sou · H3B316 · 2015-03-10 00:00:00 — , i linje med regeringens nationella IP-strategi som heter Intellectual Property . IPOS har en särskild enhet, Promotion Cluster, som arbetar med att öka medvetenheten om immateriella rättigheter. Enheten har ett brett uppdrag. De ska dels verka för att stärka kompetensen om immaterialrättsfrågor inom den privata och offentliga sektorn, dels verka för att uppmuntra allmänheten, särskilt unga, att ha en ”IP-savvy lifestyle”, dvs. att vara medveten om immateriella rättigheter i sin vardag. Enheten arbetar också för att främja internationella samarbeten med regeringar, företag och riskkapitalister, samt ska verka för att etablera som en handelsplats för immateriella rättigheter. Inom enheten finns servicecentret IP 101 som tillhandahåller rådgivning, information, databaser och verktyg för att underlätta inlämningen av ansökningar. De anordnar även seminarier för att öka kunskapen om immaterialrättsliga frågor och utbildningsprogram riktade mot företag, offentlig sektor, lärosäten m.fl. IPOS har dessutom ett antal fristående avdelningar, med delvis överlappande funktioner. håller utbildningar och kurser, anordnar konferenser och seminarier, bedriver forskning och upprätthåller ett kunskapscenter med dokument som rör immateriella rättigheter. arbetar med att internationalisera IPOS tjänster. hjälper företag att hantera sina immateriella tillgångar på ett korrekt sätt. Avdelningen hjälper till att möjliggöra värdering av immateriella tillgångar samt hjälper företag att kapitalisera dessa tillgångar. - ett initiativ för små och medelstora företag offentliggjorde IPOS ett särskilt initiativ, , för att främja skapandet av nya immateriella rättigheter i . De två främsta delarna i initiativet är etableringen av servicecentret IP 101 och en satsning på ett s.k. som gör det möjligt för företag att ta lån med immateriella rättigheter som säkerhet. omfattar S$ 100 miljoner, motsvarande . Den singaporianska staten åtar sig att stå för en del av risken i samband med att dessa lån utfärdas. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder villkoren fastställs av de finansiella institutioner som IPOS samarbetar med. Andra finansieringsprogram riktade till små och medelstora företag Financing Scheme erbjuds singaporianska företag tre andra finansieringsprogram för att underlätta tillgången till kapital: for SMEs, Productivity and Innovation samt Global Company Partnership. for SMEs administreras gemensamt av IPOS och SPRING , en myndighet under landets näringsdepartement. Syftet är att hjälpa små och medelstora företag att förvalta sina immateriella tillgångar på bästa sätt. Företag erbjuds bidrag för att kunna ta hjälp av särskilda IP-konsulter som godkänts av IPOS och SPRING . Inom Productivity and Innovation kan företag ansöka om skatteavdrag eller bidrag för att registrera patent, varumärken, design eller förvärv av immateriella tillgångar. Företaget måste ha minst tre anställda och ha fortsatt verksamhet i för att vara berättigade till stödet. Ansökan görs till . Global Company Partnership administreras av , en statlig myndighet som ska främja singaporianska företags utlandsexpansion. Inom programmet kan singaporianska företag beviljas ett ekonomiskt bidrag för att stärka företagen i deras expansion utomlands. Bidraget kan bl.a. användas för att anlita externa konsulter i syfte att utforma en strategi för hantering av immateriella tillgångar. 7 Behov av utveckling Utredningens utgångspunkt är näringslivets och individers behov av statliga insatser på det immaterialrättsliga området och hur PRV:s kompetens bäst kan tas till vara för att bidra till förmågan till värde- och affärsskapande utifrån immateriella tillgångar i . Detta kapitel beskriver de behov av statliga insatser på det immaterialrättsliga området som utredningen har identifierat genom intervjuer, möten och rapporter. 7.1Medvetenheten om immateriella tillgångar behöver öka i samhället Utredningen har identifierat ett stort behov av att öka medvetenheten om den roll immateriella rättigheter och tillgångar spelar i dagens samhälle. Flera av de intervjuade har lyft fram att frågor rörande immateriella tillgångar och rättigheter behöver komma högre upp på den politiska agendan, och pekar på hur regeringar i andra länder har tagit fram IP-strategier på nationell nivå. Barn och ungdomar behöver få kunskap om immateriella rättigheter redan i . Det handlar dels om att öka kunskapen om hur de får använda material som skyddas av immateriella rättigheter, men också om att lägga grunden för att de ska vara medvetna om den betydelse immateriella tillgångar har. Den ökande betydelsen av immateriella tillgångar inom forskning och näringsliv gör att breda grupper måste ha en förståelse för området. Det finns därför ett behov av att öka undervisningen om immaterialrätt i högskole- och forskarutbildningar, särskilt om hur immateriella tillgångar kan skapa värde och nytta i olika verksam- Detta behov har även tidigare beskrivits i en mängd nationella och internationella rapporter. I näringslivet behöver medvetenheten också öka, vilket beskrivs i nästa avsnitt. 7.2Kompetensen om affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar behöver höjas Företag med låg kunskap om immaterialrättsliga frågor och om immateriella tillgångar har inte förutsättningar att ta till vara de värden som en strategisk hantering av dessa tillgångar kan ge. I det breda perspektivet är företagens kompetens inom området låg, med undantag för stora företag med egna IP-avdelningar och vissa små och medelstora teknikbaserade företag, t.ex. inom branscherna life sciences och telekommunikation. Rapporter och de intervjuer som utredningen har gjort visar på ett stort behov av att höja kunskapen i näringslivet om hur det immaterialrättsliga systemet och dess olika verktyg fungerar, samt om betydelsen av en affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar. Behovet av att öka företagens kompetens har framkommit i flera tidigare undersökningar. Organisationen Företagarna genomförde en enkätundersökning som besvarades av knappt 1 200 företag. Av dessa ansåg att de inte hade några immateriella tillgångar och visste inte vart de kan vända sig för att få vägledning om hur de kan hantera och eventuellt skydda sina tillgångar. I en analys av det offentliga stödsystemet för hantering av företags immateriella tillgångar konstaterar och att behovet av såväl grundläggande information och utbildning som av avancerad affärsstrategisk utbildning och rådgivning är omfattande. Internationellt har bl.a. och lyft fram behovet av att öka små och medelstora företags kompetens inom området. En tydlig bild är att företag ofta inte är medvetna om att de behöver stöd i att utveckla sin hantering av immateriella tillgångar. Däremot söker sig många företag till offentliga affärsrådgivare och privata konsulter för att få stöd i sina innovations- och tillväxtprocesser generellt sett. Dessa spelar därmed en central roll och vägleder företag i att gå från en idé till en produkt eller tjänst som är framgångsrik på marknaden. I den processen görs många vägval som påverkas av vilka immateriella tillgångar företaget eller konkurrenterna har. När ett företag utvecklar strategier för sin affärsutveckling baserat på marknadsmöjligheter och tekniska möjligheter behöver de därför forma strategier för hur de ska hantera immateriella tillgångar. De behöver t.ex. veta om de riskerar att göra intrång i andra företags rättigheter och vilka relevanta skydd som finns för företagets egna immateriella tillgångar. Offentliga affärsrådgivare har oftast grundläggande kunskaper om immaterialrätt, men det råder i denna grupp en brist på kompetens om immateriella tillgångar och hur immaterialrätten kan användas strategiskt i innovations- och affärsutveckling. Den slutsatsen drar och efter att ha genomfört insatser för att höja rådgivningskompetensen hos de offentliga aktörerna i innovationssystemet. Bilden bekräftas i de intervjuer