sou · H3B345 · 2015-04-15 00:00:00 — För elever i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna ska utvecklingsprojektet avse funktionsnedsättning utöver elevens utvecklingsstörning. Statsbidraget ska avse kostnader för utvecklingsprojekt –som delfinansieras av huvudmannen, –som vilar på vetenskaplig grund eller beprövad erfarenhet, –som utvärderas i förhållande till uppsatta mål, och –vars erfarenheter redovisas för Specialpedagogiska skolmyndigheten. Statsbidrag för utvecklingsprojekt kan avse projekt som löper . Beslut om fortsatt bidrag kan fattas i mån av tillgång på medel. 6 § Ansökan om statsbidrag ges in till Specialpedagogiska skolmyndigheten. Ansökan får överföras elektroniskt. 7 § Av huvudmannens ansökan om statsbidrag ska det framgå om huvudmannen söker bidrag för regional verksamhet eller utvecklingsprojekt. 8 § Till ansökan om bidrag för regional verksamhet enligt 1 § 1 ska en beskrivning av verksamhetens organisation och en ekonomisk redogörelse bifogas samt en plan för hur verksamheten ska bedrivas långsiktigt. Till ansökan om bidrag för utvecklingsprojekt enligt 1 § 2 ska en projektbeskrivning bifogas. 9 § Specialpedagogiska skolmyndigheten beslutar om och betalar ut statsbidraget en gång per kalenderår. Av beslutet ska sista dag för redovisning enligt 13 § framgå. Beslutet får förenas med villkor. Villkoren ska framgå av beslutet. 10 § Specialpedagogiska skolmyndigheten ska besluta om fördelningen av medlen i så god tid som möjligt inför det bidragsår som resurserna avser. 11 § Om det kommer in fler ansökningar än vad det finns medel för, beslutar Specialpedagogiska skolmyndigheten om ett urval. Vid urvalet ska det eftersträvas att statsbidraget fördelas 1.till huvudmän där behoven är störst och det förväntas medföra störst effekt för elevernas måluppfyllelse, och 2.mellan huvudmän över hela landet. 12 § Specialpedagogiska skolmyndigheten ska följa upp hur statsbidraget har använts. 13 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning ska lämna sådan ekonomisk och annan redovisning till Specialpedagogiska skolmyndigheten som myndigheten begär. 14 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning är återbetalningsskyldig om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt förorsakat att statsbidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.statsbidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 3.statsbidraget inte har använts för avsett ändamål, eller 4.mottagaren inte har lämnat sådan redovisning som avses i Specialpedagogiska skolmyndigheten ska besluta att kräva tillbaka ett bidrag om en huvudman är återbetalningsskyldig enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl för det, får myndigheten helt eller delvis efterge ett krav på återbetalning. 15 § Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 16 § Specialpedagogiska skolmyndighetens beslut enligt denna förordning får inte överklagas. 1.Denna förordning träder i kraft och ska tillämpas första gången avseende beslut om bidrag för . 2.Genom förordningen upphävs förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för bidrag som har beslutats före . lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att det i lagen ska införas två nya bestämmelser, 24 kap. 19 a § och 19 b §, dels att det i lagen ska införas nya rubriker närmast före 24 kap. 19 a § och närmast före 19 b § med följande lydelse. För utbildningen enligt 17 § ska de lokaler och den utrustning finnas som behövs för att syftet med utbildningen ska kunna upp- fyllas. Den som är huvudman för sjukhuset, eller institutionen knuten till ett sjukhus, där den särskilda undervisningen bedrivs ska tillhandahålla de lokaler som behövs. En skolhuvudman för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning, av huvudmannen för elevens ordinarie utbildning. Ersättningen ska avse den del av kostnaden för elevens utbildning som inte täcks på annat sätt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningen. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2011:130) med instruktion Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten att 2 § ska ha följande lydelse. Myndigheten ska i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning ge råd och stöd till huvudmän med ansvar för 1.utbildning inom skolväsendet, 2.internationella skolor enligt 24 kap. skollagen (2010:800), 4. särskild undervisning på sjukhus eller institution som är 24 kap. skollagen, och 4. annan pedagogisk verk- 5. annan pedagogisk verk- samhet enligt 25 kap. skollagen. samhet enligt 25 kap. skollagen. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen att 6 § ska ha följande lydelse. En folkhögskola ska ha en ansvarig styrelse. Styrelsen får vara gemensam för flera folkhögskolor. Allmänna kurser, avsedda främst för dem som saknar grundskole- och gymnasieutbildning, ska utgöra av verksamheten. Till en allmän kurs som ger en behörighet motsvarande den som kan fås genom skolväsendet får endast den som fyller senast under det kalenderår kursen börjar eller som är äldre antas. Trots detta får en folkhögskola till undervisningen anta en yngre elev som går ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. En folkhögskola får även anta en yngre elev med svår synskada, vars skolplikt har upphört, till särskilt anordnad utbildning för elever med svår synskada. Denna förordning träder i kraft och ska tillämpas första gången avseende beslut om bidrag för . Utredningen har i uppdrag att stödja kommunala, enskilda och statliga skolhuvudmän som bedriver utbildning för de elever inom specialskolans målgrupp som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk. Utredningen ska därför fördela statsbidrag till kvalitetshöjande insatser som stärker måluppfyllelsen för elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk. Utredningen ska även fördela statsbidrag till ny eller utvidgad hörselverksamhet i och enskild regi. Vidare ska utredningen föreslå hur Specialpedagogiska skolmyndighetens stöd till kommunala och enskilda huvudmän kan utvecklas för berörda elever. Dessutom ska utredningen utvärdera statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet, vilket redovisas i detta betänkande. Se vidare utredningens direktiv, bilaga 1. Regeringen beslutade att utvidga utredningens uppdrag och att förlänga utredningstiden. Det utvidgade uppdraget, som ska redovisas , innebär att även elever med grav språkstörning utan behov av teckenspråk ska omfattas. Utredningen ska också föreslå hur elever med grav språkstörning ska få utbildning på grundskole- och gymnasieskolenivå som uppfyller de krav på anpassning som följer av elevens funktionsnedsättning. I detta ligger även att utredningen ska definiera begreppet grav språkstörning och därefter bedöma storleken på gruppen gravt språkstörda. Utredningen ska redogöra för behovet av stödåtgärder vid utbildning för gruppen elever med grav språkstörning, och föreslå hur rätten till utbildning på grundskole- och gymnasieskolenivå bör tillgodoses. Den del av uppdraget som avser utvärdering av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet ska redovisas . Se tilläggsdirektiv, bilaga 2. Av 12 § förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten följer bland annat att myndigheten ska administrera statliga stöd och bidrag enligt särskilda bestämmelser eller särskilda beslut. Det är utredningens uppdrag att i slutbetänkandet föreslå hur Specialpedagogiska skolmyndighetens stöd till kommunala och enskilda huvudmän kan utvecklas för berörda elever. I detta delbetänkande kommer utredningen att redogöra för behovet av förändringar när det gäller statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet och lämna förslag till ändringar. Utredningens förslag om förändringar av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet kan behöva justeras i samband med att utredningen i sitt slutbetänkande lämnar förslag om hur Specialpedagogiska skolmyndighetens stöd kan utvecklas. Den del av utredningens arbete som redovisas i detta betänkande har, i enlighet med direktiven, genomförts i nära samverkan med Specialpedagogiska skolmyndigheten. Bland annat har utredningen haft en särskild kontaktperson från myndigheten och haft regelbundna avstämningar med myndighetens generaldirektör. Samråd med myndigheten har även genomförts i särskild ordning. Vidare har utredningen genomfört intervjuer med myndighetens samtliga chefer för resurscentra respektive regionala råd- och stödchefer. Utredningen har även genomfört samråd med Kommuner och Landsting , i de delar som behandlas i delbetänkandet. Till utredningen har olika referensgrupper varit knutna. Dessa har, , sammankallats till möten vid som mest fyra tillfällen. I referensgruppen för kommuner har företrädare för Ale, , , , , , och kommuner ingått. I referensgruppen för myndigheter och organisationer har representanter för , Myndigheten för delaktighet, Skolinspektionen, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten och Kommuner och Landsting ingått. Representanter för i /Talknuten, Barnplantorna, Förbundet , , , hörselskadade och språkstörda barn och , samt i förekommande fall deras ungdomsförbund, har ingått i referensgrupperna för intresseorganisationer respektive ungdomsförbund inom intresseorganisationer. Vidare har landstingen i , , , , och ingått i referensgruppen för landsting. Slutligen har referensgruppen för fristående skolor bestått av deltagare från , Internationella Engelska skolan AB, , och Ängkärrskolan i . Utredningen har även genomfört flera skol- och huvudmanna- besök för att få del av deras erfarenheter. På huvudmannanivå har samtal förts med , , , , och kommuner, men även med representanter för kommuner i och . Vidare har utredningen besökt samtliga statliga specialskolor, utom och Åsbackaskolan. Utredningen har även besökt kommunala och fristående hörsel- och språkklasser: Alviks hörselklasser i , i , Kannebäckskolan i , Mogårds folkhögskola, Solanderskolan i , språkklasser i , Ängkärrskolan i , Bodaskolans kommunikationsklasser i och Riksgymnasiet för döva och Riksgymnasiet för hörselskadade i . Utredningen har vid besöken samtalat med representanter för skolledning, lärare och elevhälsa, samt i vissa fall elever och föräldrar. Utredningen har även träffat företrädare för sjukhus- lärarförening och företrädare för huvudmän med ansvar för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus för att få kunskap om deras verksamheter, erfarenheter och behov. Vidare har utredningen haft en avstämning med med anledning av utredningens föreslagna ändringar. Som hjälp i arbetet har utredningen även låtit forskare vid i göra en utvärdering av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet för perioden –2013. Därutöver har utredningen tagit del av en utvärdering som samma forskare, på uppdrag av Specialpedagogiska skolmyndigheten, genomfört av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet avseende utvecklingsprojekt. Utredningen har genomfört en enkätundersökning riktad till samtliga huvudmän som ansökte om statsbidrag för särskild undervisning på sjukhus (se bilaga 4). Därtill har en förfrågan gått ut till huvudmän för särskild undervisning på sjukhus i samtliga län om förekomst av regional överenskommelse om ersättning till anordnande kommun. Utredningen har dessutom tagit del av tidigare gjorda utredningar samt granskningar och utvärderingar på området från bland andra och Specialpedagogiska skolmyndigheten. Betänkandet består av tio kapitel, referenser samt fyra bilagor och inleds med utredningens författningsförslag, kapitel 1. Detta kapitel, kapitel 2, redogör för utredningens uppdrag och hur arbetet bedrivits. Därefter följer fem kapitel, kapitel 3–7, som redogör för reglering av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet, tidigare utredningar och rapporter, statistik över statsbidraget, dagens fördelningsgrunder för statsbidraget och statsbidragets syfte. Dessa kapitel beskriver bakgrunden mot vilken utredningen lämnar sina förslag. I det följande kapitlet redovisas utredningens utvärdering och förslag till ändringar, kapitel 8. Avslutningsvis redogörs för vilka konsekvenser förslagen bedöms få, kapitel 9. Därefter följer en författningskommentar, kapitel 10, och en referenslista. Som bilagor återfinns sedan kommittédirektiv, tilläggsdirektiv, utvärdering av statsbidraget för särskilda insatser på skolområdet som bifogas i sin helhet samt utredningens enkät om särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus. 3Reglering av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet Statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet regleras dels genom förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet, dels i Specialpedagogiska skolmyndighetens regleringsbrev. I detta kapitel redogörs för vilka områden som förordningen respektive regleringsbreven reglerar. Därefter beskrivs skillnaderna i reglering mellan lag, förordning och övrig statlig styrning. Kapitlet innehåller också en redogörelse för kommande lagändringar. Avslutningsvis görs en historisk tillbakablick över hur statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet har vuxit fram. 3.1Bestämmelser om statsbidrag enligt förordningen om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet Statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet regleras i förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Av förordningen följer bland annat att en huvudman inom skolväsendet kan få statsbidrag till kostnader för insatser av regional art som huvudmannen vidtar för elever med funktions- nedsättning eller med andra särskilda behov i eller gymnasieskolan, för elever med flera funktionsnedsättningar i grundsärskolan och gymnasiesärskolan och för elever i Reglering