sou · H3B344 · 2015-04-15 00:00:00 — Rätt att blir medlem i arbetslöshetskassa har, enligt 34 § LAK, var och en som vid ansökningstillfället förvärvsarbetar och upp- fyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksam- hetsområde. Medlemskapet upphör, enligt 36 § LAK, utan uppsäg- ning den dag medlemmen fyller . 14Se vidare förordning (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare samt förordning (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare och förordning (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare. 15Lagen (1997:240) om införande av lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. 16Enligt 3 § tredje stycket ska, om regeringen har träffat en överenskommelse med någon annan stat om andra villkor för rätt att få ersättning än som föreskrivits i , arbetslöshetskassan tillämpa dessa villkor. En medlem har rätt att träda ur arbetslöshetskassan. Det sker, enligt 40 § LAK, efter skriftlig anmälan. I förordning (1997:836) om arbetslöshetskassor, förkortad LAKFo, finns kompletterande verkställighetsföreskrifter till lagen bl.a. vad avser att lämna uppgifter till Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkringen och till . Enligt 4 § består arbetslöshetsförsäkringen av en grundför- säkring och en inkomstbortfallsförsäkring. Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas, enligt 6 § , till den som inte är medlem i en arbetslöshetskassa, eller är medlem i en arbetslöshetskassa men inte uppfyller de villkor som gäller för rätt till en inkomstrelaterad ersättning. Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas tidigast den dag den arbetslöse fyller . Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas, enligt 7 § , till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa (medlemsvillkor), under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 §§. Personer som före inträdet i en arbetslöshetskassa har varit medlem i en annan sådan kassa får, enligt 8 § , för uppfyllandet av medlemsvillkoret tillgodoräkna sig tid i den kassan. Allmänna villkor för rätt till ersättning De allmänna villkoren innehåller endast krav av grundläggande karaktär. Kraven ska kunna uppfyllas den första arbetslösa dagen och den sökande ska sedan uppfylla dem så länge han eller hon ansöker om ersättning. Rätt till ersättning vid arbetslöshet har sålunda, enligt 9 § , en sökande som 1.är arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete för en arbets- givares räkning minst varje arbetsdag och i genomsnitt minst , 2.är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmed- lingen, och 3. även i övrigt står till arbetsmarknadens förfogande. En grundläggande förutsättning för rätt till ersättning är att den enskilde är arbetslös. Innebörden härav är inte definierat i lagen. Enligt lagens förarbeten anses dock den som arbetslös som inte utför avlönat arbete för annans räkning och inte heller utför arbete för egen räkning i affärsmässigt, vinstgivande syfte.17 För rätt till ersättning krävs, enligt första punkten, att den sökande är arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete ett visst antal timmar . Att vara arbetsför innebär att sökanden ska kunna prestera ett normalt arbetsresultat i ett för honom eller henne lämpligt arbete. Kravet att vara oförhindrad att åta sig arbete betyder att det inte får finnas någon omständighet som hindrar den arbetslöse att utföra tillgängligt och lämpligt förvärvsarbete. Som exempel angavs i lagens förarbeten att en sökande med små barn måste anses vara förhindrad att åta sig arbete om han eller hon inte kunnat ordna barnomsorg utan dröjsmål.18 Enligt andra punkten ska en sökande vara anmäld som arbets- sökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Anmälan ska göras den dag från och med vilken han eller hon önskar få ersättning. Vid prövning av ersättningsvillkoren anses arbetslösheten ha inträtt den dag sökanden anmält sin arbetslöshet