sou · H3B373 · 2015-08-03 00:00:00 — Exempelvis får beslut överklagas till en migrationsdomstol, om beslutet innebär avvisning eller utvisning, avslag på en ansökan om upphävande av allmän domstols beslut om utvisning på grund av brott, avslag på en ansökan om uppehållstill- stånd, arbetstillstånd eller ställning som varaktigt bosatt i eller återkallelse av ett uppehållstillstånd, arbetstillstånd eller ställ- ning som varaktigt bosatt i , se 14 kap. 3 § UtlL. Även beslut i säkerhetsärenden enligt utlänningslagen överklagas till migrationsdomstol. I kapitlet finns också bestämmel- ser om överklagande av beslut avseende bland annat avslag på an- sökan om Schengenvisering eller om upphävande eller återkallelse av Schengenvisering, avslag på ansökan om nationell visering eller återkallelse av nationell visering, förvar och uppsikt. Även dessa be- slut överklagas till migrationsdomstol. Undantag gäller för Polis- myndighetens eller beslut om kostnadsansvar eller särskild avgift, som ska överklagas till allmän domstol, se 14 kap. 14 § UtlL. Förvaltningsrätterna i , , och är migrationsdomstolar, se 6 § förordningen (1977:937) om allmänna förvaltningsdomstolars behörighet m.m. Förfarandet i migrations- domstolarna är som huvudregel skriftligt och de flesta mål avgörs efter föredragning, se 16 kap. 5 § UtlL. Muntlig förhandling får hållas bland annat när det kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av målet. Muntlig förhandling ska med vissa undantag hållas om utlänningen begär det. När beslut överklagas omprövar verket först sitt beslut. Om omprövningen inte leder till ändring av beslutet går överklagandet vidare till migrationsdomstolen. Prövningen i migra- tionsdomstolarna sker i form av en tvåpartsprocess. får ställning av part och är den enskildes motpart i domstolsprocessen. En migrationsdomstols beslut kan överklagas till Migrations- överdomstolen, dvs. Kammarrätten i , se 16 kap. 1 och 9 §§ UtlL. För prövning i Migrationsöverdomstolen krävs pröv- ningstillstånd, se 16 kap. 11 § UtlL. Vissa undantag från kravet på Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen prövningstillstånd finns i 16 kap. 11 § andra stycket UtlL. Migra- tionsöverdomstolens beslut får inte överklagas. Beslut om utvisning på grund av brott enligt 8 a kap. UtlL fattas av den domstol som handlägger brottmålet. Enligt 3 kap. 5 § UtlL får besluta om nationell vise- ring. I 5 § föreskrifter om handläggning av ärenden om visering och uppehållstillstånd för diplomater (2012:1) anges för vilka kategorier av personer kan besluta om visering. Det gäller bland annat främmande staters beskicknings- medlemmar, konsuler och deras familjemedlemmar. Av 5 kap. 20 § tredje stycket UtlL framgår att i vissa fall får besluta om uppehållstillstånd. Av ovan angivna före- skrifter framgår att får besluta om uppehållstill- stånd för bland annat beskickningsmedlemmar, konsuler och deras familjemedlemmar. Nationell visering eller uppehållstillstånd som har beviljats av får endast återkallas av , se 7 kap. 8 § UtlL. Regeringen beslutar vilka kategorier av personer som, utöver dem som omfattas av Europeiska unionens råds beslut, får ges uppe- hållstillstånd med tillfälligt skydd enligt 21 kap. 3 § UtlL. I lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap (medborgarskaps- lagen) och medborgarskapsförordningen (2001:218) regleras förvärv och förlust av svenskt medborgarskap samt befrielse från svenskt medborgarskap.1 I lagens 2−13 §§ anges på vilka sätt en person kan 1 Se senaste lagändringarna trädde i kraft (SFS 2014:481). Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen förvärva svenskt medborgarskap. Barn till svenska medborgare får på vissa villkor svenskt medborgarskap vid födelsen eller genom adoption, se 2 och 4 §§ medborgarskapslagen. I lagen finns också bestämmelser om att ett barn som är utländsk medborgare eller statslös efter anmälan kan förvärva svenskt medborgarskap, se 6, 7 och 10 §§ medborgarskapslagen. Exempelvis förvärvar ett barn som inte är svensk medborgare medborgarskap genom anmälan om barnet har permanent uppehållstillstånd i och hemvist här i landet eller, om barnet är statslöst, . Om barnet har fyllt krävs barnets samtycke. Enligt 11 § medborgarskapslagen kan en utlänning som fyllt efter ansökan beviljas svenskt medborgarskap (naturalisation) om han eller hon har styrkt sin identitet, har permanent uppehållstill- stånd i och hemvist här i landet sedan ett visst antal år beroende på befintligt medborgarskap. Utlänningen ska också ha haft och förväntas komma att ha ett hederligt levnadssätt. Även om kraven i bestämmelsen inte är