sou · H3B310 · 2015-02-26 00:00:00 — 3 § Kammarkollegiet beslutar för statens räkning om ersättningsfrågor enligt denna lag. Ett ersättningsanspråk ska framställas hos Kammarkollegiet före utgången av . Annars är rätten till ersättning förlorad. Kollegiet ska i första hand genom förhandlingar söka träffa överenskommelse med den som har framställt anspråket. Kammarkollegiets beslut får inte överklagas. Fastighetsägare och andra rättighetshavare som lider skada ska fram- ställa sina ersättningsanspråk till Kammarkollegiet före utgången av . Annars är rätten till ersättning förlorad. Kammarkollegiet beslutar om rätt till ersättning föreligger och i sådana fall om ersätt- ningens storlek. Kammarkollegiet ska då i första hand försöka träffa överenskommelse med den som framställd ersättningsanspråk. Kammarkollegiets beslut om rätt till ersättning och i förekom- mande fall ersättningens storlek får inte överklagas. 4 § Om den som har framställt anspråk på ersättning inte är nöjd med Kammarkollegiets beslut i en ersättningsfråga, får talan väckas mot staten vid den mark- och miljödomstol inom vars område fastigheten är belägen. Sådan talan ska väckas från den dag då kollegiets beslut delgavs sökanden. Annars är rätten till talan förlorad. Paragrafen slår fast att den som framställt anspråk om ersättning och inte är nöjd med Kammarkollegiets beslut i ersättningsfrågan, får väcka talan mot staten vid mark- och miljödomstolen. Talan ska väckas hos den domstol inom vars verksamhetsområde fastigheten är belägen. Har talan inte väckts från den dag då Kammarkollegiets beslut delgavs sökanden är rätten till talan för- lorad. Hänsyn till bevissvårigheterna bör tas vid bedömningen av den enskildes påstående om att fastighetens vattenområde har minskat, om påståendet i övrigt vinner stöd av omständigheterna. 5 § Kammarkollegiet företräder staten vid talan inför domstol om ersättning enligt denna lag. Paragrafen ger Kammarkollegiet mandat att företräda staten vid ärenden angående ersättningsfrågor enligt denna lag hos mark- och miljödomstolen. The of the Sea, United Nations Convention on the of the Sea with Index and Final Act of the Third United Nations Con- on the of the Sea, United Nations, 1983. The of the Sea, Baselines: An Examination of the Relevant Provisions of the United Nations Convention on the of the Sea, United Nations, , 1989. Limits in the Seas no 106, Developing Standard ating Straight Baselines, , 31, 1987. Limits in the Seas no 108 – 1st Revision, Boundaries of the World, , , 1990. Handbook on the Delimitation of Boundaries, United Nations, , 2000. Kort 1 2012, , 2012. , , Om allmänt vattenområdes rättsliga ställning, internationell rätt, boktryckeri, 1957. , , Riksgränshistoria & gränsöversyner, Lantmäteriet Kartförlaget 1995. Julstad, , Fastighetsindelning och markanvändning, Juridik, andra upplagan, 2000. , , Energirätt, Iustus förlag, 1990. , , Gränsbestämning och äganderättstvist, AB Lundequistska bokhandeln, 1944. , /, , Fiskelag och vattengräns, P.A. söners förlag, 1955. Maj:ts nådiga proposition till angående bestämmande af sträckningen af viss del af sjögränsen mellan och ; gifven . Maj:ts proposition nr 70. Maj:ts proposition till med förslag till lag om gräns mot allmänt vattenområde, m.m.; given . Maj:ts proposition nr 59. Maj:ts proposition till med förslag till lag om rätt till sand-, grus- och stentäkt inom allmänt vattenområde m.m., given . Maj:ts proposi- tion nr 212. Maj:ts proposition till med förslag till lag om kon- tinentalsockeln m.m.; given . Kungliga Maj:ts proposition nr 1966. Maj:ts proposition till med förslag till lag om Sveriges sjöterritorium; given . Kungliga Maj:ts proposition nr 1966. Regeringens proposition 1978/79:27 om utvidgning av Sveriges sjö- territorium, . Regeringens proposition 1979/80:43 om ändring av Sveriges sjö- territorium, . Regeringens proposition 1981/82:130 med förslag till ny vattenlag m.m.; beslutad . Regeringes proposition 1984/85:107, om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske m.m., beslutad . Regeringens proposition 1992/93:54 om en svensk ekonomisk zon, . Regeringens proposition 1994/95:156 Godkännande av överens- kommelse mellan och om avgränsning i och norra m.m., . Regeringens proposition 1995/96:140 ratifikation av havsrättskonvention av och avtalet av om tillämpningen av konventionens del XI, . Regeringens proposition 2009/10:224 Ett sammanhängande system för geografisk miljöinformation, . Regeringens proposition 2013/14:186 Hushållning med havsområ- den, . överenskommelser med främmande makter (SÖ) (SÖ 1921:26) Konvention angående icke-befästande och neutralisering, . (SÖ 1932:1) Deklaration med angående vissa gränsför- hållanden i , . (SÖ 1933:5) Ministeriella noter, utväxlade med angående tidsintervallerna mellan gränsröjningarna vid svensk-norska gränsen, . (SÖ 1967:14) Överenskommelse med om avgränsningen av och fiskeområden i nordöstra , . (SÖ 1969:3) Överenskommelse med om avgränsning av kon- tinentalsockeln, . (SÖ 1973:1) Överenskommelse med om avgränsning av kon- tinentalsockeln i , , och nord- ligaste delen av , . (SÖ 1978:42) Överenskommelse med Tyska Demokratiska Republik- en om avgränsning av kontinentalsockeln jämte protokoll, . (SÖ 1985:54) Överenskommelse med om avgränsning av kontinentalsockeln och fiskezonerna mellan och , . (SÖ 1987:3) Skriftväxling med om avgränsning av ansvars- regionerna enligt konventionen om skydd av den miljö (SÖ 1976:13), . (SÖ 1988:38) Överenskommelse med om avgränsning av kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i , . (SÖ 1989:27) Överenskommelse med om avgränsning av kon- tinentalsockeln, . (SÖ 1990:18) Överenskommelse mellan , och Sovjet- unionen om en gemensam avgränsningspunkt i , . (SÖ 1995:18) Överenskommelse jämte protokoll med om avgränsningen i och norra av eko- nomiska zon och av kontinentalsockel och fiskezon, . (SÖ 1995:54) Avtal med om revidering av demarkations- linjen i södra (SÖ 1932:1), 1995. (SÖ 1998:33) Överenskommelse med och om en gemensam avgränsningspunkt i , . (SÖ 2000:1) havsrättskonvention, , och avtalet om genomförande av Del XI i denna konvention, . (SÖ 2000:18) Avtal med om avgränsningen av de maritima zonerna i , . (SÖ 2001:21) Överenskommelse med och om en gemensam avgränsningspunkt i , . (SÖ 2010:2) Överenskommelse med om ändring av riks- gränsen mellan och , . (SÖ 2011:7) Överenskommelse med och om en gemensam avgränsningspunkt för de exklusiva ekono- miska zonerna och kontinentalsockeln i , . Överenskommelse med om avgränsningen av de ekono- miska zonerna och kontinentalsockeln i , den 10 april 2014.1 1 Överenskommelsen trädde i kraft . Någon SÖ har ännu inte publicerats. Betänkanden i SOU serien SOU 1930:6, , : Gränsen för territorialvatten I, Gränsen mellan territorialvatten och det fria havet, 1930. SOU 1947:38, Lagberedningens förslag till jordabalk I. SOU 1947:47, förslag till fiskelag jämte där- med sammanhängande författningar. SOU 1949:23, Lagberedningens utlåtande angående lagstiftning om gräns mot allmänt vattenområde. SOU 1960:25, Lagberedningens förslag till jordabalk m.m. II, motiv till balken. SOU 1965:1, Sveriges sjöterritorium, Betänkande avgivet av Baslinje- utredningen. SOU 1965:66, Kontinentalsockeln, Betänkande avgivet av Konti- nentalsockelutredningen. SOU 2007:96, Avgifter, Betänkande av SOU 2010:91, Planering på djupet – fysisk planering av havet, Be- tänkande av , 2010. SOU 2014:35, I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler, betänkande av , 2014. Skiljedom om Grisbådarna som beslutades i (permanente d´Arbitrage, Affaire des Grisbådarna: Sentence, La Haye, 23 octobre 1909). Rättsfall från (Nytt juridiskt arkiv). NJA 1981, s 1. NJA 2003, C 44. NJA 2007, s 695. Organisationers och myndigheters hemsidor United Nations Office of Legal Affairs, , , Geodataportalen, Havs- och vattenmyndigheten, , Lantmäteriet, , , Kammarkollegiets betänkande: Allmänt vattenområde, B I nr 566, . Convention on the Territorial Sea and the Contigous , . Convention on the Shelf, . Officiella statistik 1901–1985, . Översynen av mellan och 1984–87. Gränsöversynen – 2006, Den svenska och finska gränskommissionen, . Kammarkollegiet, Dnr 4.1-5982-10, daterad . , Ordlista och begreppsdiagram Farleder och hamnar, version 2.0, . Ufs A 2014, Underrättelser för sjöfarande, Allmänna upplysningar, . Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om navigations- säkerhet och navigationsutrustning (TSFS 2011:2 med ändring 2012:71). 75th Conference of held in , , 26-30 2012; Resolution No 1/2012 Baselines under the International of the Sea; Report from . /IAG: A Manual on Technical Aspects of the United Nations Convention on the of the Sea – 1982 (TALOS), 5th Edition, October 2012. En särskild utredare ska se över de svenska baslinjerna och de olika jurisdiktionsgränserna till havs i syfte att ge dessa den precision som modern teknik medger. Utredaren ska också lägga fram för- slag om inrättande av en angränsande zon runt Sveriges kuster. Utredaren ska lämna de förslag till författningsändringar som översynen kan ge anledning till. Uppdraget ska redovisas . Översyn av gränser till havs En förutsättning för att veta var svensk jurisdiktion kan utövas och var svenska lagregler är tillämpliga är att det finns klart och tydligt angivna geografiska gränser på land och till havs. Det praktiska behovet av tydliga gränser till havs dikteras också av den rättsliga och politiska utvecklingen på flera områden. För att regeringen t.ex. ska kunna inrätta särskilda miljöskyddsområden måste den veta exakt var de svenska jurisdiktionsgränserna rent geogra- fiskt går. För att kunna genomföra EU:s gemensamma fiskeripoli- tik krävs också att gränserna anges på exakt sätt. Precist bestämda gränser är en avgörande faktor för att på ett adekvat sätt ska kunna påtala och agera mot kränkningar av svenskt territorium. Andra politikområden som berörs av gränsproblematiken är migra- tions-, hälso-, tull- och skattefrågor, men även andra frågor såsom skyddet av det undervattenskulturarvet, läggande av rörled- ningar och kablar, ingripande mot transport av massförstörelse- vapen och narkotikasmuggling. Den nuvarande lagstiftningen är i stora delar föråldrad och svår- överskådlig. Den yttre gränsen för Sveriges sjöterritorium, det i lagen (1966:374) om Sveriges sjöterritorium benämnda territorialhavet, beskrivs som att det sträcker sig från baslinjerna. Gränsen är däremot inte angiven med koordinater, vilket gör den svår att lagra i databaser och användas i digitala system. Den nuvarande lagstiftningen behöver också förtydligas. Rela- tionen mellan de begrepp som definierar havs- och land- gränser är i vissa avseenden oklar. En otydlighet finns även i gränssnittet mellan havsgränslagstift- ningen och fastighetslagstiftningen avseende förhållandet mellan fastighetsgräns och inre vatten i lagen (1950:595) om gräns mot allmänt vattenområde. I betänkandet av den s.k. Havsplanerings- utredningen (SOU 2010:91 Planering på djupet – fysisk planering av havet) föreslås också att frågan om äganderätten till allmänt vatten bör utredas. motiverar utrednings- behovet med att rättsläget när det gäller statens rätt att bestämma över dispositionsrätten i allmänt vatten och att ta ut avgift för denna rätt är oklart som möjligheten att ta ut avgift eller ersätt- ning för att nyttja naturresurserna är ett viktigt medel för att göra havsförvaltningen ekosystembaserad. Avgörande för beräkningen av gränser till havs är de normala och räta baslinjernas sträckning. Det är utifrån baslinjerna och utanför dessa belägna lågvattenskär, så kallade cirkelbågepunkter, som samtliga suveränitetszoner och jurisdiktionszoner ska beräk- nas, såsom territorialhav, angränsande zon och ekonomisk zon. En förutsättning för en översyn av gränser till havs är därför att en uppdatering görs av det baslinjesystem som används. Baslinjesystemet reviderades senast . Den dåvarande utredningen, , (SOU 1965:1) låg till grund för den nu gällande lagen (1966:374) om Sveriges sjöterritorium och den till lagen knutna kungörelsen (1966:375) med närmare bestäm- melser om beräkningen av Sveriges sjöterritorium. Även lagen (1992:1140) om ekonomiska zon med tillhörande förord- ning (1992:1226) bygger på det baslinjesystem som togs fram under I uttalades att en översyn av bas- linjesystemet bör ske . Det angavs att kravet på en återkommande översyn främst motiveras av landmassans föränd- ring, vilket innebär att många av de äldre baslinjepunkterna inte på ett adekvat sätt speglar nuvarande geografiska förhållan- den. Därtill kommer att teknikutvecklingen på mät- och kartområdet varit mycket snabb, bl.a. genom utvecklandet av digitala databaser, flygfotogrammetrisk informationsinsamling, all- männa geografiska informationssystem (GIS), elektroniska sjökort (ECDIS) och satellitbaserade navigationssystem (GPS/GNSS). finns det således möjlighet till en helt annan precision vid fast- ställandet av olika gränser . Det är således såväl landmassans förändring som kravet på för- bättrad geografisk information som motiverar behovet av en över- syn av baslinjerna. Inrättande av en angränsande zon Begreppet angränsande zon, som först kodifierades genom , men som existerade på sedvanerätts- lig grund , avser numera ett område utanför territorial- havet där kuststaten har viss begränsad jurisdiktion inom områdena tull, skatt, invandring, hälsovård och skydd av arkeologiska samt historiska fynd i havet. Enligt havsrättskonventionen, i vilken är part, har stater möjlighet att enligt konventionens artikel 33 in- rätta en angränsande zon som inte får sträcka sig utöver från de baslinjer varifrån territorialhavets bredd beräknas. har behovet av att tillsätta en ut- redning för att närmare granska frågan om inrättande av en så kallad angränsande zon utanför Sveriges kuster gjort sig alltmer påmint. 1995/96:140 om svensk ratifikation m.m. av FN:s havsrätts- konvention gjorde regeringen bedömningen (med stöd bl.a. av vad som framkommit under remissbehandlingen) att övervägande skäl talade för att en angränsande zon borde inrättas runt Sveriges kuster. Då frågan krävde ytterligare överväganden anmälde regeringen sin avsikt att återkomma till med den . Frågan om inrättade av en angränsande zon har även varit föremål för riksdagsfrågor. uppgav utrikesminister att inrättande av en angränsande zon i icke obetydliga avseenden skulle utvidga möjligheterna för tillsyn av överträdelser av svenska lagar och förordningar. Han noterade att juridiska och tekniska skäl talade för att frågan hanteras som en del av en nödvändig översyn av den svenska havsgränslagstiftningen. Även miljöminister har uttalat sig i denna riktning. Dessutom har olika myndigheter, däribland , vid upprepade tillfällen understrukit vikten av att inrätta en angrän- sande zon. I direktiven till den framlagda Havsplaneringsutred- ningen (SOU 2010:91) ingick uppgiften att särskilt analysera och redovisa möjligheterna för att inrätta en angränsande zon enligt havsrättskonventionen. I utredningen ägnas omfattande ut- rymme åt behovet att inrätta en sådan zon. Utredningen noterar att frågan om en angränsande zon berör fler aspekter än som omfattas av utredningens uppdrag men har ändå valt att lägga fram lagförslag som bl.a. rör skydd av kulturminnen i en angränsande zon. Utred- ningen hade fäst regeringens uppmärksamhet på be- hovet av att fastställa havsgränser eftersom det är en förut- sättning för att korrekta havsplaner ska kunna fastställas och tillämpas (Skrivelse till regeringen , Dnr 34/B1/2010). Det finns därför skäl för att utöka den svenska jurisdik- tionen genom att inrätta en angränsande zon. Redovisning av havsgränser – internationell havsgränsdatabas Många länder har redovisat det egna landets havsgrän- ser i officiella sjökort. Varje land har därmed kontroll över den publicerade informationen och en erfaren sökare av information vet var vederhäftig information finns. Havsrättskonventionen anger dock en alternativ möjlighet att redovisa dessa gränser, nämligen att publicera dem i en förteckning med geografiska koordinater. Förutsatt att informationen även redovisas i sjökorten så ökar därmed till- gängligheten och användbarheten. Inom sjökarteorganisationerna finns numera samverkan som inne- bär att produktionen av internationella sjökort, så kallade , kommer i första hand att ersätta sjö- kort över områden som berör fler länder. Digitala sjökort produce- ras på ett motsvarande vis där publiceringsansvaret är uppdelat i geografiska områden, så kallade ENC-celler. Dessa digitala sjökort har officiell status och kan fullt ut ersätta tryckta sjökort. I dessa och ENC-celler förväntas att alla berörda länders havs- gränser redovisas. Enkel åtkomst till havsgränsinformation oberoende av tillgång till sjökort är till nytta. I många sammanhang är de omkring- liggande ländernas havsgränser av lika stort intresse som de natio- nella. Behov av en databas där alla berörda länders officiella havs- gränser samlas har allt oftare signalerats från allt fler intressenter. Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon är definierade bl.a. i avtal med grannländerna vid/runt och . Dessa avtal ligger fast men ett antal oklarheter och brister i havsgränsernas definitioner och utformning återstår att hantera tillsammans med berörda grannländer. Fristående från, men i samarbete med, utredaren kan () därför komma att föra förhandlingar med de länder som berörs. Uppdraget att se över havsgränser Utredaren ska koncentrera sitt arbete till fem huvudområden: –se över nuvarande gränslagstiftning, –se över de svenska baslinjerna, –föreslå en anpassning av den yttre gränsen för Sveriges sjöterri- torium, –föreslå inrättande av en angränsande zon i hela eller delar av det område som gränsar till svenskt territorialhav, samt –föreslå författningsändringar som översynen kan ge anledning till. –samverka med () och på begäran ge underlag till stöd för förhandlingar om gräns- frågor med berörda grannländer, samt –bedöma samhällets behov av en internationell havsgränsdatabas, primärt för , och , och hur en sådan databas skulle kunna realiseras. Utredaren får också ta upp andra frågor inom ramen för uppdraget, vilka aktualiseras under utredningsarbetet. Översyn av nuvarande gränslagstiftning Utredaren ska granska den nuvarande lagstiftningen om den svenska sjögränsen och ekonomiska zonen bl.a. mot bakgrund av havsrättskonvention och andra länders gränslagstiftningar. Utred- aren ska arbeta fram förslag till en reviderad havsgränslagstiftning. Indirekta definitioner och eventuella otydligheter ska om möjligt elimineras samt översikt och läsbarhet förbättras. Relationen mellan de begrepp som definierar havs- och landgränser ska förtydligas. Lagstiftningen ska så långt möjligt anpassas till aktuella behov och modern teknik vilket bland annat förväntas innebära att redovis- ning av entydigt koordinatangivna havsgränser medges. Förhållan- det mellan fastighetsgräns och inre vatten samt frågan om ägande- rätt till allmänt vatten ska utredas. Utredaren ska även lämna för- slag till hur de reviderade havsgränserna ska uppdateras och bevakas. Översyn av de svenska baslinjerna Utredaren ska, bl.a. baserat på lämpligt geografiskt underlag, före- slå en optimal reviderad baslinjesträckning. Strandlinjen, som utgör normal baslinje, ska identifieras och redovisas på ett korrekt och entydigt sätt, anpassat till aktuella behov och modern teknik. Koordinaterna för baslinjerna ska redovisas i aktuellt geodetiskt referenssystem (latitud och longitud i SWEREF99). Lämpligt geo- grafiskt underlag ska i första hand inhämtas genom och Lantmäteriets försorg. Anpassning av den yttre gränsen för Sveriges sjöterritorium En anpassad territoriell gräns till havs ska utarbetas mot bakgrund av det nya förslaget till baslinjesträckning. Gränsöverenskommelser och resultatet av de gränsförhandlingar som kan komma att ske med berörda grannländer ska i förekommande fall beaktas. Redo- visning ska ske av anslutningspunkter mellan den yttre gränsen för Sveriges sjöterritorium och gränsen för ekonomiska zon samt andra motsvarande punkter. Gränsen ska redovisas på ett korrekt och entydigt sätt, anpassat till aktuella behov och modern teknik, vilket bland annat innebär redovisning av koordinatangiven gräns i aktuellt geodetiskt referenssystem (latitud och longitud i SWEREF99). Tekniskt stöd fås i första hand genom försorg. Inrättande av en angränsande zon Utredaren ska också lägga fram förslag om inrättande av en angrän- sande zon runt Sveriges kuster och i samband med detta utreda vilken verksamhet som kan tänkas uppkomma för relevanta myn- digheter vid inrättande av en sådan zon. Utredaren ska på basis av detta underlag och med beaktande av vad Havsplaneringsutred- ningen föreslagit lägga fram förslag till nödvändiga författnings- bestämmelser om svensk jurisdiktion och annan verksamhet i en sådan zon. Koordinaterna för zonen ska redovisas i aktuellt geo- detiskt referenssystem (latitud och longitud i SWEREF99). Samverkan med () Utredaren ska samverka med och på begäran ge underlag till () till stöd för de gränsförhand- lingar som kan bli aktuella med berörda grannländer. Resultatet av dessa förhandlingar ska ligga till grund för dragning av yttre grän- sen för svenskt sjöterritorium och angränsande zon. Bedömning av behovet av en internationell havsgränsdatabas, primärt för , och Utredaren ska bedöma behovet av en internationell havsgränsdata- bas, primärt för havsgränserna i , och samt vilken typ av gränser som databasen bör innehålla och vilka överenskommelser och rutiner som krävs för att hålla den aktuell. I denna bedömning ska utredaren beakta relevanta krav dels i lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation, dels i det pågående EU-rättsliga arbetet under det s.k. Inspire-direktivet (Europaparla- mentets och rådets direktiv /2/EG av om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Euro- peiska gemenskapen). Utredaren ska redovisa en konsekvensanalys av förslagen som inkluderar beskrivning av eventuella organisatoriska förändringar samt eventuella omställningskostnader. Utredaren ska även bedöma tiden för genomförande av de förslag som lämnas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med berörda myndigheter. Lantmäteriet och ska i enlighet med särskilt uppdrag från regeringen bistå utredaren och lämna utredaren det underlag denne begär. För detta tillförs 2011 och 2012–2013 till Lantmäteriet anslag (prop. 2010/11:1, utg.omr. Utredaren kan företa de fältstudier som behövs för uppdragets genomförande. Om utredaren anser det lämpligt kan någon eller några delar av uppdraget redovisas i ett eller flera delbetänkanden. Utredaren ska i lämplig form redovisa uppgifter om hur utredningen fort- skrider. Uppdraget ska redovisas . (UD 2011:01) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om bl.a. en översyn av de svenska baslinjerna och de olika jurisdiktionsgränserna till havs i syfte att ge dessa den precision som modern teknik med- ger (dir. 2011:41). Utredningen har antagit namnet Havsgränsutred- ningen. Kommittén skulle redovisa sitt uppdrag . Uppdraget ska i stället redovisas . (UD 2011:01) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om bl.a. en översyn av de svenska baslinjerna och de olika jurisdiktionsgränserna till havs i syfte att ge dessa den precision som modern teknik med- ger (dir. 2011:41). Utredningen har antagit namnet Havsgränsutred- ningen. Enligt tilläggsdirektiv skulle uppdraget redovisas (dir. 2013:98). Utredningstiden förlängs nu ytter- ligare. Uppdraget ska i stället redovisas . Koordinatlista föreslagna svenska baslinjer Nedan redovisas koordinatlistan för utredningens förslag till upp- daterade svenska baslinjer. Listan ska ingå som bilaga 1 till den nya lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner.