sou · H3B3108 · 2015-12-15 00:00:00 — Enligt denna kan upphäva strandskyddet för ett område om det är uppenbart att området saknar betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Om det aktuella strandskyddsområdet ligger vid en liten sjö eller ett litet vattendrag kan strandskyddet upphävas om områdets betydelse för att tillgodose strandskyddets syften är liten. Att det räcker med att betydelsen är liten innebär att utrymmet för att kunna upphäva strandskyddet ska vara större än i de fall det måste vara uppenbart att området saknar betydelse. I dessa situationer ska prövning mot strandskyddets särskilda skäl inte göras. Det är områdets betydelse för strandskyddets syften som ska bedömas, inte vilka skäl sökanden har för att utföra en specifik åtgärd. Slutligen kan strandskyddet upphävas av på en plats som avses omfattas av en detaljplan. I de flesta fall är detta en fråga som kommunen förfogar över. Avseende sådana områden, där hade varit rätt prövningsmyndighet i fråga om strandskyddsdispens, är det dock som har behörighet att pröva även frågor om upphävande av strandskydd för område som är avsett att omfattas av en detaljplan. ska bevaka att de allmänna intressena beaktas vid fastighetsbildning. bör vid fastighetsbildningsprövning, enligt 4 kap. 25 § fastighetsbildningslagen, samråda 2008/09:119 s. 44. Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna med , så att har möjlighet att fullgöra det uppdraget. har enligt 15 kap. 8 § fastighetsbildningslagen rätt att överklaga fastighetsbildningsbeslut som bedömer har meddelats i strid med strandskyddsbestämmelserna. Mark- och miljödomstolarna, som är fem till antalet, samt Mark- och , prövar beslut om strandskyddsdispens som har överklagats från . De beslut om dispens som meddelats av kommunen i första instans ska först prövas av innan ärendet kan tas upp av domstol. Mark- och är sista instans för mål om strandskyddsdispens.94 Mark- och har, till skillnad från mark- och miljödomstolarna, ett vägledande och praxisbildande uppdrag på området. Mark- och miljödomstolarna prövar som första instans vissa tillståndsmål enligt , vilket kan innehålla en prövning av strandskyddsbestämmelser. i dessa mål kan överklagas till Mark- och och därefter till . Mark- och miljödomstolarna kan även efter överklagande pröva kommunernas beslut om antagande av detaljplan, vilka kan innehålla beslut om upphävande av strandskydd. Frågor om strandskydd kan också komma under mark- och miljödomstolens prövning i ett fastighetsbildningsmål. Dessa mål kan endast i undantagsfall komma att prövas av , eftersom Mark- och först måste ge särskilt tillstånd till att domen överklagas. Slutligen kan komma att pröva strandskyddsfrågor främst inom ramen för domstolens behörighet att rättspröva regeringsbeslut. Denna prövning sker med stöd av rättsprövningslagen.95 Alla de beslut som rör strandskydd och som regeringen prövar kan komma ifråga (se avsnitt 5.6.4). 945 kap. 5 § lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar. 95Lagen (2006:304) om rättsprövning av vissa regeringsbeslut. Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna Regeringen fungerar som prövningsmyndighet inom strandskyddsområdet avseende vissa beslut från länsstyrelserna. Detta gäller strandskyddsfrågor i vissa detaljplaneärenden, när efter tillsyn har upphävt kommunens detaljplanebeslut där kommunen har upphävt strandskyddet helt eller delvis inom planområdet. Därutöver prövar regeringen också överklagade beslut om upphävande av strandskydd eller beslut om utvidgning av strandskyddsområde. Ansvaret inom regeringen ligger normalt på det departement som har ansvar för den lagstiftning som huvudsakligen har legat till grund för prövningen i ärendet. Det kan därför vara olika departement som prövar strandskyddsfrågan beroende på om den har aktualiserats inom ramen för en prövning enligt eller enligt . I detta avsnitt beskrivs i vilken mån sektorsmyndigheter har uppgifter eller ansvar som direkt eller indirekt anknyter