utredningen har genomfört. För att offentliga affärsrådgivare ska kunna arbeta integrerat med affärsutveckling och immateriella tillgångar behöver därför deras kompetens stärkas. Insatser som adresserar detta behov medverkar till att bygga ett långsiktigt kunskapskapital i organisationer som möter många företag, och som har en bred bild av det enskilda företagets behov och framtida affärsutveckling. Företagen själva har dessutom svårt att fungera som kompetenta beställare av tjänster inom området, och flera aktörer som utredningen har intervjuat önskar att en offentlig aktör på något sätt ska kvalitetssäkra privata aktörer som tillhandahåller dessa tjänster. 7.3Det finns behov av marknadskompletterande finansiering för företagsspecifika strategier Små och medelstora företag har oftast varken behov av eller möjlighet att bygga upp en egen specialiserad kompetens kring hantering av immateriella tillgångar. Som konstaterats ovan är de istället ofta beroende av extern kompetens hos privata och offentliga aktörer. Dock upplevs kostnaderna som höga och osäkerheten stor om vilken rådgivare man ska kontakta. Utredningen ser därför ett behov av finansiering till företagsspecifika strategier för hur immateriella tillgångar kan hanteras i ett företags affärsutveckling. ringen bör vara öronmärkt för detta ändamål, annars riskerar en analys av hur immateriella tillgångar kan skapa värde för företaget att prioriteras ned, till förmån för annat innovations- och utvecklingsarbete. Det är viktigt att såväl rådgivning som finansiering är tillgänglig för företag och individer oavsett om de har sin bakgrund i näringslivet eller akademin. I uppföljningen av sitt arbete med IP-checkar drar och slutsatsen att det finansiella stödet har varit ett viktigt incitament för att få företagen att arbeta med en strategi för immateriella tillgångar, och att det utan detta stöd är svårt att få företagen att prioritera ett sådant arbete. För många företag har arbetet med strategin blivit ett uppvaknande som fått dem att lyfta upp dessa frågor i sin verksamhet. 7.4Ansökningar om immaterialrättsligt skydd måste granskas snabbt och med hög kvalitet Företag och privatpersoner som ansöker om immaterialrättsligt skydd är beroende av att ansökningarna handläggs snabbt och med hög kvalitet. Om ett skydd beviljas eller inte påverkar företagens beslut om inriktning på FoU, innovations- och marknadsaktiviteter m.m. Företagen behöver också kunna lita på att granskningen håller hög kvalitet och att ett immaterialrättsligt skydd inte beviljats på felaktiga grunder, så att det vid en eventuell tvist riskerar att ogiltigförklaras. För del innebär det att det finns behov av att PRV fortsätter att erbjuda korta leveranstider och hålla hög kvalitet i sin granskning. I de intervjuer utredningen har genomfört framhålls detta som PRV:s viktigaste roll. 7.5En god tillgång på IP-kompetens måste upprätthållas När betydelsen av immateriella tillgångar ökar i ekonomin ökar också behoven av personal med IP-kompetens. Utredningens intervjuer har mycket tydligt visat på den viktiga roll PRV spelar för försörjningen av IP-kompetens i . PRV har en omfattande internutbildning, som i kombination med praktisk handläggning ger en specialistkompetens inom bedömning av immateriella rättigheter. har också egna internutbildningar. PRV:s patentingenjörer och jurister utgör en betydande rekryteringsbas för näringslivet och konsultföretag och spelar en viktig roll för tillgången på IP-kompetens i . 7.6Universitet och högskolor behöver förstärka sin hantering av immateriella tillgångar Universitet och högskolor behöver ytterligare professionalisera sin hantering av immateriella tillgångar, och innovationskontorens verksamhet inom området har potential att vidareutvecklas och stärkas. utredningar har konstaterat att det är ont om strategier och policyer för den immaterialrättsliga hanteringen inom högskolan. När forskare deltar i samverkans- eller uppdragsforskningsprojekt behöver högskolan säkerställa att immateriella tillgångar hanteras korrekt. Det finns också ett behov av att förstärka stödet till studenter och forskare som vill kartlägga och nyttiggöra sina immateriella tillgångar. Det ger personerna möjlighet att fatta strategiska och informerade beslut, t.ex. om när forskningsresultat ska publiceras och om hur de kan nyttiggöras. Vidare finns det behov av att kunna sekretessbelägga forskningsresultat som kan utgöra grund för patentansökan. Regeringen har inrättat tolv innovationskontor som ska ge kvalificerat stöd bl.a. inom kommersialisering inklusive patentering och licensiering. Flera av dem har byggt upp mycket kompetent rådgivning. Innovationskontoren lyfts i intervjuer fram som centrala aktörer och det finns behov av att deras verksamhet och samverkan förstärks ytterligare. 7.7Fördjupa underlagen för forsknings- och innovationssatsningar Utredningens bild är att det finns en outnyttjad potential i användningen av patentinformation inom universitet och högskolor. Underlag för att styra och planera forskning grundar sig i huvudsak på bibliometriska data. Men en avsevärd del av all publicerad tek- nisk information hittas i patentdokument, vilket ofta förbises. Detta riskerar bl.a. att leda till att forskningsprojekt bedrivs trots att resultaten redan är kända. En användning av patentinformation i fördelning av forskningsmedel och planering av forskningsprojekt skulle dessutom ge en mer komplett bild av forskningsläget, konkurrenter och möjliga samarbetspartners. Den enskilda forskaren kan också utnyttja patentinformation till att hitta lösningar på tekniska problem, identifiera konkurrenter och möjliga samarbetspartners och precisera inriktningen på sin forskning. Även i offentliga finansiärers satsningar på forskning, innovation och affärsutveckling finns behov av att utnyttja patentinformation, t.ex. i planeringen av program och utlysningar. I beslut om stöd kan finansiärerna dessutom behöva veta att stödmottagaren inte riskerar att göra intrång i någon annan parts rättigheter. 7.8Det bör vara möjligt att ifrågasätta och försvara immaterialrättsligt skydd till en rimlig kostnad Näringslivet och enskilda har ett behov av att både kunna ifrågasätta och försvara ett immaterialrättsligt skydd till en rimlig kostnad. Utredningen har särskilt uppmärksammats på mindre företag och enskilda uppfinnares behov av att kunna hävda sina rättigheter eller försvara sig mot anklagelser om intrång. Ett litet företag har svårt att överleva långdragna tvister, även om företaget i slutändan får rätt. I detta kapitel lämnar utredningen förslag på statliga insatser inom det immaterialrättsliga området för att främja innovation och tillväxt. Kapitlet inleds med att redogöra för ett antal vägval som utredningen har ställts inför, och som har påverkat utformningen av förslagen. Därefter presenteras en målbild, som förslagen ska hjälpa till att uppnå. beskrivs förslagen var för sig. I utformningen av förslagen har utredningen ställts inför ett antal vägval, som diskuteras nedan. 8.1.1Bör PRV fokusera på kärnverksamheten eller utveckla en rådgivande roll? Utredningen menar att PRV inte bör ges i uppdrag att ta en rådgivande roll eller utveckla en bredare affärsmässig kompetens. Av de offentliga aktörerna i innovationssystemet är det istället de som arbetar med affärs- och innovationsrådgivning som behöver utveckla sin kompetens om hantering av immateriella tillgångar. Att individer och företag har behov av rådgivning om immateriella tillgångar verifieras i intervjuer och rapporter. De vänder sig ibland till rådgivare för att få stöd i sin verksamhet, men frågorna rör sällan specifikt hur de ska hantera immateriella tillgångar. Som och skriver i en rapport: Det är svårt, för att inte säga omöjligt, att efterfråga något som man inte vet att man behöver.1 1 PRV och . Kartläggning och analys av det offentliga stödsystemet för hantering av företags immateriella tillgångar. Det är därmed viktigt att integrera rådgivning om immateriella tillgångar i övrig innovationsrådgivning, och att den finns nära användarna. PRV är inte den naturliga parten för individer och företag som har behov av att diskutera innovations- och tillväxtfrågor, och myndigheten har inte heller kompetens inom dessa frågor i ett brett perspektiv. Ytterligare ett skäl för att inte utveckla PRV mot att tillhandahålla rådgivning är att en sådan roll är svår att förena med en oberoende granskning av ansökningar om immateriella rättigheter. Denna gränsdragningsproblematik finns till viss del också inom uppdragsverksamheten. Utredningen menar att det är viktigt att de tjänster som PRV utför på uppdrag av kunder inte innehåller rådgivande rekommendationer eller slutsatser. Utredningen anser att PRV:s viktigaste roll i innovationssystemet är kärnverksamheten, dvs. att tillhandahålla hög kvalitet i granskningen av immateriella rättigheter och uppfylla sina serviceåtaganden. Myndigheten och dess tjänster ska också kännetecknas av hög tillgänglighet för användarna. PRV bör också arbeta för att utöka volymen i sin kärnverksamhet, t.ex. genom att lyssna av om näringslivet har behov inom områden där PRV:s kompetens inte är tillräcklig, men där verket kan bli en mer konkurrenskraftig och behovsanpassad granskningsmyndighet genom rekrytering eller insatser för kompetensutveckling. 8.1.2Är det viktigt för att PRV kan behålla sin PCT- status? Att PRV kan behålla sin status som PCT-granskande myndighet är av stor betydelse för att upprätthålla den kvalitet och bredd i granskningsverksamheten som näringslivet efterfrågar, och för att PRV även fortsättningsvis ska kunna försörja näringslivet och andra organisationer med specialistkompetens. För att upprätthålla statusen som måste myndigheten ha minst 100 kvalificerade granskare.2 I verksamhets- 2 , Regulations under the (as in force from 1, 2014). planen budgeterade PRV för 115 personer.3 En minskning av antalet granskare kan leda till att myndighetens roll som PCT- myndighet ifrågasättas. Utredningen har i sina intervjuer och möten frågat vad en förlorad PCT-status skulle innebära. Det har mycket tydligt framgått att det vore allvarligt om PRV förlorar sin PCT-status. Ett skäl är att myndigheten därmed tappar en stor del av sina granskningsärenden, vilket leder till att antalet granskare blir allt färre och att granskningskompetens även vad gäller nationella patentansökningar därmed går förlorad. Om antalet granskare minskar kommer varje person behöva täcka ett större tekniskt område och inte längre kunna vara lika specialiserad. Detta är negativt för kvaliteten i granskningarna. En lägre kvalitet skulle i sin tur göra PRV mindre attraktivt som granskare, eftersom det skapar en osäkerhet om verkets bedömningar håller för en överprövning, vilket är en affärsrisk för företag. Färre granskare gör också att PRV:s roll som rekryteringsbas för näringslivet och andra organisationer i behov av IP-kompetens försvagas. Detta lyfts i utredningens intervjuer fram som ett stort potentiellt problem. finns inga andra organisationer som kan spela PRV:s viktiga roll som kompetensförsörjare, och ge motsvarande kombination av teoretisk utbildning och praktiskt hantverk. Ytterligare en negativ konsekvens av en förlorad PCT-status skulle vara att enskilda uppfinnare och företag som vill göra en PCT-ansökan tvingas vända sig till utländska myndigheter. Närheten till PRV, möjligheten att prata svenska och verkets öppenhet i dialogen med de sökande har lyfts fram som positivt, främst för små och medelstora företag. 3 PRV budgeterar i sin verksamhetsplan för 100 personårs årsarbetskraft för ingenjörskategorin, men eftersom alla medarbetare inte arbetar heltid så är den siffran lägre än det faktiska antalet individer. Omräkningsfaktorn är cirka 0,87 så motsvarar 115 personer. 8.1.3Bör PRV inrikta sig på att stärka den nationella verksamheten eller söka internationella allianser? PRV konkurrerar såväl med andra nationella patentverk, som med andra PCT-granskande myndigheter och med EPO. För att kunna täcka breda områden och ha djup kunskap och hålla hög kvalitet i granskningarna är det nödvändigt att verket har en hög volym av granskningsärenden. minskar dock såväl antalet nationella patentansökningar och varumärkesansökningar som antalet PCT-ansökningar. Det finns anledning att vara oroad över hur tillräckliga volymer i verksamheten ska kunna upprätthållas. Utredningen anser därför att PRV bör arbeta för att skapa internationella allianser, t.ex. med det () eller med EPO. är mitt i ett paradigmskifte mellan det industriella och det kunskapsintensiva samhället. Företagen går från att vara produktorienterade till att vara teknik-, tjänste- och varumärkesorienterade. Företag och organisationer som ska lyckas på en global marknad behöver i en allt högre grad kunna hantera immateriella rättigheter och tillgångar och skapa värde ur dem. Länder runt om i världen skapar handlingskraftiga strategier där immateriella tillgångar ses som en central del i att utveckla tillväxt och innovationskraft. För att på bästa sätt ska stödja innovation och tillväxt behöver det nationella innovationssystemet utvecklas så att det kan hantera immateriella värden och bygga en ekonomi kring kunskapen. Utredningens förslag bygger vidare på de strukturer och insatser som redan finns för stöd och främjande av innovation och tillväxt med målsättningen att: Kunskapen om hur värde kan skapas ur immateriella tillgångar ska öka hos individer, företag och andra organisationer. Företag och individer ska ha tillgång till behovsanpassade och kravställda stöd i form av marknadskompletterande finansiering och rådgivning. PRV ska ha förutsättningar att utveckla sin kärnkompetens och utföra sitt uppdrag med hög kvalitet och hög servicegrad, samt vara en kunskapsnod för immateriella rättigheter i . Utredningen föreslår däremot inte att ska ta fram en nationell IP-strategi, utan menar att förslagen kan stå för sig själva och bidra till att uppfylla målbilden, som frågor om immateriella tillgångar måste ges ökat utrymme i framtida utformning av policy för innovation och tillväxt. Utredningens uppdrag är att föreslå statliga insatser inom det immaterialrättsliga området som ska stödja innovation och tillväxt, samt hur insatserna ska finansieras. Utredningen ska även se över PRV:s roll och finansieringsform. Mot denna bakgrund och med hänsyn till de behov som beskrivits i kapitel 7 föreslås följande: Inrätta ett Råd för immateriella tillgångar. Förstärk kunskapsutveckling om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt. Betona betydelsen av immateriella rättigheter i styrdokument för vissa myndigheter och statliga bolag. Förläng uppdrag att finansiellt stödja företags hantering av immateriella tillgångar. Förstärk PRV:s verksamhet inom information och kunskapsspridning. Ändra PRV:s namn till Myndigheten för immateriella rättigheter. Ändra finansieringsform för PRV till anslagsfinansiering. Höj avgifterna för patent. Utveckla den statliga FoU-finansieringen för att uppnå en bättre hantering av immateriella tillgångar. Öka kunskapen om immaterialrätt och immateriella tillgångar vid universitet och högskolor. 8.3Inrätta ett Råd för immateriella tillgångar Förslag: Regeringen bör inrätta ett Råd för immateriella tillgångar vid . Rådets syfte är att vara ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte mellan berörda myndigheter, statliga bolag och andra aktörer i innovationssystemet. Rådet bör även samråda med representanter för andra myndigheter samt med företrädare för näringsliv, konsumenter och andra intressenter för att inhämta synpunkter av betydelse. Rådets arbete bör framgå av PRV:s instruktion genom tillägg av följande paragraf: 9 § Vid myndigheten finns ett rådgivande organ benämnt Rådet för immateriella tillgångar. 1.fungera som nationellt samrådsorgan i frågor som syftar till att öka förståelsen för hantering av immateriella tillgångar hos individer, företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet,