dataceters / (Hämtad ). Dansk lag, Lov om (lov nr 528 af ) /forms/r0710.aspx?id=142234 (Hämtad ). Datainspektionen, /lagar-och-regler/ personuppgiftslagen/inbyggd-integritet-privacy-by-design/ (Hämtad ). Delegationen för hållbara städer, 2012, Hur smart kan en stad bli? - /url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&c d=1&ved=0CB8QFjAAahUKEwii6Jb_ndjIAhUBEywKHdms BnM&url=http%3A%2F%2Fwww.hallbarastader.gov.se%2FB azment%2FAlias%2FFiles%2F%3Fnytexthursmart&usg=AF QjCNHq8hfAYMDfeDjUIvL182krU2Mvkg&sig2=Wa- ZItf1bqTVsCmP9ZZPmw&bvm=bv.105841590,d.bGg (Hämtad ). Ekonomifakta /sv/Fakta/Skatter/Skatte tryck/Skatteintakter-per-skatt/ (Hämtad ). Europeiska kommissionen Grand Coalition for Digital (2014), (Hämtad ). Europeiska Kommissionen, En digital agenda för (2010) 245 slutlig. Europeiska Kommissionen, En strategi för en inre digital marknad i (2015) 192 slutlig. Europeiska kommissionen, Grand Coalition for Digital (2015). Toolkit for National and Local Coalitions. /DesktopModules/Bring2mind/DMX/D ownload.aspx?Command=Core_Download&EntryId=913&Po rtalId=0&TabId=353 (Hämtad ). och rådets rekommendation (2006) Nyckel- kompetenser för livslångt lärande : 32006H0962&qid=1408966371090 (Hämtad ). Index () 2015. Europeiska kommissionens förslag till dataskyddsförordning KOM (2012) 11 slutlig, COM:2012:0011:FIN:SV:PDF (Hämtad ). Europeiska rådets resolution om livslångt lärande . Europeiska gemenskapernas officiella tidning, C 163, 1410793134348&uri=URISERV:c11054. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2014) Med nya mått mätt, rapport 2014:7. (2014) Administrationssamhället, , . Frenken, K, Meeln, T., Arets, M. & van de Glind, P. (2015) Smarter regulation for the sharing economy, . Fölster, S. (2015) De nya jobben i automatiseringens tidevarv, rapport på uppdrag av . , (1987). Vår gemen- samma framtid, rapport. : globala mål /sv/ (Hämtad ). utvecklingsmål /mal-1/ (Hämtad ). Gartell, M , och , H (2007) Utbilningens betydelse för flöden på arbetsmarknaden, IFAU rapport. Governo (2014), Förutsättningar för digital samverkan. Governo (2015) Digitaliseringsfrämjande – hur gör andra? IT&Telekomföretagen, / (Hämtad ) IT& Telekomföretagen (2015). Akut strukturell och kompetensbrist i IT- och Telekomsektorn. (2013), . Underlagsrapport nr 6 Framtiden och samhällets grundläggande värden. , (2010) Innovationer, Entre- prenörskap och tillväxt – En kortfattad översikt av kunskapsläget. Le Grand, C., R. Szulkin och M. (2004), Överutbildning eller kompetensbrist? Matchning på den svenska arbetsmarknaden – 2000. (2014), Global flows in a digital age: How trade, finance, people and data connect in the world economy. , (2012), Välfärdsteknologi inom äldreomsorgen. Moretti, E (2013) The New Geography of , Mariner Books, . Moretti, E., , P. (2013) Local Multipliers and human capital in the and , Industrial and Corporate Change, Volume 22, Number 1. Forvaltningsloven §15 a 1. ledd. Norska Direktoratet for forvalning og IKT, (Hämtad ). (2013), Survey of Adults skills. (2014), Datadriven Innovation for Growth and Wellbeing. (2015) Digital Economy Outlook. (2010) The Innovation Strategy: Getting a Head Start on Tomorrow. PWC, (2014) rapport data i /sv/publikationer/oppna-data-i-sverige-2014.jhtml (Hämtad ). (2011), Läroplaner och kursplaner för , /laroplaner-amnen-och-kurser/grundskole utbildning/grundskola och Läroplan, examensmål och gymnasiegemensamma ämnen för gymnasieskola 2011, /om-skolverket/publikationer/visa-enskild- publikation?_xurl_=http%3A%2F%2Fwww5.skolverket.se%2 Fwtpub%2Fws%2Fskolbok%2Fwpubext%2Ftrycksak%2FRec ord%3Fk%3D2705 (Hämtad ). Arbetskraftsundersökningar, // (Hämtad ). /21/research.html (Hämtad ). , en webbsideguide för YH utbildningar, (Hämtad ). kommuner och landsting, SKL (2014), Fyra av fem kom- muner erbjuder e-tjänster. Teknikföretagen, / (Hämtad ). The Tech Partnership (2015), Progress update April 2014-March 2015. /globalassets/pdfs/eoyr/progress_ report_web.pdf (Hämtad ). , (Hämtad ). (2011) Utvecklingen av kunskapsintensiva innova- tionssystem. (2015) Analytics /sv/Var-verksamhet/Gransoverskridande- samverkan/Samverkansprogram/Strategiska-innovations omraden/Strategiska-innovationsagendor/Forteckning- agendor-2013/Big-Data-Analytics/ (Hämtad ). , (2013) Redovisning av regeringsuppdrag , Uppdrag att utveckla och vidareutveckla den tekniska platt- formen – en portal för innovation, N2012/3599/ITP. /PageFiles/591806061/N2012-3599-ITP% 20VINNOVAs%20delredovisning%20%C3%B6ppendata %20se.pdf (Hämtad ). , /docs/WEF_GlobalCompetitivenessReport _2012-13.pdf (Hämtad ). World Values Survey (2015) /wvs.jsp (Hämtad ). – en kommission för den digitala agendan Regeringen har beslutat om en bred och sammanhållen strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I agen- dan presenteras regeringens ambitioner inom området samt förslag på insatser och åtgärder som ska bidra till att nå det it-politiska målet. Detta ställer krav på att utvecklingen inom alla områden kontinuer- ligt följs upp och analyseras. uppdrag är att verka för att det it- politiska målet i den digitala agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Detta ska ske med hänsyn till det huvudsakliga ansvar som respektive myndighet och departement inom har för att vidta och följa upp åtgärder kopplade till målet för it-politiken. Kommissionen ska ha i huvud- uppdrag att: •utforma ett förslag till handlingsplan för genomförande av upp- draget att verka för det it-politiska målet, •analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet, •visa på digitaliseringens möjligheter, •kommunicera den digitala agendan och dess innehåll, •vara administrativt ansvarig för de s.k. signatärerna till den digi- tala agendan, och •samverka med olika aktörer i samhället för en ökad digitalisering. Kommissionen ska redovisa förslaget till handlingsplan . Kommissionen ska därefter lämna delrapporter med analyser av utvecklingen samt för- slag till åtgärder. I samband med detta ska en redovisning lämnas av kommissionens arbete med övriga uppdrag. Uppdraget ska slutredo- visas . beslutade regeringen om en ny strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Den digitala agendan är en bred och sammanhållen strategi för it-politiken där regeringen presenterar ambitioner och insatser som tillvaratar de möjligheter som digitaliseringen ger. Målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. beslutade i enlighet med förslaget i budget- propositionen (prop. 2011/12:01, 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87) att tidigare it-politiska mål och delmål om tillväxt och kvalitet (prop. 2004/05:175) ska upphävas och ersättas med det nya it-politiska målet. I fråga om målen för tillgänglighet gäller fortsatt de mål som anges i propositionen Tillgängliga elektroniska kommunikationer (prop. 2009/10:193). Målet för tillgänglighet är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjlig- heter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. har en stark position inom it-området, vilket också visar sig i internationella jämförelser. Enligt t.ex. Network Readiness Index () har de bästa förutsätt- ningarna och den bästa användningen av it. Även i Digital economy rankings 2010, som jämför olika länders nivå i informationssamhället, ligger i täten. Vid jämförelser av olika länders konkurrens- kraft hamnar också i toppen, t.ex. rankas på andra plats efter i –2011. Även om ligger i topp i flertalet internationella jämförelser, finns det områden där har en svagare ställning. Bland annat handlar det om företagens förutsättningar och användning av it. Det är viktigt att fortsätter arbetet med att stärka sin position inom samtliga områden. Målet i den digitala agendan för kan relateras till ovan nämnda rankningar, nämligen att enligt dessa, eller andra likartade mätningar, ska vara bland de bästa nationerna i världen. Men det är också viktigt att ligger i topp i andra mätningar om t.ex. jämställdheten inom it-sektorn, användningen av it för miljön, demokrati och mänskliga rättigheter. Dessa områden finns inte med i ovanstående studier. För att nå det it-politiska målet i agendan och möta de utmaningar som finns både på global och på nationell nivå finns det behov av insatser inom flera områden. Med utgångspunkt i it-användarens perspektiv har fyra strategiska områden identifierats: •lätt och säkert att använda, •tjänster som skapar nytta, •det behövs infrastruktur, och •it:s roll för samhällsutvecklingen. Varje strategiskt område i den digitala agendan är indelat i under- områden som representerar de sakfrågor som regeringen arbetar med. Sammanlagt presenteras 22 sakområden. Dessa är digitalt innan- förskap, e-tjänster och information som grund, digital kompetens, vardagssäkerhet, offentlig förvaltning, entreprenörskap och före- tagande, vård och omsorg, skola och undervisning, demokrati, till- gång till kultur, internet i och globalt, samhällets informa- tionssäkerhet, mjuk infrastruktur, geografisk information, robust elektronisk kommunikation, bredband, forskning och innovation, it för miljön, jämställdhet, frihet på nätet, upphovsrätt och it för global utveckling. För varje sakområde presenteras regeringens ambition, beslutade insatser och förslag till nya åtgärder. Av agendan framgår också att en kommission för den digitala agendan ska inrättas som ska arbeta för att det it-politiska målet i agendan uppnås. Tillsättandet av en kommission De insatser och åtgärder som redovisas i den digitala agendan ska medverka till att nå det nya it-politiska målet. Detta ställer krav på att utvecklingen inom alla områden kontinuerligt följs upp och analyseras. Huvudansvaret för att vidta och följa upp åtgärder kopplade till målet för it-politiken ligger på respektive myndighet och departement inom . Det är därutöver ange- läget att ha en samlad nationell bild och att följa upp den över- gripande utvecklingen mot det it-politiska målet, eftersom det på många områden redan finns handlingsplaner, strategier etc. medan sådana saknas inom andra områden. Inte minst är det viktigt att arbeta strategiskt med långsiktiga it-politiska frågor i anslutning till agendan. Det bör därför tillsättas en kommission för den digitala agendan med uppgift att verka för att det it-politiska målet uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Utgångspunkter för kommissionens arbete Såväl som andra länder står inför flera stora samhälls- utmaningar både på global och nationell nivå. Globalt handlar det bl.a. om klimatfrågan och behovet av att minska samhällets påverkan på miljön, den ekonomiska kris som påverkar stora delar av världen, globaliseringens effekter samt vikten av att skapa förbättrade levnadsvillkor i utvecklingsländer. Det handlar också om att öka respekten för mänskliga rättigheter inklusive yttrandefrihet, demokratifrågor, jämställdhet mellan kvinnor och män samt individens möjligheter till inflytande. står också inför utmaningar såsom en åldrande befolk- ning då var femte svensk kommer att vara 2020. Allt fler och allt friskare äldre kvinnor och män kommer att behöva stöd allt längre i livet. ökar möjligheterna att behandla olika sorters sjukdomar och tillstånd, vilket kommer att ställa stora krav på väl- färdssystemet och samhället i stort. Detta gäller inte minst hur resurserna inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst används på bästa sätt så att varje krona räcker längre. Det handlar också om att förbereda barn samt unga kvinnor och män såväl i som utanför skolan för morgondagens samhälle och se till att de har tillgång till moderna lärverktyg och en tidsenlig utbildning.