av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet för vilka särskild undervisning anordnas på ett sjukhus eller motsvarande institution enligt 24 kap. 17 § skollagen (2010:800).1 Med insatser av regional art avses samordnade utbildnings- insatser för elever med funktionsnedsättning eller med andra särskilda behov, som i stor utsträckning även kommer sådana elever till del vilka har en annan hemkommun än den kommun där utbildningen bedrivs.2 Om en huvudman vidtar insatser av regional art för elever med funktionsnedsättning eller med andra särskilda behov i och gymnasieskolan eller för elever med flera funktionsnedsättningar i grundsärskolan och gymnasiesärskolan får huvudmannen tilldelas bidrag till merkostnader för undervisningen, och kostnader för elevhälsa och andra elevstödjande åtgärder, om kostnaderna är särskilt stora. Den huvudman som vidtar insatser för särskild undervisning på sjukhus eller motsvarande institution får tilldelas bidrag till verksamheten. Bidragen ska användas för det ändamål som anges av Specialpedagogiska skolmyndigheten i beslutet om fördelning.3 3.2Bestämmelser i skollagen om särskild undervisning på sjukhus eller motsvarande institution finns bestämmelser om särskild undervisning på sjukhus eller motsvarande institution i skollagen (2010:800). Skollagen trädde i kraft . Den började tillämpas på utbildning och annan verksamhet den 1 juli 2011.4 I samband med detta sammanfördes bestämmelserna om särskild undervisning för såväl grundskola som gymnasieskola i 24 kap. skollagen om särskilda utbildningsformer. Av 24 kap. skollagen följer bland annat att för sådana elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete 11 § förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. 22 § förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. 34-6 §§ förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. 4Lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Reglering av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet och som vårdas på sjukhus eller en motsvarande institution ska särskild undervisning anordnas på sjukhuset eller institutionen. Sådan undervisning ska så långt det är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i. Den särskilda undervisningen ska, i fall som ovan, anordnas av den kommun där institutionen är belägen och stå öppen även för dem som fullgör skolplikten utanför skolväsendet.5 Av förarbetena till skollagen framgår bland annat, utöver vad som följer av skollagen, att ”ersättningens storlek grundas på antalet tjänster och därför varierar mellan olika kommuner”.6 Enligt 12 § förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten ska myndigheten administrera statliga stöd och bidrag enligt särskilda bestämmelser eller särskilda beslut. Myndigheten ska också följa upp och utvärdera de insatser för vilka statliga stöd och bidrag har lämnats. Av Specialpedagogiska skolmyndighetens regleringsbrev för framgår villkoren för ramanslaget 1.6 Särskilda insatser på skolområdet. får belastas med utgifter för statsbidrag enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Medel får också användas för utvecklingsprojekt och analyser som syftar till att utveckla lärande- miljön för elever med funktionsnedsättning. Vidare framgår av regleringsbrevet att myndigheten får belasta anslagsposten med högst för stöd för särskilt anordnad utbildning för ungdomar med svår synskada vilka efter behöver 517 och 19 §§ skollagen (2010:800). 2009/10:165. Reglering av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet ett så kallat mellanår före starten av gymnasial utbildning.7 Motsvarande skrivningar har förekommit i samtliga regleringsbrev för Specialpedagogiska skolmyndigheten. –2012 framgick det också av regleringsbreven att av medlen under anslagsposten skulle myndigheten, utan rekvisition, betala ut till för undervisning av elever med dövhet i kommunens grundskola. Detta var elever som annars skulle ha tagits emot i den statliga specialskolan Vänerskolan. var beloppet till och till de så kallade mellanåren nedsatt till hälften då regleringsbrevet endast gällde . Av 23 kap. 4 § skollagen (2010:800) följer att inom gymnasieskolan får uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil överlämnas på entreprenad. Av 5 § samma kapitel framgår att om det finns särskilda skäl får regeringen efter ansökan av en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman i andra fall än som anges i 2 och 4 §§ medge att kommunen, eller den enskilde huvudmannen får överlämna åt någon annan att bedriva undervisning inom skolväsendet på entreprenad. 3.6Åldersgräns för antagning till folkhögskola Enligt 6 § förordning (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen får till en allmän kurs som ger en behörighet motsvarande den som kan fås genom skolväsendet endast den som fyller senast under det kalenderår kursen börjar eller som är äldre antas. Trots detta får en folkhögskola till undervisningen anta en yngre elev som går ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. 7 Regeringsbeslut U2013/7498/S, U2013/7484/(delvis), Regleringsbrev för budgetåret 2014 avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten. Reglering av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet 3.7Skillnader i reglering mellan lag, förordning och övrig statlig styrning Inom ett par områden skiljer sig regleringen av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet i lag, förordning och övrig statlig styrning. Det ena handlar om målgruppen för den särskilda undervisningen på sjukhus eller institution. Den andra skillnaden handlar om vad statsbidraget får användas till. I bestämmelserna i skollagen (2010:800) framgår att särskild undervisning vid sjukhus eller motsvarande institution ska anordnas för elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Av förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet följer att en huvudman kan få bidrag för att anordna särskild undervisning vid sjukhus eller motsvarande institution endast för elever i . Statsbidrag kan således inte beviljas för särskild undervisning på sjukhus eller motsvarande institution som anordnas för elever i grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan eller för elever som fullgör sin skolplikt utanför skolväsendet. finns det inte någon reglering av vilken huvudman som ska tillhandahålla de lokaler som behövs för den särskilda undervisningen. Det finns inte heller någon reglering som stöd för kommuner att begära ersättning av andra skolhuvudmän för sina kostnader i samband med den särskilda undervisningen. När det gäller vad statsbidraget får användas till finns det en skillnad mellan förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet och Specialpedagogiska skolmyndighetens regleringsbrev. Det är endast regleringsbreven som tydliggör att statsbidraget får användas även till utvecklingsprojekt och analyser som syftar till att utveckla lärandemiljön för elever med funktions- nedsättning. På samma sätt är det endast regleringsbreven som nämner stödet för särskilt anordnad utbildning för de ungdomar med svår synskada som efter behöver ett så kallat mellanår före starten av gymnasial utbildning. Reglering av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet 3.8Kommande ändringar i skollagen biföll utbildningsutskottets förslag till beslut i utskottsbetänkande /15:UbU48 angående proposition 2014/15:43 Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus. Propositionens föreslagna skollagsändringar innebär att undervisning enligt 24 kap. 17 § skollagen ska anordnas för elever som inte kan delta i vanligt skolarbete med anledning av att de vårdas på sjukhus eller institutioner som är knutna till ett sjukhus, om det inte är obehövligt för elevens inhämtande av kunskaper. Det ska således inte längre krävas att eleven inte kan delta i vanligt skolarbete . Vidare ska uttrycken någon annan institution och en motsvarande institution ersättas med institution som är knuten till ett sjukhus. Dessutom ska den som undervisar inom den särskilda undervisningen på sjukhus vara legitimerad. Utredningen kommer fortsättningsvis att använda sig av uttrycket institution som är knuten till ett sjukhus i detta betänkande. I propositionen gör regeringen även bedömningen att bör ges i uppdrag att utarbeta allmänna råd eller ett stödmaterial om särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus. Regeringen avser även att ändra förordningen om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet så att en huvudman inom skolväsendet även ska kunna få statsbidrag för elever i grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som får särskild undervisning. Ändringarna i skollagen träder i kraft . –talet pågick två större utredningar om skolans organisation, dels utredningen om skolans inre organisation (), dels utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK). I väntan på utredningarnas slutbetänkanden efterlyste lärar- 8 betänkande 2014/15:UbU4, Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus. Reglering av statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet organisationerna extra medel för olika kortsiktiga särskilda åtgärder på skolområdet.