till förmedlingen.19 För att ha rätt till ersättning krävs, enligt tredje punkten, att den sökande även i övrigt står till arbetsmarknadens förfogande. Det räcker alltså inte med att sökanden är anmäld som arbetssökande och därtill arbetsför och oförhindrad att arbeta. Han eller hon ska även ha för avsikt att arbeta. Om t.ex. sökanden inte på något sätt går att nå finns normalt grund för att bedöma att han eller hon inte står till arbetsmarknadens förfogande.20 Det påpekas i lagens förarbeten att vid bedömningen av om en sökande kan anses stå till arbetsmarknadens förfogande är det av vikt att lika fall behandlas lika. Bedömningen ska göras utifrån de faktiska förhållandena i det enskilda fallet. Bedömningen att en sökande inte står till arbetsmarknadens förfogande, ska t.ex. inte 17 Regeringens proposition (1973:56) med förslag till lag om arbetslöshetsförsäkring m.m. s. 174. 18Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 87. 19Jansson/Seger. Karnov, 9 § 2 kommentar 14. 20Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 87. göras endast på den grunden att han eller hon har en anställning på deltid hos ett bemanningsföretag. En sådan sökande ska behandlas på motsvarande sätt som en annan sökande med deltidsanställning med samma förutsättningar.21 För att ha rätt till ersättning måste sökanden uppfylla samtliga allmänna villkor för vilken han eller hon begär ersättning.22 De allmänna villkoren är inte de enda krav som ställs på den sökande. För att få en fullständig bild av vad som förväntas av en sökande som gör anspråk på ersättning måste hänsyn även tas till reglerna om åtgärder, dvs. varning och avstängning. Dessa ger, till skillnad från de grundläggande allmänna villkoren, uttryck för mer konkreta händelser som kan påverka ersättningsrätten. Åtgärdsreglerna förändrades därför att tidigare åtgärdssystem uppfattats som oproportionerligt. Forsk- ning anses ge stöd för att mildare men mer frekventa åtgärder är effektivare för att understryka arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring än åtgärder som är mer ingripande, men som tillämpas mer sällan. Antalet åtgärdsgrunder utökades därför, för att bättre svara mot de villkor som gäller i försäkringen. Det var regeringens uppfattning att fler åtgärdsgrunder och mildare åtgär- der understödjer regelverket.25 Det var också regeringens tanke att det regelverk som föreslogs var tydligare vilket skulle bidra till en enhetlig tillämpning hos arbetslöshetskassorna och att åtgärderna används när en sökande inte följer kraven i arbetslöshetsförsäk- ringen.26 Regeringen menade vidare att det är nödvändigt att det finns flera olika nivåer av åtgärder för handlingar som inte stämmer över- 21Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 87 f. 22Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 88. 23Med ”åtgärder” inom socialtjänstverksamheten avses insatser, t.ex. utrednings- stöd och behandlingsinsatser. 25Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 27. 26Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 27. ens med villkoren i försäkringen. Att orsaka arbetslösheten, t.ex. genom att säga upp sig utan att ha ett nytt arbete, får anses mer allvarligt än att utebli från ett överenskommet möte med den offentliga arbetsförmedlingen. De två grupper av åtgärder som fanns redan tidigare för handlingar som inte stämmer överens med villkoren i försäkringen, när den sökande förlänger tiden i arbets- löshet och orsakar arbetslösheten, kompletterades därför genom lagändring med en tredje grupp, när den sökande misskött sitt arbetssökande. Inom respektive åtgärdsgrupp sker en upptrappning av åtgärder för att visa på allvarligheten i att upprepa handlingar som inte stämmer överens med villkoren i försäkringen. Eftersom de hand- lingar som kan föranleda en åtgärd är av skiftande natur ser åtgärdstrapporna olika ut. Flera åtgärder i olika åtgärdstrappor kan aktualiseras och meddelas . Gäller det avstängning bör det dock läggas ut efter varandra.27 Varning och avstängning om den sökande missköter arbetssökandet Enligt 43 § första stycket ska en sökande varnas om han eller hon 1.utan godtagbart skäl inte medverkat till att upprätta en individuell handlingsplan, 2.utan godtagbart skäl inte lämnat en aktivitetsrapport till den offentliga arbetsförmedlingen inom utsatt tid, 3.utan godtagbart skäl inte besökt eller tagit kontakt med den offentliga arbetsförmedlingen eller en kompletterande aktör vid överenskommen eller på annat sätt beslutad tidpunkt, 4.utan godtagbart skäl inte sökt anvisat lämpligt arbete, eller 5.inte aktivt sökt lämpliga arbeten. Av bestämmelsen följer att om den sökande inte har godtagbara skäl kan han eller hon varnas vilket gäller samtliga villkor utom beträff- ande punkten 5, att inte aktivt ha sökt lämpliga arbeten. 27 Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 28. arbetena måste det avgöras från fall till fall vad som i det enskilda ärendet kan anses utgöra godtagbart skäl. Som exempel nämndes avbrott i allmänna kommunikationer och tekniska störningar i telefon och datatrafik. Godtagbara skäl skulle också kunna vara om en sökande på grund av sjukdom är förhindrad att komma till ett bokat möte. Det kan röra sig om både sökandens sjukdom och sjukdom i familjen, t.ex. om sökanden akut måste hämta sitt sjuka barn på dagis eller i skola. Även andra trängande familjeangelägen- heter kan vara godtagbara skäl att inte fullgöra villkoren i bestäm- melsen.28 Aktivitetsrapporten utgör ett viktigt verktyg när sökaktiviteten ska bedömas, eftersom arbetssökandet dokumenteras i denna. En varning kan, enligt punkten 2, bli aktuell om sökanden utan god- tagbart skäl inte inom utsatt tid lämnat aktivitetsrapport till den offentliga arbetsförmedlingen.29 För att varnas räcker det att kon- statera att en aktivitetsrapport inte har getts in inom utsatt tid och att godtagbart skäl att underlåta detta saknas.30 Den sökande ska också, enligt punkten 5, varnas om han eller hon inte aktivt sökt lämpliga arbeten. Vid bedömningen ska hänsyn tas till samtliga åtgärder han eller hon vidtagit i syfte att ta sig ur arbetslösheten. Förutom inskickade ansökningar till arbetsgivare kan det t.ex. handla om att kontakta arbetsgivare och söka infor- mation om arbeten. Det har betydelse om de arbeten den enskilde sökt är lämpliga och realistiska utifrån hans eller hennes utbildning, erfarenheter och övriga kvalifikationer. En helhetsbedömning av samtliga relevanta omständigheter ska göras. Handlingsplanen är en viktig utgångspunkt vid bedömningen av om den enskilde är aktivt arbetssökande. Den inriktning på arbetssökandet som framgår av handlingsplanen är därför av stor vikt.31 Den omständigheten att den sökande inte anvisats att söka visst arbete av den offentliga arbetsförmedlingen, utgör inte hinder att besluta om varning eller avstängning på den grunden att den enskilde inte aktivt sökt lämp- ligt arbete.32 28Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 33. 29Se även Arbetsförmedlingens föreskrifter (SFFS 2013:2) om aktivitetsrapport, anvisning till arbete och underrättelse till arbetslöshetskassa. 30Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 89. 31Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 89. 32Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 89 f. Av 43 § andra och tredje stycket framgår att om sökanden mis- sköter arbetssökandet enligt första stycket vid upprepade tillfällen inom samma ersättningsperiod ska han eller hon stängas av från rätt till ersättning en (1) ersättningsdag vid det andra tillfället, vid det tredje och vid det fjärde tillfället. Vid ett femte fall av misskötsamhet har sökanden inte rätt till ersättning förrän han eller hon på nytt uppfyllt ett arbetsvillkor enligt regleringen i 12 §. En avstängning innebär inte att ersättningsdagarna förbrukas. När avstängningen upphör har sökanden alltså rätt till ersättning för samma antal dagar som han eller hon hade före avstängningen. Ett beslut om varning kan överklagas till allmän förvaltnings- domstol på samma sätt som beslut om andra åtgärder. Avstängning om den sökande förlänger tiden i arbetslöshet Enligt 43 a § första stycket ska en sökande stängas av från rätt till ersättning i , om han eller hon utan god- tagbart skäl 1.avvisat ett erbjudet lämpligt arbete, 2.genom sitt uppträdande uppenbarligen vållat att en anställning inte kommit till stånd, eller 3.avvisat en anvisning till ett arbetsmarknadspolitisikt program för vilket aktivitetsstöd lämnas. Liksom i fråga om åtgärder vid misskötsamhet (43 § 1–4) bör inte beslutas om åtgärd om en sökande har ett godtagbart skäl till sitt agerande. Enligt förarbetena får det avgöras från fall till fall vad som i det enskilda fallet kan utgöra godtagbart skäl. Den praxis som utbildats i fråga om godtagbara skäl när sökanden avvisar ett erbjudet arbete (punkten 1) och därigenom förlänger tiden i arbets- löshet ska fortfarande gälla.33 Bestämmelsen i punkten 2 tar enligt lagens motiv sikte på klart klandervärda beteenden från den sök- andes sida.34 33Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 41. 34Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 91. Det sker en upptrappning av åtgärder när en sökande upprepar åtgärdsgrundande handlingar inom en och samma åtgärdsgrupp. Som framgår av bestämmelsens första stycke omfattar avstäng- ningen första gången sökanden förlänger tiden i arbetslöshet. Om sökanden förlänger tiden i anslutning till eller inom samma ersättningsperiod ska han eller hon, enligt andra stycket, stängas av från rätt till ersättning i vid det andra tillfället och i vid det tredje tillfället. Upprepas handlingen en fjärde gång har sökanden inte rätt till ersättning förrän han eller hon på nytt uppfyllt arbetsvillkoret. Tanken bakom åtgärdstrappan är att systemet ger den sökande möjlighet att förändra sitt handlande utan att det inledningsvis får svåra ekonomiska konsekvenser vilket avses stärka arbetslöshetsförsäkringens funktionssätt.35 Avstängning om den sökande orsakar arbetslösheten Enligt 43 b § första stycket ska en sökande stängas av från rätt till ersättning i , om han eller hon 1.utan giltig anledning lämnat sitt arbete, 2.på grund av otillbörligt uppförande skilts från sitt arbete, 3.utan giltig anledning lämnat ett arbetsmarknadspolitiskt program för vilket aktivitetsstöd lämnas, eller 4.uppträtt på ett sådant sätt att den offentliga arbetsförmedlingen återkallat en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program för vilket aktivitetsstöd lämnas. En sökande som lämnar sin anställning utan giltig anledning eller skiljs från arbetet på grund av otillbörligt uppförande kan sägas orsaka arbetslösheten. En sådan sökande kan därför, i alla fall inte till en början, anses ofrivilligt arbetslös.36 Vad gäller den som utan giltig anledning lämnat sitt arbete eller ett arbetsmarknadspolitiskt program för vilket aktivitetsstöd läm- nas (punkten 1 och 3) innebär bestämmelsen ingen förändring i 35Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 40. 36Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 41. förhållande till utbildad praxis såvitt gäller vad som anses vara giltig anledning. Frågan bör avgöras från fall till fall. Om en sökande på egen begäran lämnar sitt arbete måste det finnas starka skäl för att giltig anledning ska anses finnas. En sökande som lämnat sin anställning t.ex. på grund av att han eller hon har utsatts för kränkande särbehandling kan ha giltig anledning att lämna arbete. Även en sökande som lämnar en tillsvidareanställning för en prov- anställning kan anses ha giltig anledning att lämna sitt arbete.37 Av 19 c § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkringen, för- kortad ALFFo, framgår att en giltig anledning att lämna ett arbete enligt 43 b § 1 är att en sökande av hälsoskäl inte kan återgå vare sig till tidigare arbete eller till annat arbete hos arbetsgivaren. Hälsoskälen ska vara styrkta genom ett läkarintyg som utfärdats innan anställningen upphör. Inte heller punkten 2 innebär någon förändring i förhållande till tidigare praxis. Otillbörligt uppförande skulle enligt lagens förar- beten kunna vara t.ex. onykterhet i arbetet, upprepad sen ankomst, frånvaro utan giltig anledning och vägran att efterkomma arbetsled- ningens anvisning.38 Avstängningstiden är vid första tillfället (43 b § första stycket). Av andra stycket framgår dock att den sök- ande ska stängas av i om det är sannolikt att arbetet skulle ha varat eller om programmet skulle ha pågått i . Enligt 44 § första stycket ska ett arbete anses lämpligt, om 1.det inom ramen för tillgången på arbetstillfällen tagits skälig hänsyn till den sökandes förutsättningar för arbetet och andra personliga förhållanden, 2.anställningsförmånerna är förenliga med de förmåner som arbetstagare får som är anställda enligt kollektivavtal eller, om kollektivavtal inte finns, är skäliga i förhållande till de förmåner 37Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 42 och 92. 38Regeringens proposition (2012/13:12) Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. s. 92. arbetstagare med likvärdiga arbetsuppgifter och kvalifikationer får vid jämförliga företag, 3.arbetet inte hänför sig till en arbetsplats där arbetskonflikt råder till följd av stridsåtgärder som är lovliga enligt lag och kollek- tivavtal, och 4.förhållandena på arbetsplatsen motsvarar vad som anges i för- fattning eller myndighets föreskrifter om åtgärder till före- byggande av ohälsa eller olycksfall. Beträffande punkten 1 och frågan om skälig hänsyn till omständig- heter hänförliga till den sökandens person och personliga förhållan- den uttalas i äldre förarbeten att vid övervägandet av om ett arbete kan anses lämpligt bör eftersträvas att väga samman de skilda för- hållanden som bör tillmätas betydelse för arbetsvalet till en hel- hetsbild. Bedömningen bör ske med hänsyn till arbetssökandens yrkeskunnande och personliga förhållanden. Detta avses dock inte innebära att en arbetssökande kan avvisa erbjudet arbete endast på den grunden att han eller hon genomgått viss utbildning eller varit verksam i visst yrke.39 I Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring- ens föreskrifter (IAFFS 2012:1)40 om lämpligt arbete framgår av 5 § att ett anvisat eller erbjudet arbete som inte motsvarar den sökan- des utbildning eller yrkeserfarenhet inte är olämpligt enbart av det skälet. Anser en arbetsgivare att den sökandes kvalifikationer är tillräckliga och vill anställa honom eller henne ska arbetet, enligt 6 § föreskrifterna, anses vara lämpligt även om den sökande gör en annan bedömning av sina kvalifikationer.41 Arbetets lämplighet bedöms också utifrån anställningsförmån- erna (44 § 2). I fråga om vilken lön som ska anses skälig anfördes i förarbetena att erbjudet arbete ska anses lämpligt under förutsätt- ning att det är förenat med avlöning, som prövas vara skälig i för- hållande till lön som för sådant arbete utgår enligt kollektivavtal 39 Regeringens proposition (1973:56) med förslag till lag om arbetslöshetsförsäkring m.m., s. 180. 40Av 44 § andra stycket framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om lämpligt arbete. Enligt 26 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring, förkortad ALFFo, får Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkringen (IAF) meddela föreskrifter om lämpligt arbete enligt 44 § andra stycket . 41Beträffande geografiskt och yrkesmässigt sökområde se 3, 4, 8 §§ IAFFS 2012:1. eller, om avtal inte finns, till arbetsorten förekommande lön för samma arbete.42 lön eller utgående kassaersättning bör i princip inte vara avgörande för vare sig om de arbeten som erbjuds den arbetslöse ska anses lämpliga eller om han eller hon ska kunna vägra anta arbetet utan påföljd för ersättningsrätten. Kassaersätt- ningens storlek får alltså inte vara avgörande för om arbetserbju- dande ska anses lämpligt eller inte. Huvudregeln i fråga om skälig lön bör därför vara att anställningsförmånerna är förenliga med vad som utgår till kollektivavtalsanställda inom samma yrkesområde. Om något normerande avtal inte finns, får skälighetsprövningen grundas på jämförelser med det löneläge som i allmänhet råder för samma arbete inom yrkesområdet. Endast om den erbjudna lönen väsentligt understiger arbetslöshetsersättningen bör undantag från den angivna huvudregeln medges. Med hänsyn till att de i kollek- tivavtal angivna lönerna ofta inte ger uttryck för det reella löneläget inom avtalets giltighetsområde kommer i regel den faktiskt tilläm- pade lönesättningen på en arbetsplats att utgöra jämförelsegrund. Den förordade huvudregeln innebär därför att en inom vederbö- rande yrke kvalificerad arbetssökande utan risk för avstängning från ersättning kan vägra att ta arbete enligt kollektivavtalets minimilön om den på arbetsplatsen tillämpade lönesättningen ligger över kollektivavtalets lönevillkor.43 Om inkomsten i det anvisade eller erbjudna arbetet är lägre än av den fastställda dagpenningen för den sökande ska, enligt 12 § IAFFS 2012:1, arbetet inte anses vara lämpligt. Även andra anställningsförmåner än inkomsten bör beaktas. Som exempel nämndes förarbetena pension, sjuklön, semester, övertids- ersättning, skift- och andra tillägg, helglön, resekostnadsersättning, traktamentsersättning samt tjänstegruppliv- och avgångsbidrags- försäkring. Ett erbjudet arbete bör i regel anses lämpligt om den arbetssökande tillförsäkras de anställningsförmåner av detta slag som utgår enligt kollektivavtal.44 Ett arbete ska vidare, enligt 44 § 3, anses lämpligt om arbetet inte hänför sig till en arbetsplats där arbetskonflikt råder till följd av stridsåtgärder som är lovliga enligt lag och kollektivavtal. Hän- syn ska alltså inte tas till att arbetet hänför sig till en arbetsplats där arbetskonflikt som strider mot lag eller kollektivavtal råder eller, i fråga om arbetsplats där kollektivavtal inte gäller är av okynnes- karaktär. En förutsättning för att erbjudet arbete av detta skäl ska kunna avvisas utan påföljd för ersättningsrätten är att stridsåtgärd som inte är olovlig har vidtagits vid företaget. Det är inte tillräck- ligt att varsel om stridsåtgärd har utfärdats eller att företaget på annat sätt är konflikthotat. I motiven anförs att endast då speciella skäl föreligger kan finnas anledning att ta hänsyn till den arbets- sökandes personliga svårigheter att godta ett arbetserbjudande vid företag som drabbats av konflikt.45 Beträffande förhållandena på arbetsplatsen ska dessa, enligt 44 § 4, motsvara vad som anges i författning eller myndighets föreskrif- ter om åtgärder till förebyggande av ohälsa eller olycksfall. Det är enligt motiven främst arbetarskyddslagstiftningen och de föreskrif- ter om medgivanden som meddelas med stöd av den lagstiftningen som får ligga till grund för bedömningen om ett arbete är lämpligt från arbetarskyddssynpunkt.46 4.2.1Socialtjänstens mål och grundläggande värderingar I 1 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, anges de övergripande målen och grundläggande värderingarna för sam- hällets socialtjänst. ska på demokratins och solidari- tetens grund främja människornas ekonomiska och sociala trygg- het, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. Kraven är allmänt hållna men ska enligt förarbetena ses som poli- tiska riktmärken för långsiktiga utveckling. De är en markering av ett förhållningssätt till människor och anses uttrycka såväl samhällets roll i olika problemprocesser som en positiv tilltro till människans egen förmåga att ta ansvar för sin situation.47 SoL är en målinriktad ramlag.