till strandskyddsbestämmelserna. har ansvar för central tillsynsvägledning inom bl.a. strandskyddsområdet.96 Däremot har inget operativt tillsynsansvar när det gäller strandskyddet. Myndigheten kan inte meddela strandskyddsdispenser eller ingripa mot olovlig bebyggelse eller andra olovliga åtgärder. har ett särskilt ansvar för att granska de beslut som kommer från dispensprövning. har nämligen klagorätt över beslut om strandskyddsdispens som har beslutat i första instans.97 Myndigheten har också möjlighet att klaga på beslut om upphävande av strandskydd som tagits av . Det inkluderar beslut som 963 § förordningen (2012:989) med instruktion för . 9740 § förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna har fattat avseende områden som är tänkta att detaljplaneras. Om beslutet om upphävande av strandskydd har tagits av kommunen i samband med antagande av en detaljplan är dock detta inget som kan klaga på. är den myndighet som har det centrala ansvaret för frågor kring bl.a. byggande, boende och fysisk planering. Myndigheten har ett ansvar bl.a. för att ta fram och bedriva tillsynsvägledning kring tillämpningen av . Den kommunala översiktsplaneringen kan numera ha stor betydelse för strandskyddets tillämpning, med anledning av kommunens möjlighet att peka ut LIS-områden i en sådan plan. Även detaljplanering enligt är av vikt för strandskyddet, p.g.a. möjligheten att upphäva strandskydd i samband med antagande av detaljplan. vägledningsansvar aktualiseras i båda dessa avseenden. Lantmäteriet är den statliga lantmäterimyndigheten. har dock inte endast en nationell myndighet som sköter alla lantmäteriuppgifter. I många av kommuner finns en lantmäterimyndighet, som handlägger ärenden om bl.a. fastighetsbildning inom den aktuella kommunen. I övriga kommuner ansvarar Lantmäteriet för denna uppgift. Därutöver ska Lantmäteriet utöva tillsyn över de kommunala lantmäterimyndigheterna. Lantmäteriet svarar också för att ta fram geografisk information och fastighetsinformation, samt att tillhandahålla denna. Myndigheten har ansvar för jordbruksområdet, fiskeområdet och därtill knuten landsbygdsutveckling.98 Syftet är att arbeta för en hållbar utveckling, ett gott djurskydd, ett dynamiskt och konkur- 98 1 § förordningen (2009:1464) med instruktion för . Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna renskraftigt näringsliv i hela landet och en livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. har ingen konkret roll inom strandskyddet. Myndigheten har däremot ansvar för frågor som kan påverka strandskyddets syften och landsbygdsutveckling i strandnära läge (). ska bl.a. samverka med Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna i frågor som har betydelse för havs- och vattenmiljön, fisket, vattenbruket och fiskerinäringen.99 är också förvaltare för landsbygdsprogram och arbetar därigenom med landsbygdsutveckling i ett brett perspektiv. Havs- och vattenmyndigheten har ett övergripande ansvar på miljöområdet för frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav.100 Myndigheten har inte något vägledningsansvar för strandskyddsreglerna som sådana. Det ansvaret ligger på . De tre miljökvalitetsmål som Havs- och vattenmyndigheten ansvar för – Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård – är dock av sådant slag att de i högsta grad samspelar med strandskyddets syften. är förvaltningsmyndighet för frågor om skogsbruket. Myndighetens uppdrag är att verka för att landets skogar sköts på ett sådant sätt att de skogspolitiska mål som beslutats av kan uppnås. Myndigheten har ingen direkt roll vid tillämpningen av strandskyddets bestämmelser. Åtgärder som behövs för skogsbruket omfattas normalt av det generella undantaget för areella näringar från strandskyddsförbuden, förutsatt att åtgärden uppfyller de krav som bestämts där. ska dock beakta naturvårdsintressen i sitt arbete. Den skogsägare som anmäler en avverkningsåtgärd för bedömning är skyldig 998 b § förordningen (2009:1464) med instruktion för . 