sou · H3B350 · 2015-06-04 00:00:00 — För föräldrapar där båda har relativt låga inkomster kommer därför delegationens förslag om att minska mammans maximala föräldrapenning , från nuvarande 11, att få konsekvenser relativt tidigt i barnets liv. Drivkrafterna för pappor att utnyttja sin del i föräldraförsäkringen kommer att öka för att barnet ska få omvårdnad fram till förskolestart. För familjer med högre inkomster innebär JA-delegationens för- slag att det liksom i dagens system finns relativt goda möjligheter att bibehålla ett traditionellt beteende där mamman varvar föräld- rapenning och obetald ledighet och är hemma länge och pappan kompletterar med några månaders ledighet därefter. Med högre inkomster kan konsekvenserna av den minskade överlåtelserätten tas senare i barnets liv, t.o.m. efter förskolestart. Med goda inkomster har papporna också en större frihet att helt välja bort eller senarelägga sina reserverade månader eftersom hushållseko- nomin ändå tillåter att mamman är föräldraledig med lägre ersätt- ning länge . Ett alternativ för att koncentrera föräldraledighetsuttaget mer till barnets yngre år skulle ha varit att se över reglerna för obetald ledighet samt försäkringens ersättning under arbetsfria dagar. 23 Duvander & (2014). Delegationen bedömer dock att reformarbetet på föräldraförsäk- ringsområdet bör göras stegvis med möjlighet till utvärdering av varje steg. Delegationen bedömer därför att föreliggande förslag på ett balanserat sätt ökar drivkrafterna för ett jämnare och tidigare uttag som en relativt stor flexibilitet bibehålls. Delegationens förslag på familjeområdet syftar till en jämnare ansvarsfördelning mellan mammor och pappor både när det gäller försörjning och hemarbete och omsorg om barn. Förslaget om ökad reserverad tid i föräldrapenningen förbättrar förutsättning- arna för barn att tidigt knyta an till och som små vårdas i hemmet av båda föräldrarna. Det finns emellertid enskilda fall där det finns en motsättning mellan barnets bästa och tillgången till en eller båda föräldrarna. Förslaget om minskad överlåtelsesbar tid i föräldraförsäkringen gör det svårare att via överlåtelse av dagar i föräldraförsäkringen göra anpassningar till barns behov till följd av olika föräldrarelaterade omständigheter. Det finns dock vissa undantag i föräld- raförsäkringen för föräldrar med missbruk, med vissa sjukdomar, föräldrar som sitter i fängelse eller som av andra skäl inte kan full- göra sitt föräldraansvar. Delegationen menar att olika slags problem knutna till föräldrarna varken kan eller bör lösas genom en generell långtgående överlåtelserätt inom föräldraförsäkringen utan bör, som tidigare, hanteras genom särskild reglering. Behovet av funge- rande lösningar i dessa fall accentueras när mer tid i föräldraförsäk- ringen reserveras för varje förälder. Det finns också föräldrar, främst pappor, som inte överlåter för- äldrapenningdagar till den andra föräldern och som väljer att inte ta ut egen föräldraledighet. sker detta när det finns en konflikt mellan föräldrarna. Detta medför en svår situation där ett litet barn står utan förälder som kan eller vill ge omsorg fram till förskolestart. Inte heller denna sorts problematik kan lösas via en bibehållen långtgående överlåtelserätt i föräldraförsäkringen eftersom just frånvaron av överlåtelse är en del av problemet. Dele- gationen bedömer därför att situationen för de utsatta föräldrarna, oftast mammor, och barn inte försämras till följd av delegationens förslag om minskad överlåtelserätt. Förslagets andra del, de avskaf- fade lägstanivådagarna och de nya sjukpenningdagarna väntas inte heller försämra för denna grupp. Varje förälder har 8 månader var varav 6,5 med full föräldrapenning och resterande 1,5 med . Med delegationens förslag blir det i stället 7 månader med föräldrapenning på sjukpenningnivå som i mån av ekonomisk möjlighet kan fördelas över en längre ledighet. Med dagens könssegregerade arbetsliv och många pappors relativt korta föräldraledigheter finns det förmodligen många arbetsplatser där arbetsgivaren är ovan vid att de manliga anställda tar ut längre och sammanhängande föräldraledighet. I mansdominerade yrken och branscher medför delegationens förslag om en minskad över- låtelserätt inom föräldraförsäkringen att alltfler fäder kommer att ta mer och mer sammanhängande föräldraledighet och att deras arbetsgivare kommer att behöva hitta praktiska lösningar för detta. Denna konsekvens kommer sannolikt att bli mest märkbar för arbetsgivare i den privata sektorn, där av svenska män arbetar. För småföretagare kan förslaget möjligen innebära en större utmaning än för större arbetsgivare. Eftersom de små företag som har kvinnor anställda hittar lösningar för föräld- raledighet är det förmodligen i stor utsträckning en fråga om planering och framförhållning. Särskilt när det gäller pappors för- äldraledighet, som oftast följer efter mammans, bör det finnas goda förutsättningar i termer av framförhållning. En ekonomisk konsekvens av ett jämnare uttag av föräldrapen- ning har att göra med föräldrapenningutfyllnad. av alla anställda har förmånen att arbetsgivaren, via försäkring eller direkt, fyller upp ersättningen från föräldraförsäkringen till av förälderns bruttolön. De flesta får denna förmån för sin del av dagarna eller ett begränsat antal månader med ersättning på sjukpenningnivå. Inom statlig sektor gäller förmånen för samtliga dagar den anställda tar ut föräldrapenning på sjukpenningnivå. Med ett mer jämställt uttag av föräldrapenning kommer mäns arbets- givare att få ökade utgifter för utfyllnaden som den stora majoriteten av kvinnors arbetsgivare inte berörs. statliga arbetsgivarna som kan få en viss besparing när pappor kan överlåta lika många dagar till mammor. En begränsad överlåtelserätt medför också att utrymmet för förhandlingar om föräldraledigheten mellan den blivande föräldern och arbetsgivaren minskar. Det blir tydligare att om en förälder avstår från att utnyttja sin del av föräldraförsäkringen så blir barnet utan omsorg för . Att införa nya regler i föräldraförsäkringen kommer att innebära övergångskostnader för för handläggningsstöd, IT-system, informationsmaterial med mera. Delegationens förslag om att avskaffa jämställdhetsbonusen innebär en minskad admi- nistration. Sammantaget bedöms därför delegationens förslag till en ny tredelad föräldraförsäkring leda till smärre omställningskost- nader samt en något minskad administration i myndigheten. JA-delegationen föreslår en ny föräldraförsäkring som genom sin utformning bättre än synliggör varje förälders ansvar för och tillgång till barn. Ett jämnare fördelat familjeansvar är en förutsätt- ning för en jämnare ansvarsfördelning föräldrar emellan när det gäller försörjning i form av förvärvsarbete. Ökad jämställdhet i hemmen och i arbetslivet har många gynnsamma konsekvenser både för individer och för samhället i stort vilka framgår i olika delar i betänkandet. Nedan följer dock en kort kvalitativ beskriv- ning av dem. Förbättrade möjligheter till egen försörjning för kvinnor Den begränsning av överlåtelserätten som förslaget innebär kom- mer att medföra att kvinnor i genomsnitt kommer att komma till- baka till förvärvsarbete eller studier tidigare efter barnets födsel och att deras totala frånvaro från arbetslivet till följd av barn kommer att minska. Detta innebär förbättrade möjligheter till ekonomisk självständighet, både under arbetslivet och därefter. Det innebär också att de står bättre ekonomiskt rustade i händelse av sjukdom, skador, skilsmässor och makes dödsfall. En ökad grad av eko- nomisk självständighet bidrar till målet om ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män och innebär lägre offentliga utgifter för försörjningsstöd, garantipension, bostadstillägg med mera. Nyare forskning visar att kvinnor och män i ungefär samma utsträckning blir sjuka av för hög arbetsbelastning.24 En mer jäm- ställd fördelning av ansvar för försörjning och hemarbete mellan kvinnor och män kommer därför troligen att medföra förbättrad hälsa främst för kvinnor. Med dagens ojämställda arbetsfördelning är det kvinnor som i högre grad kommer att avlastas från ”den dubbla arbetsbördan” som det innebär att förvärvsarbeta och sam- tidig ha huvudansvaret för hem och familj. En förbättrad folkhälsa har gynnsamma konsekvenser främst för de direkt berörda, men är också av stor vikt för hållbarheten i den svenska välfärdsmodellen. Positiva konsekvenser av pappors föräldraledighet Delegationen bedömer att förslaget om en tredelad föräldraförsäkring kommer att ha gynnsamma konsekvenser för pappor som tar ut mer föräldraledighet (se avsnittet Konsekvenser för barn ovan). Utöver de positiva effekter föräldraledighet har direkt, har forskningen också visat att pappor som varit mer föräldralediga behåller en bättre relation till sina barn efter en eventuell skilsmässa.25 24SBU (2014a), SBU (2014b) samt (2013). En konsekvens av ojämställdheten i hemmen är att kvinnor och män får olika förutsättningar i arbetslivet. Kvinnor har längre från- varoperioder, både till följd av föräldraledighet och sjukdom, och arbetar mer deltid. Detta mönster leder till att alla kvinnor i arbets- livet riskerar att utsättas för statistik diskriminering i arbetslivet. Statistisk diskriminering är en orättvisa för individen och en förlust för arbetsgivare och samhället i stort eftersom det innebär att kvalificerade personer väljs bort på grund av sin könstillhörighet. Därför kommer delegationens förslag om en tredelad föräldraför- säkring att innebära en ökad rättvisa och ett bättre resursutnytt- jande när grunderna för statistisk diskriminering minskar. Utvecklingen av föräldraförsäkringens utformning har varit en process som påverkats av rådande normer om kön och föräldra- skap. Dagens försäkring återspeglar därför dessa normer. Dele- gationens förslag om en tredelad föräldraförsäkring speglar bättre än dagens försäkring om att kvinnor och män har ett indi- viduellt och delat ansvar för hem och familj och att en förälders tid med sitt barn inte till fullo kan ersättas av den andra föräldern. För- äldrar påverkas både av försäkringens detaljerade utformning och av dess normerande budskap.26 Delegationens förslag till ny föräldraförsäkring innebär också en tydligare koppling mellan ersättning och inkomst vilket skapar ett enklare system, stärker arbetslinjen och ökar legitimiteten för för- äldraförsäkringen. Delegationen bedömer att den föreslagna tredelningen inklusive den nya rätten att överlåta föräldrapenning till en annan försäkrad person behöver utvärderas . Detta för att närmare optimera utformningen av försäkringen. Särskilt frågor kring för- 26 Inspektionen för socialförsäkringen (2012), (2013). äldrar som inte kan eller vill utnyttja sin försäkring är viktiga lik- som frågan om föräldrapenning för barn med fler sociala föräldrar. I fråga om det senare bör särskilt användandet av de 30 + 30 över- låtelsebara dagarna till annan försäkrad analyseras. Ännu ett område av vikt att analysera är om det finns behov av att anpassa uttagsreglerna så att föräldrapenning huvudsakligen tas ut endast för tid som normalt skulle ha varit arbetstid; för många anställda . 12.1.3Avskaffad ersättning med en åttondel – konsekvenser Delegationen föreslår att avskaffa ersättning med en åttondelsnivå i föräldraförsäkringen. Förslaget bedöms inte medföra några bud- getmässiga konsekvenser. För föräldrar som arbetar deltid men mer än tre fjärdedelar innebär förslaget att möjligheten till inkomst- kompensation via föräldraförsäkringen minskar, se avsnitt om begränsad rätt till deltid nedan. Troligen kan administrationen av föräldrapenningen hos minska något. Förslaget om att avskaffa ersättning på en åttondels nivå förmodas dock inte mera påtagligt påverka myndighetens administration. 12.1.4Avskaffad ”snabbhetspremie” – konsekvenser Under åttio- och nittiotalen påverkades de svenska födelsetalen av den särskilda beräkningsgrunden i föräldrapenningen för mammor som blir gravida , snabbhetspremien. har inverkan dock avtagit. Konsekvenserna av dele- gationens förslag att avskaffa snabbhetspremien väntas därför bli små när det gäller hur dagens föräldrar planerar sitt barnafödande. De aggregerade födelsetalen bedöms inte påverkas alls. När snabbhetspremien avskaffas kan utgiften för föräldrapen- ning minska något på kort sikt när en andel av dem som tidigare skulle ha kunnat dra fördel av snabbhetspremien nu går miste om den. På antas dock att drivkrafterna för kvinnor att gå tillbaka till arbete och till längre arbetstid mellan graviditeter leda till att kvinnors (sjukpenninggrundande) inkomster i stället ökar. Den sammanlagda effekten på statens utgift för föräldraför- säkringen torde vara försumbar. Förslaget innebär en ökad transparens i försäkringen och en tydligare koppling mellan inkomst och ersättning. Fördelnings- mässigt innebär förslaget ökad rättvisa i form av att försäkringsvill- koren för varje föräldraledighet blir desamma oavsett om och när tidigare syskon fötts eller adopterats. 12.1.5Minskad rätt till föräldraledighet på deltid – konsekvenser Delegationen för jämställdhet i arbetslivet föreslår att föräldra- ledighetslagen ska ändras så att föräldrars rätt till nedsättning av ordinarie arbetstid minskar till en nedsättning om högst en åtton- del (12,). Likt förslaget om en tredelad föräldraförsäkring syftar förslaget till att utjämna omsorgs- och försörjningsansvaret för yngre barn mellan mammor och pappor. Av alla mammor med yngsta hemmavarande barn mellan tre och arbetade mellan deltid (beroende på antal barn) 2013. Motsvarande andel för papporna var mellan (där den lägre andelen var för dem med flera barn).27 Del- tidens omfattning, i procent av heltid, rapporteras emellertid inte. Det är inte heller säkert att alla dessa föräldrar som arbetar deltid gör det på grund av vård av barn eftersom det finns många andra vanliga skäl till att arbeta deltid.28 Delegationen har låtit SCB ur Arbetskraftsundersökningen ta fram uppgifter över antal i arbets- kraften som, 2013, arbetade deltid och angav ”tar hand om/vårdar barn”29 som huvudskäl till deltidsarbetet samt över deras tjänstgöringsgrad. Dessa uppgifter presenteras i tabell 12.8 nedan. Av tabellen framgår att det 2013 fanns cirka 108 000 föräldrar, 95 000 mammor och 13 000 pappor, som arbetar deltid och som angav vård av barn som huvudskäl.30 27SCB (2014a). För både kvinnor och män är vanligaste orsak till deltidsarbete att lämpligt heltids- arbete saknas. Andra orsaker är att främst kvinnors arbetsgivare inte erbjuder heltid eller att man inte orkar med heltidsarbete. För att komma tillrätta med könsskillnader här behövs andra åtgärder än ändring i föräldraledighetslagen. 29Detta är uttrycket i AKU:s svarsalternativ. 30AKU är en urvalsundersökning, varför uppgifterna är skattningar. Tabell 12.8 Antal deltidsarbetande p.g.a. vård av barn, fördelat på tjänstgöringsgrad, kvinnor och män, 2013 vecka till följd av Källa: SCB: Arbetskraftsundersökningen, egna beräkningar. Av dessa är det knappt 16 000 föräldrar (14 400 mammor och 1 300 pappor) som arbetar . Dessa måste ha del- tidstjänst eller en särskild överenskommelse med sin arbetsgivare eftersom arbetstiden underskrider lägsta tjänstgöringsgrad enligt dagens lydelse i föräldraledighetslagen om deltidsnedsättning på högst . De berörs därför inte av delegationens förslag om begränsad rätt till föräldraledigt på deltid. I nästa grupp finns 24 700 mammor och 2 000 pappor som arbetar mellan 75 och 79 procent.31 Det är okänt hur stor andel av dem som arbetar deltid med grund i föräldraledighetslagen – och därmed berörs av för- slaget – och hur stor andel som arbetar deltid med annan grund. Detsamma gäller för den tredje gruppen föräldrar, 27 600 mammor och 4 300 pappor, som arbetar 80–84 procent32; även här är det okänt hur stor andel som arbetar deltid med föräldraledighetslagen som grund – och därmed berörs av förslaget. Ytterligare knappt 32 000 deltidsarbetande föräldrar (25 900 mammor och 5 700 pap- por) arbetar eller mer. Denna grupp berörs i ingen eller mycket liten utsträckning av JA-delegationens förslag om rätt till nedsättning av arbetstiden till av heltid. Delegationen bedömer att förslaget om minskad rätt till deltid initialt väntas få som konsekvens att vissa, men inte alla, berörda mammor ökar sin arbetstid. För att kompensera barnet/barnen 31I beräkningar antas för enkelshetens skull att alla dessa arbetar . Övriga procentsatser i intervallet är förmodligen ovanliga. 