sou · H3B395 · 2015-12-04 00:00:00 — På konvergerar skillnaderna i effekten av invandringens storlek. För alternativen med hög sysselsättning visas återigen att invandringens omfattning inte är avgörande och i den mån den är väsentlig, följer att en högre invandring på ger ett något större överskott i de offentliga finanserna. Undantaget är 2015−2018. I stora drag, givet en högre syssel sättning visar figur 5.15 på ett mönster där nettot på lång sikt är positivt. Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser Bilaga 6 till LU15 Figur 5.15 Livscykelanalys för kohorten nyanlända 2015–2030 från ”Övriga världen” givet diskonteringsräntan , procent av BNP Källa: Egna beräkningar baserade på SESIM och långsiktiga beräkningar, (2015). Vad är förklaringen till den trendmässiga utvecklingen mot bättre finansiellt netto för senare invandringskohorter? En faktor som inte spelar någon roll är ålderssammansättningen, den är nämligen konstruerad så att den är närmast . De som invandrar från ett land tillhörande ”Övriga världen” 2014 har i det närmaste samma genomsnittsålder som de individer som invandrar 2030. För övrigt gäller även att de som invandrar kan beskrivas som en homogen grupp med liknande egenskaper. Av detta skäl kommer det därför inte att ske någon trendmässig förändring i sysselsättningsnivån eller inkoms tens storlek. Vad som däremot spelar roll är återigen utvecklingen av BNP, men framför allt, förändringen i antalet invandrare. Till en början är antalet invandrare högt, 80−90 000 personer se figur 5.12, för att snabbt sjunka till 20−40 000 personer 2020−2034. Alternativet med hög respektive låg invandring följer samma trend men på en annan nivå. I en situation där nettot för de flesta individer är negativt, är det helt enkelt så att färre individer ger ett lägre underskott. När antalet invandrare stabiliseras på en lägre nivå stabiliseras även nivån på underskottet. Samma resonemang gäller även för alternativet med hög sysselsättning och positivt netto. Invandringens storlek är således en viktig, men inte Bilaga 6 till LU15 Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser avgörande, faktor eftersom nivån stabileras även då invandringen är relativt hög. Notera även trenden mot större underskott mot slutet av perioden och att denna trend inte kan förklaras av invandringens storlek. Förklaringen är istället utvecklingen av BNP, eller mer specifikt förändringen i olika ländergruppers andel av löne summan.42 En åldrande inrikes född befolkning innebär att dessa står för en minskande andel av lönesumman , därefter vänder det då nästa generation inrikes födda börjar arbeta som de utrikes födda blir äldre, vilket innebär att de inrikes födda står för en större andel av lönesumman. Detta förklarar en del av minskningen i underskottens storlek . Resultaten i figur 5.15 föranleder en något nyanserad bild av betydelsen av invandringens storlek. Som tidigare visats är betydelsen på länge sikt av en 50 procentig ökning eller minskning av invandringen i relation till SCB:s huvudalternativ inte så dramatisk. Men det måste då framhållas att detta huvudalternativ i sig innebär en mycket kraftig minskning. Även om analysen av invandringen ger en direkt effekt av dessa individers påverkan på det finansiella nettot framkommer fortfa rande i stora drag en liknande slutsats som den som baserades på tvärsnittsanalysen; sysselsättningen är den helt avgörande faktorn. 42 Lönesumman är naturligtvis en stor komponent av BNP. 6Sammanfattning och avslutande diskussion En åldrande befolkning innebär en utmaning när det gäller den framtida finanseringen av den offentliga sektorn. Äldreförsörj ningskvoten – antalet äldre i relation till antalet i arbetsför ålder – uppgick till 2014. Enligt huvudscenariot i SCB:s befolkningsprognos kommer kvoten att ha stigit till 2050. Det offentlig-finansiella problemet med en åldrande befolkning har uppmärksammats i ett flertal rapporter och det perspektiv som här presenterats visar på betydelsen av framtida invandring i relation till den demografiska utmaningen. Invandring innebär med säkerhet en föryngring av befolkning. Denna föryngring framstår tydligt för de senaste årens invandring. Exempelvis är enbart av de som invandrat och är mellan . Motsvarande andelar för de inrikes födda är . Som framgått av rapporten har invandringen till varit hög . bör det framhållas att totala per-capita invandring det ligger ungefär på genomsnittet för . Det som särskiljer är den höga andelen flyktinginvandring. Ett specifikt drag för flyktinginvandringen jämfört med exempelvis de grupper som invandrat från de nya EU-länderna (efter östut vidgningen) är den låga sysselsättningen. För att nå balans i den offentliga finansieringen räcker det inte med att de som invandrar är yngre – de måste även komma in på arbetsmarknaden. En utgångspunkt vid beräkningen av invandringens effekter på den offentliga sektorns finanser är att sammanställa de olika inkomst- och utgiftsposterna. Inkomstsidan ges av de skatte intäkter som skapas av arbets- och företagsinkomster samt skatten Sammanfattning och avslutande diskussion Bilaga 6 till LU15 Utgiftssidan bestäms av transfereringar och offentlig konsumtion. Inledningsvis presenteras en kalkyl baserad på observerade data. Kalkylen visar att den offentliga sektorn omfördelade från inrikes till utrikes födda, vilket motsvarar av BNP. En uppdelning av hela gruppen utrikes födda i två grupper beroende på om de invandrat från ett land inom eller utanför visar att utomeuropeiska invandrare står för 21 miljarder av den totala omfördelningen till invandrare. Huvudförklaringen till denna omfördelning ligger på intäktssidan, dvs. låg sysselsättningsgrad som ger låga skatteintäkter. Nästa del i rapporten analyserar invandringens långsiktiga effekter på de offentliga finanserna. Baserat på det underlag som ges av SCB:s befolkningsprognoser och långsiktiga beräkningar framkommer ett underskott i de offentliga finanserna . Utvärderingen framhåller två faktorer som på ett avgörande sätt kan ändra denna bild. En ökad sysselsättning för de grupper av invandrare med lägst sysselsättning och ett senarelagt pensionsuttag för både inrikes och utrikes födda. En konsekvensanalys av en sådan politik genomförs. Denna innebär att sysselsättningen för de grupper av utrikes födda som har lägst sysselsättning höjs med och pensionsuttaget skjuts upp med för både inrikes och utrikes födda. Dessa förändringar kan bedömas som rimliga, för de grupper där sysselsättningen ökats i känslighetsanalysen ligger den genomsnittliga nivån fortfarande långt under den som gäller för de inrikes födda och den uppskjutna pensionen motsvarar det som kallar ”behövlig pensionsålder”. Resultatet av en kombination av dessa båda förändringar är dramatisk. I stället för ett långsiktigt underskott erhålls en period av ett stabilt överskott omkring en halv procent av BNP under en stor del av och sedan följer av stigande överskott. Den långsiktiga utvärderingen visar på två framtidsscenarier där den stora skillnaden är nivån på sysselsättningen. Med en fortsatt låg sysselsättning följer stora problem att finansiera en offentlig sektor som motsvarar dagens ambitionsnivå. Scenariot med en högre sysselsättning pekar snarare på en framtid där möjligheten Bilaga 6 till LU15 Sammanfattning och avslutande diskussion finns till ökade satsningar inom den offentliga sektorn eller till sänkta skatter alternativt en kombination av dessa. Utöver alternativ som påverkar sysselsättningen har även känslighetsanalyser genomförts som beskriver effekterna av en minskad respektive ökad invandring. Med SCB:s befolknings prognos som utgångspunkt har två alternativ utvärderats där invandringen för de grupper med lägst sysselsättning ökar respektive minskar . En högre (lägre) invandring innebär ett något större (mindre) underskott på kort sikt, jämfört med huvudalternativet, och ett något lägre (högre) på lång sikt. Kombineras alternativen med ändrad storlek på invandringen med en ökad sysselsättning innebär en ökad invandring ett positivt nettobidrag , vilket ligger något under alternativet med låg invandring men betydligt över därefter. Det bör framhållas att SCB:s huvudalternativ innebär en kraftig minskning av invandringen, dvs. även alternativet med hög invandring ligger klart under dagens historiskt sett mycket höga nivå. De resultat som sammanfattats ovan är baserade på hela befolkningen uppdelad på inrikes födda och olika grupper av utrikes födda. En kontrast till en sådan analys är att i stället studera de nyanlända invandrargrupperna och beräkna de offentliga kostnaderna/intäkterna för dessa . En sådan analys har genomförts för de som invandrade och resultaten visar på en stor spridning. Grupper som invandrat från ”Övriga ” (exkl. och personer födda i som återvänt) skapar ett stort överskott medan utomeuropeiska invandrare som grupp genererar ett stort underskott. Det diskonterade överskottet (vid 3,5 procents diskonteringsränta) uppgår till mer än per person för de från ”Övriga ” medan motsvarande beräkning för de som invandrar från länder utanför är ett underskott på . Återigen kan dessa skillnader förklaras av nivån på syssel sättningen. En utvärdering av de nyanländas ekonomiska bidrag då utgångspunkten är alternativet med en högre sysselsättning och uppskjuten pension visar på dramatiska och positiva förbättringar. För de utomeuropeiska invandrarna har underskottet på drygt 370 000 nu förbytts till ett överskott på mer än . Sammanfattning och avslutande diskussion Bilaga 6 till LU15 En analys av migration och ekonomi på lång sikt handlar om förenklingar, antaganden om att tidigare samband ska bestå samt en prioritering av vilka känslighetsanalyser som genomförs. Rapporten behandlar enbart effekter på finansieringen av den offentliga sektorn. Naturligtvis finns det en rad andra effekter av migration. Individer bidrar och påverkar samhället och samhällsutvecklingen mer än genom finansieringen av den offentliga sektorn. I den formella sektorn produceras varor och tjänster på en marknad och dessa kommer många till del, i den informella sektorn produceras tjänster som också har ett värde och inget av detta ingår i våra kalkyler. Som en illustration av den spännvidd i de scenarier som utvärderas kan nämnas att då utgångspunkten är alternativet med en hög invandring kombinerad med ökad sysselsättning och uppskjuten pension medför detta att BNP 2060 beräknas uppgå till över alternativet med låg invandring och utan ökad sysselsättning och uppskjuten pension, och motsvarande skillnad för BNP per capita är . I grunden visar dessa alternativ på en ekonomi som utvecklas i två olika tillväxtbanor. Det är ökad invandring tillsammans med ökad sysselsättning är grunden utvecklingsbanan med en högre ekonomisk tillväxt. Naturligtvis kan det riktas kritik mot en utvärdering som sträcker sig , till exempel att det enda som med säkerhet kan sägas är att vi vet mycket lite om hur samhället utvecklas på så lång sikt. Det kommer att ske stora framtida förändringar både när det gäller individernas krav och förvänt ningar på den service som den offentliga sektorn ska leverera. Våra kalkyler utgår från en oförändrad ambitionsnivå för den offentliga sektorns omfattning. Det finns argument som talar för en ökad efterfrågan på välfärdstjänster både när det gäller volym och kvalitet. kommer det med stor sannolikhet att ske en teknologisk utveckling och viktiga medicinska innovationer som kan få stora konsekvenser för utgiftssidan i den offentliga sektorn. I en sådan situation kan det vara naturligt att utgå från en oförändrad ambitionsnivå. En fråga av stor vikt är huruvida de alternativ som utvärderats är alltför positiva. Finns det skäl att ifrågasätta om huvudalternativet är alltför optimistiskt? En sådan väsentlig faktor är om den framtida sysselsättningsnivån för inrikes födda även Bilaga 6 till LU15 Sammanfattning och avslutande diskussion kommer att vara hög. Om detta vet vi inget och det kan naturligtvis inte uteslutas att vi vill ta ut mer av vår levnadsstandard i form av fritid och mindre i konsumtion och förvärvsarbete. Det är naturligtvis fullt möjligt att utvärdera ett sådant alternativ men är resultatet förutsägbart. Då huvudalternativet innebär stora framtida underskott i den offentliga sektorn kommer varje alternativ som innebär minskad sysselsättning att gå än längre i denna riktning. I ett sådant perspektiv med minskad sysselsättning för inrikes födda skulle det dessutom vara än viktigare med en ökad sysselsättning för de utrikes födda. Här kan även tilläggas att ökad sysselsättning i våra beräkningar utgår från att dessa återfinns i den privata sektorn. Ökad sysselsättning i den privata sektorn skapar sedan förutsättningar för ökad sysselsättning även i den offentliga sektorn. Det är en förhållandevis tacksam uppgift att visa på konsekven serna av en ökad sysselsättning utan att behöva presentera förslag till hur en sådan utveckling ska åstadkommas. Avsikten med rapporten är dock inte att diskutera eller föreslå specifika reformer för ökad sysselsättning bland utrikes födda utan att utgöra ett underlag som kan åskådliggöra potentialen och vikten av att sådana åtgärder genomförs. Vi vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av såväl reformer som innebär en ökad sysselsättning för de grupper som i stor utsträckning står utanför arbets marknaden som generella reformer som uppmuntrar ett uppskjutet pensionsuttag. , . och . (2012). Hur välfärds tjänsterna används och omfördelar hushållens ekonomiska resurser. Ekonomisk Debatt 40(8), s. 35-48. (2009). Velfærd kræver arbejde. Borjas, G. (1994). The economics of immigration. 32(4), s. Cadena, B., , B. och Trejo, S. (2014) The labor market integration and impacts of U.S. I Chiswick, B. och , P. (red.) Handbook of the Economics of International Migration, s. 1197-1259. (2009). Invandringen och de offentliga finanserna. (2011). future immigration to make it easier to finance the welfare system? 27(1), s. (2015). Utvecklad bedömning av finans politikens långsiktiga hållbarhet 2015, Promemoria till ekonomiska vårproposition. (2008). SESIM: A Swedish Micro-Simulation Model, Simulating an Ageing Population. I Klevmarken, A. och , B. (red.) A microsimulation approach applied to . : , s. , L. och A Mitrut, A. (2010). Ålderspension för invandrare från länder utanför OECD-området, SOU2010:105. , C., , M. och Wadensjö, E. (2011). The significance of immigration for public finances in . Bilaga 6 till LU15 Study Paper No. , C. och Wadensjö, E. (2013). Immigration to from the new EU member states. , M., , H. och Tranæs, T. (2015). The impact of immigrants on public finances: a forecast analysis for . Holmøy, E. och Strøm, B. (2012). Makroøkonomi og offentlige finanser i ulike scenarioer for innvandring. Rapport 15/2012. : Statistisk Sentralbyrå. Holmøy, E. och Strøm, B. (2013). Kostnaden for det offentlige av flere innvandrere. Sammfunnsspeilet 5/2013, s. Klevmarken, A. och , B. (2008). The income of the Swedish Baby Boomers. I Klevmarken, A. och , B. (red.) Simulating an Ageing Population: A microsimulation approach applied to . : , s. 249-292. , R. och , T. (1998). The current fiscal impact of immigrants: Beyond the immigrant household. I , J. och Edmonston, B. ), The immigration debate. : , s. 183-205. , , , och , O. (2012). Pension ärernas ekonomiska situation, Underlagsrapport till Pensionärs åldersutredningen (S 2011:05). , P. och , S. (2005). Brottslighet bland personer födda i och i utlandet. (1996). Ageing in countries: a critical policy challenge. Social Policy Studies No. 20, : . (2013). International Migration Outlook, : . & och , T. (2003). Bilaga 9 till /04, SOU 2003:110. (2014). The effect of immigration on public finances. 124(580), s. 2014/15:1. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Bilaga 6 till LU15 Rowthorn, R. (2008). The fiscal impact of immigration on the advanced economies. Policy 24(3), s.560−580. Ruist, J. (2014). Free immigration and welfare access: the Swedish experience. Fiscal Studies 35(1), s.19−39. Ruist, J. (2015). Refugee immigration and public finances in . Working Papers in Economics. SCB (2015a). Övertäckning i Registret över totalbefolkningen – en registerstudie. Befolkning och välfärd bakgrundsfakta 2015:1. SCB (2015b). framtida befolkning 2015–2060. Demografiska rapporter, rapport 2015:2. Skattebetalarna (2015) Andelen arbetande seniorer ökar mest i hela EU. Storesletten, K. (2003). Fiscal implications of immigration – a net present value calculation. 105(3), s.487−506. (2014). The fiscal impact of immigrants: taxes and benefits. I Chiswick, B. och , P. (red.) Handbook of the economics of international migration 1B, : North . Wadensjö, E. (1973). Immigration och samhällsekonomi. Doktors avhandling i nationalekonomi. Economic Studies nr 8. Wadensjö, E. och Orrje, H. (2002) Immigration and the public sector in . Wadensjö, E. (2013) Övertäckning och bortfall, Rapport 2013:3, for Integration Studies. Den offentliga konsumtionen utgör en stor andel av BNP och kan ha stor betydelse för de enskilda hushållens välfärd. För en beskrivning av den offentliga konsumtionens betydelse för hushållens ekonomiska standard se m.fl. (2012) och (2015). Den offentliga konsumtionen kan delas in i en kollektiv och en individuell del. Den kollektiva delen antas konsumeras av alla invånare i samma omfattning, exempelvis försvar. Exempel på den individuella konsumtionen är barnomsorg, sjukvård, utbildning och äldreomsorg. Vi ger här en kort beskrivning hur den individuella konsumtionen har beräknats. En utgångspunkt vid beräkningarna av kostnaderna för den offentliga konsumtionen samt hur dessa fördelas på olika hus håll/individer är SCB:s simuleringsmodell FASIT (Fördelnings- Analytiskt Statistiksystem för Inkomster och Transfereringar). Denna modell är baserad på en rad olika datakällor och de som har relevans för beräkningen av offentlig konsumtion är främst Hushållens Ekonomi (HEK) och Statistiskt analysregister (). HEK är en årlig urvalsundersökning, som består av ca 21 100 hushåll, vilket motsvarar ca 40 100 individer. För dessa samlas bl.a. förmögenhets- och inkomstuppgifter, direkta skatter och transfereringar in. Via en intervju erhålls dessutom uppgifter om hushållens sammansättning, yrke och arbetstid för hushålls medlemmarna m.m. är ett helt registerbaserat urval, med ca 832 700 urvals personer. Urvalet har kompletterats med uppgift om make/maka/barn, vilket leder till att antalet individer i urvalet är ca 1,7 miljoner. Då endast bygger på registeruppgifter leder det till att hushållsbegreppet inte blir helt korrekt då det saknas Bilaga 6 till LU15 information om sambopar utan barn. Hushållstypen gifta/samman boende utan gemensamma barn underskattas. De olika områden som ingår i den individuella offentliga konsumtionen är barnomsorg, utbildning, hälso- och sjukvård, socialt skydd och fritid och kultur. För flertalet av dessa områden finns det information på individnivå vilket innebär att varje individ kan påföras ett subventionsbelopp för respektive tjänst de utnyttjat. När individinformation saknas används olika schablon metoder för att fördela beloppen på olika individer. Nedan ges en sammanfattning av hur beräkningarna gjorts inom olika områden. Barnomsorg: Beräkningarna för förskola och pedagogisk omsorg använder HEK-urvalets uppgifter på individnivå om hur många månader barnet har utnyttjat barnomsorg . Kostnaderna baseras på årskostnad för en individ exklusive avgiften på kommunnivå. Utbildning: Uppgifter på individnivå om omfattningen av del tagande i olika utbildningsformer och uppgifter om årskostnader används för att beräkna kostnad per studerande. Hälso- och sjukvård: Läkemedelskostnaden fördelas på hela befolkningen efter kön och åldersgrupp. kostnader för specialisttandvård fördelas jämnt över de personer som har fått tandvårdsbidrag av staten. Slutenvårdens kostnader fördelas efter hur kostnader fördelade sig på ålder och kön. Öppenvårdsbesöken har fördelats efter ålder och kön baserat på uppgifter från HEK-intervjun och . Alla i respektive grupp får ett beräknat antal besök. Kostnad per besök beräknas genom att makrokostnaden divideras med uppräknat totalt antal besök. Socialt skydd: För äldreomsorgen har hemtjänsttagare i ordinärt respektive särskilt boende slumpats ut baserat för delning efter kön och ålder i femårsintervall. Utifrån den totala kostnaden har en brukarkostnad beräknats dels för personer i ordinärt boende med hemtjänst, dels för personer i särskilt boende. Kostnadsuppgifterna hämtas från SCB:s statistikdatabas. Antalet färdtjänsttagare har fördelats på HEK så att det uppräknade antalet ska stämma överens med officiell statistik. Fördelningen sker utifrån uppgifter om antal resor per åldersgrupp och kön. För arbetsmarknadsutbildning finns kostnadsuppgifter och individ uppgifter från Arbetsförmedlingen. Utifrån den totala kostnaden Bilaga 6 till LU15 för åtgärden beräknas en dagkostnad för respektive utbildnings form. För individerna finns uppgift om antal dagar i åtgärden. Fritid och kultur: Kostnader för deltagande i olika fritidsför eningars verksamhet och besök på liveframträdande som teater föreställning, konsert, operabalett- och dansföreställning har fördelats efter disponibel inkomst. Som framgår av tabell A1.1 uppgick den totala individuella offentliga konsumtionen 2011 till ca vilket motsvarar av BNP. De stora posterna utgörs av Hälso- och sjukvård samt utbildning men även socialt skydd utgör en relativt stor post. Då socialt skydd är helt kopplat till utgifter för äldre som även hälso- och sjukvård till stora delar utgörs av kostnader för äldre kan vi förvänta oss att äldre individer står för en stor del av den offentliga konsumtionen. Då de utrikes födda i regel har en lägre genomsnittlig ålder än de inrikes födda förväntas de utrikes födda ha lägre genomsnittliga utgifter. Appendix I Bilaga 6 till LU15 Tabell A1.1 Fördelningen av den offentliga konsumtionen på olika områden Grund-, spec-, särskola Källa: SCB. Detta bekräftas även av våra beräkningar som redovisas i tabell A1.2. Notera exempelvis socialt skydd och hälso- och sjukvård där den genomsnittliga konsumtionsnivån för ”Ej ” är betydligt lägre än för de inrikes födda, drygt 7 000 respektive lägre. Det är enbart för utbildning som gruppen ”Ej ” har en högre genomsnittlig nivå, ca . Denna fördelning speglar den stora skillnad i ålder mellan dessa grupper där ”Ej Bilaga 6 till LU15 ” har en betydligt lägre genomsnittlig ålder. Givet denna ålderskillnad är det något förvånande att ”Ej ” har en så låg genomsnittlig nivå för barnomsorg. En förklaring kan vara en betydligt lägre sysselsättningsnivå och att de därmed utnyttjar den kommunala barnomsorgen i mindre omfattning. En ytterligare förklaring kan vara att antalet barn som är födda i utgör en stor andel av totala antalet barn, detta kommer då att medföra en lägre kostnad för gruppen ”Ej ” och en högre för ””. Gruppen ”Övriga ” har en högre genomsnittlig ålder än de inrikes födda och detta slår igenom i deras konsumtionsmönster – högst utgift för socialt skydd och hälso- och sjukvård, samt lägst för utbildning och barnomsorg. Tabell A1.2 Genomsnittlig offentlig konsumtion för olika ländergrupper Källa: Egna beräkningar och SCB. Sammanfattningsvis står de utrikes födda i regel för en lägre konsumtion av välfärdstjänster än de inrikes födda. Då de utrikes födda dessutom är betydligt färre än de inrikes födda innebär detta att de utrikes födda står för en relativ liten andel av den totala utgiften för den individuella offentliga konsumtionen. De uppgifter som redovisats ovan avser enbart 2011 men tillsammans med SCB:s befolkningsprognos uppdelad på ålder, kön och ursprungsland kan den individuella konsumtionsvolymen där med beräknas framåt i tiden. Vid dessa beräkningar antas att de konsumtionsandelar som beräknats även gäller .