1001 § förordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndigheten. Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna att redovisa vad han eller hon avser att göra för att tillgodose naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen i samband med avverkningen. Generalläkaren har det operativa tillsynsansvaret över strandskyddet inom ramen för samtliga verksamheter och åtgärder inom Försvarsmakten, , och Försvarets radioanstalt.101 Däremot har Generalläkaren inget ansvar för prövning av tillstånd eller av strandskyddsdispenser. Miljö- och friluftsorganisationer har rätt att överklaga beslut om strandskyddsdispens från såväl kommun som länsstyrelse, samt beslut om upphävande av strandskydd.102 Miljö- och friluftsorganisationer har också har rätt att klaga på kommunens beslut om antagande, ändring, eller upphävande av detaljplan. Klagorätten i detta fall gäller om kommunens beslut innebär att ett område som tidigare omfattats av strandskydd inte längre ska omfattas av sådant skydd.103 För att organisationer ska ha rätt att klaga har i lagen ställts upp vissa krav. Det ska vara fråga om en ideell förening eller annan juridisk person som har till huvudsakligt ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöskyddsintressen. Alternativt kan det handla om en ideell förening som enligt sina stadgar har till ändamål att tillvarata friluftsintressen. Övriga kriterier som ställs upp i lagen är att föreningen inte får vara vinstdrivande, att den har bedrivit verksamhet i under , och att den har minst 100 medlemmar eller på annat sätt visar att verksamheten har allmänhetens stöd. 10126 kap. 3 § , samt 2 kap. 4 § miljötillsynsförordningen (2011:13). 10216 kap. 13 och 14 §§ . 10313 kap. 13 § (2010:900). Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna Det regionala utvecklingsansvaret ligger antingen på eller på ett antal regioner. Av lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län, framgår att de regioner som har sådant ansvar är , , , , , , , , och . Med regionalt tillväxtarbete avses i 2 § i den lagen, insatser för att skapa en hållbar regional tillväxt och utveckling. För de län där denna uppgift inte tagits över av regionen ligger ansvaret på . Ett ansvar för regionalt tillväxtarbete omfattar bl.a. att utarbeta ett regionalt utvecklingsprogram och att löpande följa utvecklingen i länet. Detta arbete kan ha betydelse för kommuners process att ta fram utredning för att peka ut lämpliga LIS-områden i sin översiktsplan. Kommunen ska enligt 3 kap. 5 § redovisa hur översiktsplanen stämmer överens med relevanta regionala mål. Vid framtagandet av översiktplanen ska kommunen därför, och för att få fram så bra beslutsunderlag som möjligt, enligt 3 kap. 9 § samråda med den aktör som ansvarar för regionalt utvecklingsarbete. 5.6.8Forum för dialog och samverkan i tillämpningsfrågor Som synes genom beskrivningen ovan är det många aktörer som på olika sätt berör eller berörs av strandskyddsfrågan. Flera av ovan listade aktörer kan dock involveras i olika samverkansformer som berör tillämpningsfrågor, vilket gör att det i vissa fall finns befintliga forum där strandskyddsfrågan kan belysas och hanteras. Ut- över olika forum involveras också flertalet aktörer i arbetet med såväl nationellt som regionalt strategi- och strukturarbete. Några av de strategier och strukturfonder som är relevanta för strandskyddet beskrivs i avsnitt 5.7.7 nedan. Här beskrivs dock några av de etablerade forumen för samverkan. Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna är ett sätt att samla intresseorganisationer och myndigheter som är viktiga för att nå målen med det svenska landsbygdsprogrammet (se 5.7.7), havs- och fiskeriprogrammet samt satsningen på lokalt ledd utveckling. Nätverket ska arbeta med att sprida information och metoder för utveckling av näringar samt underlätta utbyte av erfarenheter. Det ska fungera som en mötesplats, stimulera samverkan med flera olika aktörer på lokal, regional och internationell nivå. Nätverket ska bidra till att öka förståelsen för hur myndigheter, organisationer och företag kan bidra till en hållbar produktion och utveckling. arbetar även med att bygga nätverk mellan s.k. leadergrupper.104 Leadermetoden är ett verktyg för landsbygdsutveckling som bygger på samarbete, lokala förutsättningar och lokala initiativ. I leader samlas människor från offentlig, privat och ideell sektor i ett partnerskap. De bildar tillsammans en lokal utvecklingsgrupp som kallas LAG (från engelska ). LAG verkar alltid inom ett begränsat geografiskt område som kallas leaderområde. LAG kan ge stöd till projekt utifrån den lokala utvecklingsstrategi som har tagits fram för leaderområdet. Miljösamverkan är ett antal samverkansorgan, dels på nationell nivå genom Miljösamverkan , dels på regional nivå, som syftar till att effektivisera och stödja myndigheternas miljötillsyn. Medverkande aktörer är på nationell nivå länsstyrelser, , samt Havs- och vattenmyndigheten och på regional nivå länsstyrelser och kommuner. Arbetet bedrivs genom samskapande och omfattar både vertikal och horisontell samverkan (centrala myndigheter-länsstyrelser, länsstyrelse-kom- mun respektive länsstyrelse-länsstyrelse). Miljösamverkan har uppmärksammats som väl fungerande av både och Stats- 104 Leader: från franska Liaison entre actions de développement de l'économie rurale, på svenska: samverkande åtgärder för att stärka landsbygdens ekonomi. Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna kontoret.105 Arbetssättet har också likheter med det sätt på vilket Strandskyddsdelegationen bedrivit sin verksamhet (jfr kapitel 3). Regional samverkan genom länsstyrelserna Länsstyrelsernas arbete koordineras löpande, från landshövdingenivå till handläggare samt inom ett antal sakområden. Ett nav i detta arbete är länsrådens samordning av länsstyrelsernas uppdrag och prioriterade utvecklingsarbeten. Till detta arbete knyts ett antal fora där chefer och experter möts för att utbyta erfarenheter och samordna länens arbeten inom sakområdet. Ett sådant är länsstyrelsernas Forum för hållbart samhällsbyggande som bl.a. ska genomföra befintliga och nya uppdrag inom samhällsbyggnadsområdet och skapa förutsättningar för ett långsiktigt arbete med frågor som rör statens roller inom samhällsplanering, byggande och boende. Ett annat forum är som samordnar länsstyrelsernas uppdrag inom områdena naturvård, miljöskydd, miljömål och vattenförvaltning. Det finns många bestämmelser i eller i annan lagstiftning som kan betydelse för tillämpningen av strandskyddsbestämmelserna. Några av de viktigare beskrivs i detta avsnitt. 5.7.1Plan- och bygglagen – bygglov och förhandsbesked Många åtgärder som är förbjudna enligt strandskyddsreglerna är också bygglovspliktiga enligt regler i plan- och bygglagens nionde kapitel. En prövning av ansökan om bygglov, alternativt en ansökan om förhandbesked om bygglov, löper parallellt med en prövning av strandskyddsdispens. Det innebär att prövningarna sker oberoende av varandra och att utgången kan bli olika vid de olika prövningarna. Någon egentlig miljöprövning eller prövning av påverkan 105 Granskning av svensk miljöpolitik 2014 och Statskontoret 2014:17 Vägledning till en bättre tillsyn En utvärdering av tillsynsvägledningen på miljöområdet. Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna på friluftslivet görs inte enligt . Vid en strandskyddsdispensprövning görs å andra sidan ingen närmare bedömning av t.ex. byggnadens konstruktion, vilket ska prövas enligt . Att ett bygglov har meddelats utgör inget skäl för att meddela strandskyddsdispens eller omvänt. Däremot är det ofta lämpligt att prövningarna samordnas om prövningsmyndigheten är densamma. Eftersom kommunen alltid prövar ansökningar om bygglov och förhandsbesked i första instans är sådan samordning därmed inte möjlig i de fall då är första prövningsinstans i strandskyddsärenden. Ett bygglov upphör enligt 9 kap. 43 § att vara giltigt om den åtgärd som lovet avser inte har påbörjats och avslutats från den dag då beslutet vann laga kraft. Denna bestämmelse motsvarar vad som enligt 7 kap. 18 h § gäller för strandskyddsdispensers giltighet. Inom ett område med detaljplan eller områdesbestämmelser får enligt huvudregeln fastighetsbildning inte ske i strid mot planen eller bestämmelserna. Om naturvårdsföreskrifter eller andra särskilda bestämmelser för bebyggande eller användning av marken gäller för området, ska fastighetsbildning ske så att syftet med bestämmelserna inte motverkas.106 Strandskyddet är ett exempel på naturvårdsregler som ska beaktas i detta sammanhang. Om fastighetsbildning kan förmodas möjliggöra bebyggelse som står i strid med strandskyddets syften ska därför inte fastighetsbildningen tillåtas. Av 3 kap. 2 § andra stycket fastighetsbildningslagen följer att fastighetsbildning ändå kan ske i strid med strandskyddsbestämmelser, om det finns ett särskilt tillstånd som innebär att en byggnad får uppföras eller annan jämförlig åtgärd vidtas. Ett sådant tillstånd kan i det här fallet vara en strandskyddsdispens. Har en sökande beviljats strandskyddsdispens för att uppföra ett bostadshus kan därför detta åberopas för att möjliggöra fastighetsbildningen. Huvudregeln i första stycket är att fastighetsbildning inte får ske 106 3 kap. 2 § andra stycket fastighetsbildningslagen (1970:988). Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna om åtgärden motverkar strandskyddets syften. En strandskyddsdispens får enligt 7 kap. 26 § inte heller ges om detta motverkar skyddets syften. Om det redan finns ett beslut om strandskyddsdispens för den åtgärd för vilken fastighetsbildning sker behöver inte någon ny prövning av ifall syftet motverkas göras vid lantmäteriförrättningen.107 har enligt 4 kap. 25 § första stycket fastighetsbildningslagen vissa skyldigheter att samråda med de myndigheter som berörs av en fastighetsbildningsåtgärd. Såväl den kommunala som kan beröras av denna samrådsskyldighet. Vid detta samråd kan eventuellt framkomma att strandskyddsdispens inte behövs. har annars enligt 4 kap. 25 § andra stycket fastighetsbildningslagen behörighet att förelägga sökanden att ge in bevis om att ansökan om dispens har gjorts. En förutsättning för att meddela ett sådant föreläggande är att tillståndet är nödvändigt för att kunna bedöma om fastighetsbildningen är tillåten, och att det i övrigt finns förutsättningar att genomföra fastighetsbildningen. Vid avstyckning av nya bostadsfastigheter kan bedömningen bli olika beroende på om det finns en fastställd tomtplats eller inte. Finns det en beslutad tomtplats i samband med beslut om strandskyddsdispens är tomtplatsen det område som anses vara ianspråktagen mark med anledning av dispensen. Tomtplatsen ska i förhållande till strandskyddsreglerna vara utgångspunkten för vad som är möjligt att avstycka för bostadsändamål. Finns ingen beslutad tomtplats måste storleken av denna uppskattas i varje enskilt fall. En utvidgning av ianspråktaget område kan strida mot strandskyddets syften, om inte strandskyddsdispens finns som tillåter en utvidgning. kan i dessa fall samråda med dispensmyndigheten enligt 4 kap. 25 § fastighetsbildningslagen. 107 Strandskydd – en vägledning för planering och prövning; 2009:4 utgåva 2, . Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna 5.7.3Tillstånd till miljöfarlig verksamhet Strandskyddsreglerna är en del av system av krav på förprövning av verksamheter och åtgärder. Förprövningskravet kan ta sig uttryck som tillstånds- eller dispensprövning, eller i form av en anmälningsplikt. Förprövning av miljöfarlig verksamhet är uppdelad i tre kategorier: A-, B- respektive C-verksamhet. För A- och B-verksamheter måste tillstånd sökas. För A-verksamheterna söks sådant tillstånd hos mark- och miljödomstol. För B-verksamheter söks tillstånd hos miljöprövningsdelegation. Miljöprövningsdelegationen är en fristående del av vissa länsstyrelser. För C-verksamhet innebär förprövningskravet en anmälningsplikt för verksamhetsutövaren. An- mälan görs till tillsynsmyndigheten för den miljöfarliga verksamheten. Den som söker och erhåller tillstånd till miljöfarlig verksamhet behöver inte också söka en strandskyddsdispens för verksamheten, även om verksamheten är sådan att den hade fallit in under förbuden i 7 kap. 15 § . Ett av de generella undantagen i 7 kap. 16 § från skyldigheten att söka strandskyddsdispens är nämligen att den aktuella verksamheten eller åtgärden omfattas av ett tillstånd enligt . Strandskyddsfrågan ska dock ändå prövas inom ramen för tillståndsärendet. I tillåtlighetsbedömningen ingår en prövning av lokaliseringen och vid tillståndsprövningen ska beaktas att verksamheten ska bedrivas i strandskyddsområde. En plats ska väljas som är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna uppnås med minsta intrång och olägenhet för människors hälsa och miljön.108 Syftet med undantaget i strandskyddsprövningen har varit att undvika en dubbelprövning.109 Den största skillnaden mellan prövning av en strandskyddsdispenspliktig åtgärd och en miljöfarlig verksamhet kan i grunden sägas vara att den miljöfarliga verksamheten får bedrivas under förutsättning att de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. uppfylls. Strandskyddsreglerna är i sin grund i stället skyddsregler där utgångspunkten är att förbjuda åtgärder inte ska vidtas. Den förbjudna åtgärden kan tillåtas om det finns särskilda skäl och åt- 1082 kap. 6 § . 1997/98:45 del 2 s. 88. Se även NJA 2008 s. 55. Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna gärden inte strider mot skyddssyftet, men detta är en mer restriktiv hållning än den som tillämpas vid tillståndsprövning. I fråga om anmälningspliktiga miljöfarliga verksamheter gäller strandskyddsbestämmelserna fullt ut. Det innebär, att även om en anmälan om miljöfarlig verksamhet har lämnats in och godkänts så ska en separat strandskyddsdispens sökas för verksamheter som träffas av strandskyddsförbuden i 7 kap. 15 § . Strandskydd och prövning av enskilda avlopp En praktiskt vanlig situation där reglerna om prövning av miljöfarlig verksamhet och strandskyddsdispens möts är anläggande av avloppsanläggning i samband med bostadsbyggande. En enskild avloppsanordning till vilken en vattentoalett ska anslutas är tillståndspliktig miljöfarlig verksamhet.110 Tillstånd krävs också för att ansluta en vattentoalett till en befintlig avloppsanordning. Ansökan om tillstånd för små avloppsanordningar prövas av kommunen. När ett sådant tillstånd har beviljats för en viss anläggning utgör detta ett tillstånd enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av . Därmed krävs ingen särskild strandskyddsdispens i enlighet med 7 kap. 16 § andra punkten . Detta gäller oavsett om det annars hade varit kommunen eller som har varit behörig prövningsmyndighet för strandskyddet. Undantaget syftar som sagts till att effektivisera prövningen, genom att slå samman två prövningar till en enda. Det innebär fördelar för den enskilde genom att denne slipper göra två separata ansökningar och dessutom enbart betala en ansökningsavgift. Strandskyddet ska dock fortfarande prövas. Enskilda avloppsanordningar till vilka vattentoalett inte ska kopplas är i stället anmälningspliktiga. En anordning som enbart har prövats genom ett anmälningsförfarande omfattas inte av prövningsundantaget för strandskyddsdispens utan kräver fortfarande en särskild dispensprövning. 110 13 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Fakta om strandskyddsområdet och strandskyddsreglerna I 7 kap. finns flera andra områdeskydd som helt eller delvis skyddar samma allmänna intressen som strandskyddet. Det förekommer att ett område omfattas av två eller fler områdesskydd. Det kan innebära att det inte är tillräckligt med en strandskyddsdispens för att få utföra en åtgärd inom ett strandskyddsområde, utan att ytterligare dispens eller tillstånd kan krävas. Ett strandskyddsområde kan ibland även ingå i ett naturreservat eller i en nationalpark.