32I beräkningar antas för enkelhetens skull att alla dessa arbetar . kommer fler pappor som arbetar heltid, att på grund av familjens behov utnyttja sin rätt att gå ner i arbetstid. Till en början kommer förmodligen dock många fäder att välja bort att gå ner i arbetstid och barns närvaro i förskola och skolbarnsomsorg kan därmed förväntas öka något. Andelen pappor som väljer att utnyttja sin rätt till deltid förväntas dock öka på när normer om föräldraskap, arbete och kön utvecklas i jämställd rikt- ning och arbetsgivare blir mer positiva till och vana vid att även pappor vill gå ner i arbetstid för att ta hand om barn. Förslagets konsekvenser beskrivs mer detaljerat i det följande. På en övergripande nivå är syftet med förslaget att fler kvinnor ska förvärvsarbeta mer och fler män förvärvsarbeta mindre framgent i syfte att uppnå en jämnare fördelning av omsorgsansvaret för små barn. Den sammanlagda nettoeffekten på arbetsutbudet i eko- nomin blir sannolikt inte särskilt stor och konsekvenserna väntas dessutom inträda successivt . Om samtliga kvinnor i den grupp som potentiellt berörs av för- slaget, de 52 000 kvinnorna på rad 2 och 3 i tabell 12.8, ökar sin arbetstid till 87,5 procents tjänst, så skulle den sammanlagda arbetstidsökningen motsvara drygt 5 000 heltidsarbeten.33 Det är dock inte sannolikt att deras arbetsgivare har en permanent frånvaro i den storleksordningen utan i stället fyllt den med vikarier, pusslande med andra tjänster på deltid med mera. Om de 52 000 kvinnorna skulle gå upp till 87,5 procents tjänstgöring skulle arbetsgivarna därför förmodligen endast successivt göra följdanpass- ningar i bemanningen. Detsamma gäller för motsvarande pappor. Det är därför troligt att de sammanlagda effekterna på arbetsmark- naden och för skatteintäkterna av att vissa föräldrar tvingas gå upp i arbetstid blir små. På är det positivt att arbetsutbudet i kvinnodominerade yrken ökar eftersom det finns stora rekryterings- behov i dessa framgent. 33 Uppgiften består av en uppräkning av ökad veckoarbetstid (sista kolumnen i tabell 12.8) med antal berörda och ett antagande om arbetsveckor . Motsvarande argument gäller för effekten av att fler pappor kommer att gå ned i tjänst, exempelvis från heltid till . Deras arbetsgivare kommer att få lösa den ökade deltidsfrånvaron med ny bemanning. Därmed bedöms inte förslaget ha några större budgetmässiga effekter. Konsekvenser för individer och hushåll Förslaget om begränsad rätt till deltid kan få större konsekvenser på individ- och hushållsnivå. Det är svårt att bedöma hur många av de drygt 52 000 kvinnor och drygt 6 000 män som potentiellt berörs som verkligen berörs och i vilket tidsperspektiv. För att skapa smidiga övergångar och mer handlingsutrymme kommer sannolikt många arbetsgivare att sluta särskilda överenskommelser om del- tidstjänst med berörda anställda. På , och särskilt i ljuset av diskussionen om rätt till heltid i offentligfinansierade kvinno- dominerade yrken, kommer förslaget dock att innebära att fler kvinnor kommer att få högre tjänstgöringsgrad. Jämställda par där båda arbetar deltid I gruppen potentiellt berörda föräldrar är kvinnor och män. I saknas uppgift om partnerns arbetstid. Det är dock betydligt mer sannolikt att en deltidsarbetande mammas partner arbetar heltid än att en deltidsarbetande pappas partner arbetar heltid. En grupp som skulle kunna uppleva negativa kon- sekvenser av förslaget är de par där båda föräldrarna redan arbetar deltid och har lägre tjänstgöringsgrader än . De skulle med förslaget kunna tvingas öka sin arbetstid. Därmed skulle hus- hållsinkomsterna öka. Föräldrapar med traditionell fördelning av förvärvsarbete34 För mammor som arbetar och av lagen och arbets- givaren tvingas gå av heltid kommer förvärvs- arbetet att öka med knappt . Månads- inkomsten ökar därmed med före skatt för en kvinna med genomsnittlig timlön.35 Om dessa kvinnors manliga partner skulle ersätta mammornas minskade barnavård timme för timme skulle deras månadsinkomster minska med i genomsnitt före skatt.36 För de mammor som ökar sitt deltids- arbete från ökar tiden i förvärvsarbete med knappt och bruttomånadsinkomsten ökar med . Om pappan ersätter mammans minskning av barnavård timme för timme minskar hans brutto- inkomst med . Efter skatt blir inkomstskillnaden på hushållsnivå mycket liten, minus 550 respektive , men för deltidsarbetande kvinnor som ökar sin förvärvs- arbetstid ökar inkomsten alltså betydligt. I hushåll där pappor väljer att inte ersätta mammans minskade barnavård genom att ta föräldraledigt på deltid, kan mammor få en ökad total arbetsbörda och/eller barn kan behöva vistas mer i för- skola och skolbarnsomsorg. Delegationen vill dock framhålla att tid i förskola och skolbarnsomsorg inte nödvändigtvis är en nack- del för barn. Vidare kan föräldrar komma överens med sin arbets- givare om mer ledighet än vad föräldraledighetslagen ger rätt till. Föräldrar med ensam vårdnad Föräldrar med ensam vårdnad föreslås få rätt till en nedsättning om högst och berörs därmed inte. 34Stycket behandlar fall där mamman som arbetar deltid och pappan heltid. De omvända beräkningarna och resonemangen är mindre vanliga och har uteslutits av utrymmesskäl. arbetstidsökningen * genomsnittlig timlön. Den senare är beräknad från Löne- strukturstatistiken och motsvarar en heltidsmånadslön för kvinnor på . 36Beräknat som arbetstidsminskningen * genomsnittlig timlön. Den senare från Löne- strukturstatistiken. Möjligheten till inkomstkompensation från föräldraförsäkringen minskar JA-delegationen föreslår att ersättning med en åttondel i föräldra- försäkringen ska avskaffas, se ovan. Det innebär att den förälder som vill utnyttja rätten till föräldraledighet på deltid i normalfallet inte kan ta ut ersättning från föräldraförsäkringen för det inkomst- bortfall deltiden innebär. Beroende på hur arbetstiden förläggs kan det emellertid vara möjligt för en förälder att ta ut med en fjärdedels ersättning. Kommunernas kostnader för ökad närvaro i förskola och skolbarnsomsorg Även när det gäller att beräkna om och hur mycket barns närvaro i förskola och skolbarnsomsorg kommer att öka till följd av förslaget råder stora osäkerheter. Om vi exempelvis antar att hälften av alla potentiellt berörda mammor37 verkligen berörs och måste gå upp till 87,5 procents arbetstid och att detta i genomsnitt berör 1,5 barn och att pappan (till en början) inte alls ersätter bortfallet av barnledig tid, då resulterar det i en ökad närvaro i förskola/barn- omsorg på knappt 3 800 helårsbarn.38 Kostnaden för dessa är per år.39 Sådana beräkningar är naturligtvis mycket känsliga för vilka antaganden som görs. Om pappor till exempel skulle ersätta mammors ökade arbetstid med hälften halveras den ökade tiden i förskola/skolbarnsomsorg sam- tidigt som också kostnaden halveras. Både förslaget om en tredelning av föräldrapenningen och förslaget om minskad rätt till föräldraledighet på deltid leder till att kvinnors tid i förvärvsarbete ökar. Förslaget om minskad rätt till deltid har 37Att göra motsvarande beräkning för pappor är ännu mer osäkert p.g.a. osäkerheten kring mammans möjlighet att ersätta den minskade barnavårdstiden. Det har därför uteslutits. mammornas ökade arbetstid * 1,5 barn omräknat till helårsekvivalenter. 39Baserat på uppgifter om genomsnittlig kostnad per barn i förskola och skolbarnomsorg, Kolada 2013. därför i stort sett samma övriga konsekvenser som förslaget om en tredelad föräldraförsäkring.