uppfyllda kan en utlänning ändå be- viljas svenskt medborgarskap om sökanden har varit svensk medborgare, sökanden är gift eller sambo med en svensk medborgare eller det annars finns särskilda skäl till det, se 12 § medborgarskaps- lagen. En sökande som inte kan styrka sin identitet kan få svenskt medborgarskap endast om han eller hon har haft hemvist i och gör sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig. En svensk medborgare kan under de förutsättningar som anges i 14 § medborgarskapslagen förlora sitt medborgarskap eller efter an- sökan befrias från sitt medborgarskap, se 15 § medborgarskapslagen. För medborgare i , , och och övriga EES-länder finns särskilda bestämmelser i 16−20§§ medborgarskaps- lagen. En nordisk medborgare kan till exempel förvärva svenskt medborgarskap efter anmälan har fyllt , har hemvist i och inte har dömts till frihetsberövan- de påföljd. Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen 4.4.2Handläggande myndigheter enligt medborgarskapslagen Ärenden enligt medborgarskapslagen prövas som huvudregel av . Verket beslutar i ärenden om anmälan enligt 5– 9 §§ medborgarskapslagen, ansökan om naturalisation enligt 11–13 §§ medborgarskapslagen, ansökan om bibehållande av svenskt med- borgarskap enligt 14 § andra stycket medborgarskapslagen, ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap enligt 15 § medborgar- skapslagen samt ansökan om förklaring om svenskt medborgarskap enligt 21 § medborgarskapslagen. Undantag gäller för vissa anmäl- ningar som gäller en medborgare i , , eller . Sådana anmälningar prövas av . Ansökningar om svenskt medborgarskap ska som huvudregel ges in till . Om sökanden inte är folkbokförd i ska ansökan emellertid ges in till en svensk beskickning eller ett svenskt karriärkonsulat inom vars verksamhetsområde sökanden är bosatt, se 5 § medborgarskapsförordningen. En ansökan om natura- lisation som gäller en utlänning som är och adopterad av en svensk medborgare ska dock alltid ges in till . I de fall anmälan eller ansökan görs till en beskickning eller kon- sulat utomlands görs den utredning som behövs för ärendets pröv- ning där. Handlingarna i ärendet ska därefter sändas till Migrations- verket för beslut, se 7 och 8 §§ medborgarskapsförordningen. I övrigt utreder de ärenden som verket ska pröva. När någon har förvärvat svenskt medborgarskap eller en ansökan om bibehållande av svenskt medborgarskap, ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap eller ansökan om förklaring om att någon är svensk medborgare har bifallits ska den beslutande myndigheten eller domstolen skyndsamt underrätta om beslutet, se 9 § medborgarskapsförordningen. Även den svenska beskickning eller det svenska karriärkonsulat som har tagit emot anmälan eller an- sökan ska underrättas. I underrättelsen ska även anges de barn som har förvärvat svenskt medborgarskap genom beslutet. När någon har förvärvat svenskt medborgarskap genom anmälan eller naturalisation ska eller utfärda bevis om svenskt medborgarskap, se 10 § medborgarskapsförord- ningen. Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen och länsstyrelsernas beslut enligt medborgar- skapslagen överklagas till migrationsdomstol. I säkerhetsärenden överklagas dock beslut till regeringen, se 27 § medborgarskapslagen. Ett säkerhetsärende är ett ärende där Säker- hetspolisen hos har föreslagit att ansökan om med- borgarskap ska avslås av skäl som rör rikets säkerhet eller allmän säkerhet. beslut i säkerhetsärenden får överklagas även av Säkerhetspolisen. Enligt 28 § medborgarskapslagen ska en socialnämnd på begäran av regeringen, , en migrationsdomstol, Migrations- överdomstolen eller Säkerhetspolisen lämna ut uppgifter om en ut- lännings personliga förhållanden om uppgifterna behövs i ett ärende om svenskt medborgarskap. 4.5Verksamhet enligt nuvarande utlänningsdataförordning m.m. Som angetts ovan anges inte i kommittédirektiven vad som avses med verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Viss vägledning kan dock sökas i den nuvarande utlänningsdataför- ordningen. Enligt 1 § gäller förordningen utöver personuppgiftslagen vid automatiserad behandling av personuppgifter i , , Säkerhetspolisens och utlandsmyndigheternas verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. I bestämmelsen definieras därefter vad som avses med verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen, nämligen: 1.verksamhet som gäller utlänningars vistelse i och avlägsnande från landet, 2.verksamhet som gäller utlänningars rätt att arbeta i landet, 3.mottagande av asylsökande och vissa andra utlänningar, 4.verksamhet som rör bistånd och stöd till utlänningar som enligt lag eller annan författning handläggs av , 5.verksamhet som avser förvärv, förlust eller bibehållande av svenskt medborgarskap och Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen 6.verksamhet som gäller ersättning för och bosättning av utlänning- ar som enligt lag eller annan författning handläggs av Migrations- verket. I detta avsnitt beskrivs annan verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen än sådan verksamhet som följer av utlänningslagen och medborgarskapslagen med utgångspunkt i den nuvarande utlänningsdataförordningens definition. 4.5.1Verksamhet som gäller utlänningars vistelse i och avlägsnande från landet Utöver de bestämmelser i utlänningslagen som beskrivits ovan finns regler om utvisning i lagen om särskild utlänningskontroll. Enligt 1 § lagen om särskild utlänningskontroll får en utlänning utvisas ur landet om det är särskilt påkallat av hänsyn till rikets säkerhet. Det får också ske om det med hänsyn till vad som är känt om utlän- ningens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att han eller hon kommer att begå eller medverka till terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott. Beslut om utvisning enligt lagen om särskild utlänningskontroll meddelas av , se 2 § lagen om särskild utlännings- kontroll. Frågan om utvisning tas upp på ansökan av Säkerhetspolisen. eller kan göra en anmälan till Säkerhetspolisen om myndigheten anser det finns anledning att anta att ett beslut om utvisning bör meddelas. Om utlänningen vid ansökan redan har ansökt om uppehållstillstånd, statusförklaring, resedokument eller ställning som varaktigt bosatt, ska ansökningarna handläggas tillsammans en- ligt bestämmelserna i nu aktuell lag. Detsamma gäller om utlänningen ansöker om uppehållstillstånd, statusförklaring, resedokument eller ställning som varaktigt bosatt under handläggningen av ärendet om utvisning. beslut som rör utvisning, uppehållstillstånd, statusförklaring, resedokument eller ställning som varaktigt bosatt får överklagas till regeringen, se 2 a § lagen om särskild utlännings- kontroll. I övrigt får beslut som meddelas av en förvaltningsmyn- dighet överklagas endast i de fall som anges i lagen. Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen får överklaga beslut, om beslutet kan överklagas och går Säkerhetspolisen emot. Om utvisningsbeslut överklagas ska verket skyndsamt lämna över handlingarna i ärendet till Migrationsöver- domstolen, se 3 § lagen om särskild utlänningskontroll. Migrations- överdomstolen ska i sin tur lämna handlingarna vidare till regeringen tillsammans med ett eget yttrande. Migrationsöverdomstolen ska bland annat yttra sig om huruvida det finns hinder mot att beslutet verkställs. Ett sådant hinder kan till exempel vara att det finns skälig anledning att anta att utlänningen i det land utvisning ska ske till skulle vara i fara att straffas med döden eller att utsättas för kropps- straff, tortyr eller annan eller omänsklig behandling eller bestraffning. Finner Migrationsöverdomstolen att sådant hinder mot verkställig- het finns, får regeringen inte avvika från den bedömningen. Det är som huvudregel Säkerhetspolisen som verkställer beslut om utvisning och förvar enligt lagen om särskild utlänningskontroll. I 2 a § lagen (2006:304) om rättsprövning av vissa regeringsbeslut finns en bestämmelse om rätt för EES-medborgare och deras familje- medlemmar att hos ansöka om rätts- prövning av ett beslut om utvisning enligt lagen om särskild utlän- ningskontroll. I lagen finns också bestämmelser om förvar och uppsikt i samband med beslut om utvisning. Bestämmelser om avlägsnande finns även i lagen (1957:668) om utlämning för brott, lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder, lagen (2011:1165) om över- lämnande från enligt en nordisk arresteringsorder samt lagen (1970:375) om utlämning till , , eller för verkställighet av beslut om vård eller behandling. Beslut enligt den först nämnda lagen fattas i vissa fall av regeringen, annars av . Överlämnande enligt europeisk eller nordisk arresteringsorder beslutas av tingsrätten. Utlämning enligt sistnämn- da lag får i vissa fall beslutas av , annars av en förvaltningsrätt. Det är som verkställer utläm- ningar och överlämningar med stöd av ovan nämnda författningar. Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen 4.5.2Verksamhet som gäller utlänningars rätt att arbeta i Utlänningars rätt att arbeta i regleras i utlänningslagen och dess förordning samt föreskrifter som meddelats med stöd av dessa författningar (se avsnitt 4.3.5). Undantag gäller för anställning av utlänning på svenskt fartyg i utrikes trafik. Av lagen (1989:532) om tillstånd till anställning på fartyg följer att utlänning som inte har permanent uppehållstillstånd eller är medborgare i ett nordiskt land ska ha anställningstillstånd. Kravet på anställningstillstånd gäller inte för en utlänning som är medborgare i en stat inom EES. Anställningstillstånd lämnas och återkallas av Arbetsförmedlingen. Tillstånd får dessutom lämnas av den sjöarbetsförmedling som utses av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer, och av de svenska utlandsmyndigheter som be- stämmer. 4.5.3Mottagande av asylsökande och vissa andra utlänningar och verksamhet som rör bistånd och stöd till utlänningar som enligt lag eller annan författning handläggs av Lagen om mottagande av asylsökande m.fl. I lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) finns bestämmelser om sysselsättning för och bistånd till vissa utlänningar. Ytterligare föreskrifter ges i förordningen (1994:361) om mot- tagande av asylsökande m.fl. Bestämmelserna i lagen gäller enligt 1 § första stycket för tre kategorier av utlänningar: 1.utlänningar som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller som annan skyddsbehövande eller motsvarande en- ligt äldre bestämmelser (asylsökande), 2.utlänningar som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av utlänningslagens bestämmelser och som inte är folkbokförda här i landet eller Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen 3.utlänningar som har ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. I lagen finns också särskilda bestämmelser om mottagande av barn som vid ankomsten till är skilda från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe eller som efter ankomsten står utan sådan ställ- företrädare, dvs. har huvudansvaret för mottagandet av de ut- länningar som tillhör kategori 1 och 2 ovan. Verket ska driva för- läggningar och de utlänningar som myndigheten ansvarar för ska erbjudas plats på en sådan förläggning. Oavsett om utlänningen ut- nyttjar en erbjuden plats eller inte ska han eller hon registreras vid en förläggning. ansvarar därefter för att bistånd lämnas i enlighet med bestämmelserna i . När det gäller ensam- kommande barn ska i stället anvisa en kommun som ska ordna boendet. För de utlänningar som tillhör den tredje kategorin ska biståndet lämnas av socialnämnden i den kommun där utlänningen vistas. ska i lämplig omfattning ge de utlänningar de ansvarar för sysselsättning genom att de får tillfälle att delta i svensk- undervisning, i skötseln av förläggningar och i annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen meningsfull. En utlänning som tillhör de första två kategorierna och som är registrerad vid en förläggning har rätt till bistånd. Bistånd lämnas i form av logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag. En utlänning som tillhör den tredje kategorin har rätt till bidrag i form av dagersättning och särskilt bistånd. eller socialnämndens beslut enligt LMA får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. beslut om anvisning av ensamkommande barn får emellertid inte över- klagas. En kommun som har lämnat bidrag enligt LMA har rätt till ersättning från staten för biståndet. Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen Enligt 1 § förordningen (1984:890) om bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land får besluta om statligt bidrag till utlänningar som önskar lämna och bosätta sig i ett annat land. får vidare enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigs resor till besluta om bidrag av allmänna medel för kostnader för resa till för vissa anhöriga till en flykting. Bidrag får lämnas till resa för anhörig som har sammanlevt med flyktingen utanför och som är make eller maka eller ogift barn , förälder eller syskon till den som är minderårigt barn, om det med hänsyn till barnets behov föreligger särskilda skäl, annan person som under äktenskapsliknande former har samman- levt med flyktingen och andra anhöriga om det finns det finns syn- nerliga skäl. Förordning om återetableringsstöd för vissa utlänningar Av förordningen (2008:778) om återetableringsstöd för vissa utlän- ningar följer att efter ansökan får besluta om statligt bidrag, återetableringsstöd, till en utlänning under vissa förutsätt- ningar. Det gäller om utlänningen har fått avslag på en ansökan om uppehållstillstånd som flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande eller motsvarande äldre bestämmelser och utlänningen avser att självmant återvända till ett land eller en del av ett land som på grund av svåra motsättningar har mycket begrän- sade förutsättningar för återetablering av återvändande. Som krav gäller också att det framstår som sannolikt att utlänningen kommer att tas emot i det land han eller hon avser att återvända till. Förordning om särskild dagersättning till vissa nyanlända invandrare som vistas vid mottagningsenhet Förordningen (2010:1345) om särskild dagersättning till vissa ny- anlända invandrare som vistas vid mottagningsenhet innehåller be- stämmelser om särskild dagersättning till nyanlända invandrare som deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan enligt lagen (2010:197) Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare när de vistas vid en mottagningsenhet hos . Särskild dagersätt- ning lämnas till de som saknar egna medel för sin dagliga livsföring. Sådan ersättning lämnas under från det att ersättning enligt LMA inte längre betalas ut. prövar om särskild dagersättning ska betalas ut. Bidragsbrottslagen och lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Ytterligare en lag som medför personuppgiftsbehandling för Migra- tionsverket är bidragsbrottslagen (2007:612). Lagen gäller sådana bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål (eko- nomiska förmåner) som enligt lag eller förordning beslutas av bland annat . Den som lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden som han eller hon är skyldig att anmäla enligt lag eller förordning, och på så sätt orsakar fara för att en ekonomisk förmån felaktigt betalas ut eller betalas ut med ett för högt belopp, kan dömas för bidragsbrott. Myndigheten ska göra anmälan till eller till om det kan misstänkas att brott enligt lagen har begåtts. Av lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen följer att det finns en skyldighet för vissa myndigheter, däribland , att underrätta den myndighet som fattat ett beslut om utbetalning om det finns anledning att anta att en ekonomisk förmån har beslutats eller betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp. 4.5.4Verksamhet som avser förvärv, förlust eller bibehållande av svenskt medborgarskap Verksamhet som avser förvärv, förlust eller bibehållande av svenskt medborgarskap regleras uttömmande i medborgarskapslagen och dess förordning (se avsnitt 4.4). Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen 4.5.5Verksamhet som gäller ersättning för och bosättning av utlänningar som enligt lag eller annan författning handläggs av Förordning om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. I förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmotta- gande m.m. ges bestämmelser om statlig ersättning till kommuner och landsting för mottagande av och insatser för skyddsbehövande och vissa andra utlänningar som före utgången av november först togs emot i en kommun. Ersättning enligt förordningen lämnas för utlänningar som har överförts till med stöd av ett särskilt regeringsbeslut, utlänningar som har fått uppehållstillstånd och som har tagits emot i kommunen efter att ha varit registrerade vid en förläggning för asylsökande, andra utlänningar som har fått uppehållstillstånd som flykting, alternativt skyddsbehövande, övrig skyddsbehövande eller på grund av synnerligen ömmande omstän- digheter eller motsvarande äldre bestämmelser. Ersättning lämnas också för utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en utlänning enligt ovan och ansökt om uppe- hållstillstånd från det att den person som han eller hon har anknytning till först togs emot i en kommun. Ersättningen beslutas och betalas ut av . En schablonersättning betalas ut med utgångspunkt i utlänningens ålder. Rätt till ersättning har kommuner som genomför ett program för utlänningens introduktion i samhället. Ett sådant program ska bland annat innehålla utbildning i svenska för invandrare. En kommun har rätt till ersättning för vissa särskilda kostnader, bland annat för ekonomiskt bistånd och stöd och hjälp i boendet och för särskilda boendeformer för service och omvårdnad enligt socialtjänstlagen (2001:453) samt för hälso- och sjukvård. Rätt till ersättning finns också för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken, kostnader för bostadsanpassningsbidrag en- ligt lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. samt kost- nader för hälso- och sjukvård på grund av en sjukdom eller ett funk- tionshinder som utlänningen hade när han eller hon först togs emot i en kommun eller som annars har ett direkt samband med utlän- ningens situation som skyddsbehövande. En kommun har vidare rätt till ersättning för vissa kostnader för ensamkommande barn. Verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen