sou · H3B370 · 2015-08-04 00:00:00 — Dessa mål har störst möjligheter att realiseras i en miljö där studenten möter lärare och forskare som själv genomfört, och helst just nu genomför, denna process, och då ligger kravnivån på 4 eller 5. Man kan ifrågasätta om dessa höga krav genomgående uppfylls i svensk högskola . () undersökte 2011 kopplingen mellan forskning och utbildning och fann att enbart av all undervisning bedrevs av ”aktiva och meriterade forskare”.28 Undersökningen byggde på ett begränsat urval och tillämpade stränga krav på vad som menas med ”aktiv och meriterad forskare”, nämligen att läraren forskar av sin arbetstid. Dessutom ingick inte doktorander i urvalet. Doktorander är synnerligen aktiva forskare och står för en stor del av undervisningen inom framför allt laborativa ämnes- områden. Även givet dessa begränsningar så måste resultatet ses som uppseendeväckande lågt. Även med en mindre sträng bestämning av forskningsanknytning är det tveksamt om högskolelagens krav uppfylls mer än på de lägsta kravnivåerna. Det finns utbildningsområden och kurser av grund- läggande karaktär som av kostnadsskäl ges i stora undervisnings- grupper. Det är inte rimligt att påstå att utbildning av under- visningsgrupper med hundra studenter inom grundläggande kurser är forskningsanknuten i någon av de högre nivåerna. 27SFS 1992:1434 1kap 8 §. 28IVA (2011). Det Humboldtska idealet är utformat för före mass- utbildningens högskola. Den forskningsanknytning som idealet föreskrev har aldrig anpassats till dagens realiteter. Det är heller inte självklart att all undervisning behöver eller ens bör vara forskningsanknuten i den mening som Humboldtidealet och högskolelagen föreskriver i sin strängaste tolkning, dvs. att all utbildning utförs av en aktiv forskare som undervisar om sin egen forskning. består mycken utbildning inom baskurser med standardiserad kunskap – lika över hela världen. S.k. MOOCs (Online Courses) är ett uttryck för den standardi- serade och internationaliserade högre utbildningen av . Det är inte självklart att sådan kunskap bäst och mest effektivt överförs av en forskningsaktiv specialist. Forskningsanknytning hanteras av lärosätena genom pragmatisk anpassning till massutbildningens villkor så att man gör skillnad mellan olika typer av utbildning som har olika behov av forskningsanknytning. Det innebär att man gör skillnad mellan en orienterande översiktskurs och en fördjupande metodikkurs, mellan grundnivå och avancerad nivå och kanske mellan generella utbild- ningar och yrkesutbildningar. Det finns också några stora utbildningar av karaktären ”serviceämnen” – ämnen som läses av många studenter för ett annat ändamål än att fördjupa sig i ämnet. Hit hör matematik, statistik, vissa datavetenskaper, engelska, m.m. Hur en avvägning mellan olika grader av forskningsanknytning ska ske avgörs bäst från fall till fall på lärosätesnivå. Vi såg också i föregående avsnitt om enstaka kurser att det inte går att tillämpa högskolelagens krav på varje mindre kurs. De mål som uppställs i högskolelagens 1 kapitel 8 paragraf kan inte tillämpas på varje enskild kurs och delkurs i högskolans mycket stora utbud av utbildningar. Målen måste ses som i huvudsak giltiga för en hel examensutbildning vilket inte hindrar att kraven ändå bör höjas i förhållande till hur de tillämpas . Denna pragmatism tar sig också ett annat uttryck i dagens svenska högskola. Forskningsresurserna är mycket ojämnt fördelade mellan, å ena sidan, universitet och fackinriktade universitet och, å SOU 2015:70 Högskolans gränser andra sidan, nya universitet och högskolor. Konstnärliga högskolor har en annan typ av anknytning genom konstnärlig grund, men faller resursmässigt inom samma kategori som nya universitet och högskolor. Tillgångentill forskningsresurser måste rimligen påverka möjligheten till forskningsanknytning men kraven på forsknings- anknytning och examensmålen är desamma för alla typer av lärosäten. De utvärderingar som genomförts av högskolans utbildningar , och framför allt 2011–2014, visar vissa men inte så stora skillnader mellan utbildning genomförd vid universitet respektive högskola som kunde förväntas av de mycket stora skillnaderna i forskningsresurser. Detta antyder att spannet för vad som ska krävas för att en utbildning uppfyller lagens krav på forsknings- anknytning är betydande. Det är således pragmatiskt/ekonomiskt nödvändigt att kraven på forskningsanknytning anpassas och begränsas. Detta kan också vara pedagogiskt motiverat. Det är inte alltid den forsknings- intensiva läraren som är den som är bäst för studentens lärande i en given kurs. För att uppnå målen i en examen ställs dock krav på forskningsanknytning i strängare mening. För att studenten ska uppnå åtminstone målen att göra självständiga och kritiska bedömningar, att självständigt urskilja, formulera och lösa problem, söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå, så måste studenten utbildas i en levande forskande miljö av aktiva forskare under betydande delar av utbildningen. Detta krav gäller all utbildning men kan ändå inte anses tillämpat och tillämpligt i dagens högskola. 11.3Slutsatser, bedömningar och förslag Ett avgörande kriterium för att utbildning ska ges inom ramen för högskolan är att verksamheten ska bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning och utbildning. Detta kan tillfredsställas genom att en kurs genomförs av en högskola som bedriver både utbildning och forskning. Det ställs också krav på att utbildningen vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. 29 Den vetenskapliga grunden kan tillfredsställas genom 29 Vi utreder inte här hur konstnärlig grund som alternativ till vetenskaplig grund ska göras. Vi utreder inte heller vad beprövad erfarenhet innebär men påpekar att detta inte kan ersätta vetenskaplig eller konstnärlig grund. att utbildningen utgår från de senaste forskningsrönen. Det är emellertid inte tillräckligt att forskningsanknytning stannar vid sådana tolkningar. Den utbildning som här fokuserats – enstaka kurser som ej leder till examen, och sådan kortare utbildning som liknar utbildning – är korta utbildningar som riskerar att inte inkorporeras i en forskande miljö och därmed gå miste om den forskningsanknytning som gör utbildningen till högskole- utbildning. Det finns en uppenbar risk att högskolelagens mål avseende studentens förmåga till att göra självständiga och kritiska bedömningar, att självständigt urskilja, formulera och lösa problem, söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå, inte uppnås i enstaka kurser och korta utbildningar. Vi delar å andra sidan UKÄ:s bedömning att dessa höga krav inte kan tillämpas på varje enskild kurs. Vi delar också Myndig- heten för bedömning att det finns risk för att i grunden mycket likartade utbildningar ges både inom ramen för högskolan och inom ramen för . Vi menar, dessutom, att dagens högskoleutbildning uppvisar ett mycket stort spann i vad som utgör forskningsanknuten utbild- ning. Sammantaget bottnar dessa frågor i samma oklarhet: Vad innebär högskolelagens krav på forskningsanknytning? •Att högskolelagens krav på forskningsanknytning är oklart. •Att vårt uppdrag att bedöma om det förekommer utbild- ningar inom högskolan som bör ges inom andra utbildnings- former inte kan lösas innan frågan om hur högskolelagens krav på forskningsanknytning ska tolkas har besvarats. Det är möjligt att fortsätta på den pragmatiska vägen och förutsätta att lärosätena gör en rimlig tolkning av vad det innebär att utbild- ningen är forskningsanknuten, ökar sin bevakning av frågan i samverkan med Myndigheten för och också höjer kraven gällande kortare utbildningar. UKÄ:s utvärdering av enstaka kurser visar att denna väg är framkomlig. Emellertid – det är vår bestämda mening att det finns ett grund- läggande problem i hur högskolagens krav på forskningsanknyt- ning ska tolkas. Detta problem består i upprätthållandet av höga, och kloka, ideal om en forskningsanknuten utbildning som högskolan expanderar och har övergått från massutbildning till att högre utbildning benämnas universell utbildning. Det är vår mening att den lätt identifierbara konflikt mellan Humboldtideal och massutbildning som funnits inte givits den uppmärksamhet som krävs. Så länge denna betydande utmaning för högre utbildning inte ges ett tydligare svar så kommer gräns- dragningen kring vad som hör till högskolans utbildningsansvar att förbli oklar.30 Svaret på denna fråga påverkar också vitala aspekter av hur den svenska högskolan bör organiseras och hur uppdragen bör fördelas. Utmaningen att tillfredsställa Humboldtideal och massutbildning delar med de flesta utbildnings- kulturer. 30 Förslagetatt närmare bestämmahurhögskolelagens bestämmelser omvetenskaplig grund m.m. ska tolkas är intenytt.Se t.ex.Riksdagens revisorer (2000) s. 6 där samma förslag framförs och IVA (2011). •Att lärosätena tydliggör och höjer kraven på forsknings- anknytning vad gäller kortare utbildningar. •Att lärosätena ochMyndigheten för utvecklar sin samverkani syfte att identifiera utbildningar som överlappar i alltför hög grad. •Att, i de fall en utbildning i högskolan synes sammanfalla med en utbildning i , lärosätetvisar på vilket sätt den aktuella utbildningen i högskolan är knuten till forskning. • Att regeringen utreder hur högskolelagens krav enligt 1 kapitlet 2 paragrafen och högskoleutbildningens mål enligt 1 kapitlet 8 och 9 paragraferna ska tolkas. Enligt Kommittéförordningen1 ska utredningar belysa konsekvenser av sina förslag, med beaktande av vissa namngivna områden. Fyra av våra förslag kan få konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet: –Att lärosätena ska – i de fall detta inte redan finns – skapa are- nor för regelbunden och systematisk samverkan med arbets- livets representanter om dimensionering av högskolans utbild- ning. –Att lärosätena ska – i de fall det föreligger behov och detta inte redan finns – skapa arenor för regelbunden och systematisk samverkan med andra lärosäten om dimensionering av högsko- lans utbildning. –Att utformningen av dessa arenor ska anpassas till respektive lärosätes profil, behov och arbetslivsintressenter inklusive hän- synstagande till lärosätets regionala, nationella och internation- ella uppdrag. –Att regeringen samlar högskolans och arbetslivets representan- ter för att skapa gemensamma upplösningar av de hinder som identifierats beträffande vårdutbildningar och lärarutbildningar. Vår bedömning är att dessa förslag sammantagna ger ökade möjlig- heter för olika aktörer – i både privat och offentlig verksamhet – att påverka tillgången på viss högskoleutbildning och därmed till- gången på personer med viss kompetens i olika regioner. 1 SFS 1998:1474, 14–16 §§. Inget av våra förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. Förslagen inne- bär inte heller några samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. Vi bedömer att förslagen inte har några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, för små företags arbetsförutsättningar, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för den per- sonliga integriteten, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Enligt utredningens direktiv ska eventuella konsekvenser för studiestödssystemet redovisas. Våra förslag har inte några konse- kvenser för studiestödssystemet. Alvefors, M. (2006) Tomhetens triumf. (2013) Visioner, vägval och verkligheter. Arbetsförmedlingen (2015) Var finns jobben? Bedömning och en långsiktig utblick. Arum, R. & Roksa, J. (2011) Academically Adrift. Limited Learning on College Campuses. Ashwin, P. (2015) Five ways universities have already changed in the 21st century. The Conversation 14 2015. (2012) Expansion, självständighet, konkurrens. Vart är den högre utbildningen på väg? (1991) Forskningsanknytning genom disputation, Acta Universitatis Upsaliensis, Skrifter utgivna av i 112. (2013) Saknar den högre utbildningen relevans? En jäm- förande studie av högskoleutbildning och yrkeshögskoleutbildning. P, (1993) . Ds 1992:1 och högskolor. Ds 2003:4 Magisterexamen i internationell belysning. (2014) Högre utbildning, matchning och svensk ekono- misk tillväxt. En fungerande arbetsmarknad – nyckel till innova- tion och kunskapsdriventillväxt. & , A. (red.) (2014) Svenska trender 1986–2013. , L & , U. (2014) Resurser för utbildning och forsk- ning. SUHF Dnr 12/014. (2012) Lärda för livet? En om effektivitet i svensk högskoleutbildning. En rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. () 2012:7. Eurofound (2010) Fifth European Working Conditions Survey. Europeiska unionen (2011) Modernisering av högre utbildning [COM (2011) 567 final]. Europeiska unionen (2013) Pressmeddelande, . Europeiska unionens råd (2012) Rådets slutsatser av om utexaminerades anställningsbarhet, 2012/C 169/04. Europeiska unionens officiella tidning. Geschwind, L., , E., Terrell, M., Sadiqui, S., Allinson, R., Zuijdam, F. (2011) Vem ska göra vad? En studie i koplingen mellan forskning och utbildning. & Marsh, H. W. (1996) : a Meta-Analysis. Review of 66(4). (1997a) Årsrapport för universitet & högskolor 1995/96. Rapport 1997:17 R. (1997b) Uppföljning av resurstilldelningssystemet för grundläggande utbildning. Rapport 1997:27 R. (2005) Konsekvenser av ett utökat studieår. Rapport 2005:12 R. (2006) Högskoleutbildningarnas dimensionering – ett planeringsunderlag inför /07. Rapport 2006:06 R. (2007a) Högskoleutbildningarna och arbetsmark- naden. Ett planeringsunderlag inför /08. Rapport 2007:07 R. (2007b) Studentspegeln . Rapport 2007:20 R. (2008a) Högskoleutbildningarna och arbetsmark- naden. Ett planeringsunderlag inför /09. Rapport 2008:02 R. (2008b) Kvinnor och män i högskolan. Rapport 2008:20 R. (2009a) Högskolans ekonomi 1997–2007. Rapport 2009:3 R. (2009b) Högskoleutbildningarna och arbetsmark- naden. Ett planeringsunderlag inför /10. Rapport 2009:05 R. (2009c) Mått för genomströmning i utbildning på grund- och avancerad nivå, Rapport 2009:29 R. (2010a) Högskoleutbildningarna och arbetsmark- naden. Ett planeringsunderlag inför /11. Rapport 2010:01 R. (2010b) Eurostudent – om svenska studenter i en europeisk undersökning, . Rapport 2010:20 R. (2010c) Orsaker till studieavbrott, Rapport 2010:23 R. (2011) Granskning av kurser som inte specifikt om- fattas av kursfordringarna för någon examen. (2012a) Studenternas studiemönster och totala studie- tider. Rapport 2012:2 R. (2012b) Högskoleutbildningarna och arbetsmark- naden. Ett planeringsunderlag inför /14. Rapport 2012:22 R. (2012c) uppföljning av kursklassifi- cering vid universitet och högskolor. Rapport 2012:25 R. (2012d) Granskning av kurser som inte specifikt omfattas av kursfordringarna för någon examen. IVA (2011) Agenda för forskning:s bearbetade resultat av SCBs undersökning ”Forskning och utvecklingsverksamhet vid universi- tet och högskolor 2009”. & Healey, M. (2005) Institutional strategies to link teaching and research. & Skånberg, O.(2012) Matchning på den svenska arbets- marknaden. Underlagsrapport 9 till . i (2011) 2020 – En utbild- nings- och arbetsmarknadsprognos. Myndigheten för (2014) Kartläggning av yrkeshög- skoleutbildningar som helt eller delvis motsvaras av yrkesutbild- ningar inom andra utbildningsformer. Återrapportering Dnr MYH 2014/462. (2002) Education at a Glance. (2004) Education at a Glance. (2011) Education at a Glance (2013) Education at a Glance. (2014) Education at a Glance. 1975:9, Särtryck ur Reformering av högskoleutbildningen. 1992/93:1, Universitet & högskolor, Frihet för kvalitet. 1992/93:169, Högre utbildning för ökad kompetens. 1994/95:100, Särskilda utbildningssatsningar. 1995/96:184, Tillträde till högre utbildning. 1998/99:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 16. 2000/01:71, Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar. 2001/02:15, Den öppna högskolan. 2004/05:162, Ny värld – ny högskola. 2006/07:107, Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet. 2009/10:89, Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. 2009/10:149, En akademi i tiden. Ökad frihet för universitet och högskolor. 2011/12:1 Budgetpropositionen . 2012/13:1 Budgetpropositionen . Regleringsbrev för avseende universitet och hög- skolor. Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Uppdrag om prognos över behovet av olika lärar- kategorier, , U2014/4128/S. /Näringsliv (2012) Utbildnings- och arbets- marknadsprognos för – med sikte på 2020. revisorer (2000) Grundutbildningens högskolemässighet. Rapport 2000/01:1. (2014) Framtidsutsikter. SCB (2000) SUN 2000. Standard för klassificering av svensk utbildning. Meddelanden i samord- ningsfrågor för officiella statistik. SCB (2005) Svensk utbildning i internationell statistik 2005. SCB (2007) Sambandet mellan utbildning och yrke. En studie om högskoleutbildningar. Tema: Utbildning 2007 nr 1. SCB (2010a) Inträdet på arbetsmarknaden. Examinerade från hög- skolan 2006/07. SCB (2010b) Yrkesspridning och utbytbarhet på arbetsmarknaden. Tema: Arbetsmarknad. SCB (2013) Inträdet på arbetsmarknaden för universitets- och hög- skolestuderande. Nybörjare 2005/06. SCB (2014a) På tal om kvinnor och män 2014. Lathund om jäm- ställdhet 2014. SCB (2014b) Trender och prognoser 2014. Befolkningen, utbild- ningen, arbetsmarknaden med sikte . SCB (2014c) Gymnasieungdomars studieintresse /14. SCB (2014d) Vuxnas deltagande i utbildning /12. SCB (2014e) Utbildningsbakgrund bland utrikes födda. Tema: Utbild- ning 2014:6. SCB (2015) Arbetskraftsundersökningarna (), Grundtabeller –2014. Schumpeter, P. (2011) Angst for the educated. (2015) Nationella planeringsstödet 2015. Tillgång och efterfrågan på vissa personalgrupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård. SOU 1973:2, Högskolan, sammanfattning av förslag av utbildningsutredning. SOU 2000:82, Högskolans styrning. SOU 2001:13, Nya villkor för lärandet i den högre utbildningen. SOU 2005:48, Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. SOU 2007:81, Resurser för kvalitet. SOU 2008:104, Självständiga lärosäten. SOU 2008:109, En hållbar lärarutbildning. Svenskt näringsliv (2012) En översikt av yrkesutbildningssystemet för vuxna. Svenskt näringsliv (2013a) Företagens syn på högre utbildning. Svenskt näringsliv (2013b) Ett nytt finansieringssystem för högskolan – för höjd kvalitet och fler jobb. Förslag för ett företagsammare . Svenskt näringsliv (2014) . Bättre match- ning med fler inträdesjobb. (1996) Universiteten som drivkrafter. & Törnfeldt, G. (2000) Kunskap för välstånd. Universite- ten och omvandlingen av . TCO (2013) Lärarledd tid och kvalitet i den högre utbildningen. TCO granskar nr. TCO (2014) Fler till start och fler i mål. behöver fler högsko- letutbildade. TCO granskar nr 6 2014. TCO, SFS och (2007) Jakten på anställningsbarhet Rapport . Teichler, U. (1988) Changing Patterns of the Higher Education Sys- tem. The Experience of Three Decades. UKÄ (2013a) Universitet och högskolor. UKÄ (2013b) Forskningsresurser i högskolan. En kartläggning av lärosätenas forskningsfinansiering 2008–2012. UKÄ (2013c) Etableringen på arbetsmarknaden . Examinerade på arbetsmarknaden /10. UKÄ (2013d) Granskning av kurser som inte specifikt omfattas av kursfordringarna för någon examen. 2013 rev 2014:2. UKÄ (2013e) Beslut , reg nr 411-00317-13, Bedömar- gruppens yttrande. UKÄ (2013f) Sommarkursernas utveckling, prestationsgrad och eko- nomiska betydelse, Effektivitetsanalys 2013/2. UKÄ () Hur många ”platser” finns det i högskolan? Statistisk analys 2013/12/10-13. UKÄ (2014a) Universitet och högskolor. UKÄ (2014b) Granskning av kurser som inte specifikt omfattas av kursfordringarna för någon examen 2014:15. UKÄ (2014c) Att utveckla uppföljningen av inaktiva studenter. Effektivitetsanalys /2. UKÄ (2014d) Utvecklingen av studenternas prestationsgrad för läs- åren 2004/05-2011/12. Statistisk analys /9. UKÄ (2015a) Analys av för- och nackdelar med en förlängning av tandhygienistutbildningen. UKÄ (2015b) Befolkningens utbildningsnivå och ekonomiska sats- ningar inom . Eftergymnasial utbildning i ett internation- ellt perspektiv – en jämförelse baserad på Education at a Glance. UKÄ (2015c) Högskolorna och arbetsmarknaden. Ett planerings- underlag inför /16. UKÄ (2015d) Dimensionering av högre utbildning. UKÄ & SCB (2013) Genomströmning och resultat i högskoleutbild- ning på grundnivå och avancerad nivå /12. Stat- istiska meddelanden UF 20 . UKÄ & SCB (2014a) Universitet och högskolor. Svensk och utländsk bakgrund för studenter och doktorander 2012/13. Statistiska med- delanden UF 19 . UKÄ & SCB (2014b) Universitet och högskolor. Högskolenybörjare 2013/14 och doktorandnybörjare 2012/13 efter föräldrarnas utbild- ningsnivå. Statistiska meddelanden UF 20 . UKÄ & SCB (2014c) Universitet och högskolor. Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå . Statistiska meddelanden UF 46 . UKÄ & SCB (2014d) Universitet och högskolor. Studenter och exa- minerade på grundnivå och avancerad nivå 2012/13. Statistiska meddelanden UF 20 . UKÄ & SCB (2015) Universitet och högskolor. Studenter och exa- minerade på grundnivå och avancerad nivå 2013/14. Statistiska meddelanden UF 20 . Ungdomsbarometern, enkätstudie genomförd . Universitets- och högskolerådet (2014) Antagning till högre utbild- ning . Analyser av antagningsomgångarna och trender i antagningsstatistiken. (2012) Article 19 Feb 2012. Utbildnings- och (2006) Förslag till författ- ningsändringar med anledning av en ny utbildnings- och examens- struktur för den högre utbildningen. Utbildnings- och kultur- departementet (, U2006/2478UH). betänkande 1992/93:UbU3, Ny högskolelag m.m. betänkande 1993/94:UbU 8, Anslag till högre utbildning och forskning. (2011) Utbildnings- och arbetsmarknads- prognos för med sikte på 2020. (2002) Does Education matter? Myths about higher education and economic growth. (2010) Financing Higher Education in . (2015) ’s Business Climate. A Microeconomic Assessment. (2014) Fördjupningen inom huvudområden i relation till progressionen inom ett utbildningsprogram , rev. SFS 1974:152, Regeringsformen. SFS 1977:218, Högskolelag. SFS 1992:1434, Högskolelag (inkl. dess lydelse innan ändringar enligt SFS 2001:1263, SFS 2006:173). SFS 1993:100, Högskoleförordning (inkl. dess lydelse innan änd- ringar enligt SFS 1994:1101, SFS 1995:337, SFS 1998:1003, SFS 1053, SFS 2007:151, SFS 2012:584). SFS 1993:221, Förordning för . SFS 2002:760, Förordning om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. SFS 2009:128, Lag om . SFS 2009:130, Förordning om . Statens jordbruksverks författningssamling 2009:83, Statens jord- bruksverks föreskrifter och allmänna råd om behörigheter för djurhälsopersonal. Arbetskraftsundersökningarna (), SCB: // , online database: ec.europa.eu//data/database OKM, undervisnings- och kulturministerium: /OPM/Koulutus/koulutusjaerjestelmae/?lang=sv UKÄ:s Nu-statistikdatabas: /statistikuppfoljning/statistikdatabasomhogskolan Universitetens , universitets- och högskole- förbund: /publicerat/internationella-dokument En särskild utredare ska beskriva utvecklingen och sammansätt- ningen av utbildningsutbudet i högskolan ur ett helhetsperspektiv. Utvecklingen ska redovisas på både nationell nivå och lärosätesnivå. Vidare ska utredaren bedöma om högskolans utbildningsutbud är väl avvägt i förhållande till kraven på hög kvalitet, studenternas efterfrågan, arbetsmarknadens behov och samhället i övrigt. Utredaren ska också föreslå om och i så fall vilka övergripande förändringar av utbildningsutbudet som behöver göras för att bättre möta framtida behov. Utredaren ska också beskriva utvecklingen och föreslå åtgärder inom bl.a. följande specifika områden: •sommarkurser och distansutbildning, •öppen nätbaserad utbildning, •vissa examensfrågor, och •användning av ersättningsbelopp för utbildning. Uppdraget ska redovisas . Bakgrund och utgångspunkter för utredningen