sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — En jämställdhetsmyndighet kommer att behöva samverka nära med flera myndigheter. och det Natio- nella sekretariatet för genusforskning, bör särskilt (Nationellt centrum för kvinnofrid), Diskrimineringsombudsman- nen (DO) och nämnas. När det gäller NCK föreslår utredningen att ansvarsfördelningen mellan en myndighet för jämställdhet, i och NCK ska ses över i syfte att ge förutsättningar för ett effek- tivt resursutnyttjande. Vilka konsekvenser eventuella förändringar i NCK:s uppgifter kan medföra bör analyseras i samband i ett fort- satt utrednings- och beredningsarbete. När det gäller DO och är det viktigt att en myndig- het för jämställdhet finner lämpliga former för sitt samarbete med DO och som båda har uppgifter som är centrala för jämställdhetspolitiken. På så sätt kan förutsättningarna för ett effek- tivt resursutnyttjande och tydlighet gentemot enskilda myndigheter, aktörer och medborgare säkerställas. En myndighet för jämställdhet innebär en avlastning för främst i frågor som rör analys, uppföljning och deltagande eller stöd i EU-samarbetet och det övriga internationella samarbetet. En myndighet innebär sammantaget bättre förutsättningar för Rege- ringskansliets arbete med att biträda regeringen i att bereda under- lag för beslut och att både kan frigöra resurser samt använda sina resurser mer strategiskt. Förutom kostnadsberäkningar ska kommittéer även analysera sam- hällsekonomiska konsekvenser samt ange konsekvenser som har be- tydelse för den kommunala självstyrelsen och för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Likaså ska kommittéer redovisa eventuella konsekvenser som rör sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, kon- kurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag. Slutligen ska kommittéer redogöra för konsekvenser som påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män samt möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen.8 Utredningen bedömer att det kommunala självstyret inte kommer att påverkas av utredningens förslag. Utredningens förslag utgår från den rådande ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Utredningen bedömer att förslagen om en bättre samordning och uppföljning av jämställdhetspolitiken kommer att påverka arbetet mot brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet positivt. Ut- redningen om en strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55) har i sitt slutbetänkande närmare belyst de socio- ekonomiska kostnaderna av mäns våld mot kvinnor. Vår bedömning är att våra förslag kommer att ge bättre förutsättningar för sam- hällets insatser för att minska och eliminera dessa kostnader.9 Utgångspunkten för utredningens förslag är att de kommer att ge bättre förutsättningar för ett jämställt samhälle. Förslagen till mål och delmål och en ökad betoning på ett intersektionellt och livs- cykelperspektiv syftar till att stärka jämställdheten mellan kvinnor och män samt stärka förutsättningarna att nå de integrationspolitiska målen. Även utredningens förslag om en ökad tydlighet i regeringens styrning, vilket inkluderar stärkt uppföljning och analys av utveck- lingen och insatser, bedöms påverka jämställdheten positivt och stärka möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Likaså är det utredningens bedömning att utredningens förslag om en tydligare och mer resultatinriktad styrning av jämställdhets- politiken kommer att påverka sysselssättning och offentlig service positivt. Detsamma gäller förutsättningarna för företagande. Utredningen bedömer att utredningens förslag kommer att leda till positiva samhällsekonomiska konsekvenser, även om dessa inte är möjliga att skatta i absoluta tal. Ett tydligare och utvecklat jäm- ställdhetsperspektiv i de offentliga verksamheterna innebär bättre möjligheter att fördela de offentligt finansierade medlen mer träff- säkert och rättvist. Utredningen föreslår att ett intersektionellt 8Kommittéförordning (1998:1474). 9SOU 2015:55, se bilaga 6. Det krävs, vilket framgår av de beräkningar som återges i SOU 2015:55, ytterligare beräkningar för att skatta de verkliga kostnader som mäns våld mot kvinnor innebär perspektiv ska förstärkas i genomförandet och uppföljningen av jämställdhetspolitiken. Sammantaget är det utredningens bedömning att detta – ett ökat genomslag för jämställdhetspolitiken – kommer att bidra till att fler kan uppnå egen försörjning, en bättre hälsa, minskad sjukskrivning och att kvinnor och män får ökade möjlig- heter att använda sin fulla potential i samhället. De långsiktiga sam- hällsekonomiska konsekvenserna bedöms därför som stora. , (2009). Att återställa ordningen. , och Gonäs, (2014). ”Jämställda organi- sationer – att bryta ny mark”. Kapitel 1 i SOU 2014:30. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. , , Thoursie och 2015). Glastaket och föräldraförsäkringen i . AllBright (2013). Två steg framåt, ett steg tillbaka. AllBrightrapporten . rapporten- 2013.pdf Alnevall, (2009). ”Kön och politisk makt i .” I och red. Kön och makt i . , (2004). I en klass för sig: genus, klass och sexu- alitet bland gymnasietjejer. , och , (2011). ”Jämställdhetsinte- grering och lokal demokrati.” ss. 165–191. I , (red.) (2011). Jämställdhet i verksamhetsutveckling. , och , (2014). ”Att bygga genusmedvetna organisationer – en utmaning för parterna på arbetsmarknaden”. Kapitel 5 i SOU 2014:30. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. , (2011). Kvinnors och mäns arbetsutbudspreferenser: analys med en strukturell diskret arbetsutbudsmodell. , Specialstudier nr. Angelov, , (2011), Kvinnors och mäns sjukfrånvaro. ningspolitisk utvärdering, Rapport 2011:2. Apel Forskning och Utveckling (2010). Program för Hållbar Jäm- ställdhet. Apel Forskning och Utveckling (2013). Program för Hållbar Jäm- ställdhet: Resultat och effekter av ett utvecklingsprogram. Slutrapport från följeforskningen 2008–2013. Apel Forskning och Utveckling (2014). Slutrapport lärande utvär- dering av utvecklar jämställdhet (LUJ). (2011a). Uppdrag till Arbetsmiljö- verket om hot och våld i arbetslivet. (Dnr A2011/881/ARM). (2011b) Uppdrag till Arbetsmiljö- verket om särskilda förebyggande insatser för kvinnors arbets- miljö. (Dnr A2011/2209/ARM). (2010). (2011). Våld och genus i arbets- livet. (2012). (2013). Belastning, hälsa och genus i arbetslivet. (2014a). (2014b). Arbetsorsakade besvär 2014. (2015). Kvinnors arbetsmiljö 2011–2014 – slut- rapport. , och , (2010). Mainstreaming politics, gendering practices and feminist theory. , (2013). Traditional Bullying and Cyberbullying among Swedish Adolescents. Gender differences and associations with mental health. Bekkengen, (2002). Man får välja – om föräldraskap och för- äldraledighet i arbetsliv och familjeliv. Benschop, och , (2006), ”Sisyphus’ . Can gender mainstreaming escape the genderedness of organizations?” studier 5(1):19–34. , och , (1999). Den andre för- äldern: Om deltidspappor och deras barn. , (2009). Byggarbetsplatsen som skola, eller skolan som byggarbetsplats: en studie av byggnadsarbetares yrkesutbildning. , (2007). Det goda faderskapet: . , (1994). Mäns makt och kvinnors intressen. , Adman, Per och Jungar, (2008). Kön och politik. , (2015). En jämn fördelning av makt och in- flytande. , (2007). Försök att bryta! Rapport om projekt för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden –2005. – jämställdhet i arbetslivet. Betänkande 2005/06: AU11, rskr. 2005/06:257. Betänkande 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:46. Betänkande 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115. Betänkande 2014/15:FiU21. Bihagen , Nermo , och (2014). ”Kvinnor och män i topplönepositioner i svenska privata företag, 1993– 2007”, 135–163. I Kunze, A. & , K. (red) Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbets- marknaden, SOU 2014:81. Bjarnegård, (2013). Gender, Informal Institutions and Political Recruitment. Blandy , (2010). The Europeanisation of Gender Equality: The Unexpected Case of . , och , (2013). Hit men inte längre? : en rapport om deltider, välfärdspolitik och målet om en jämlik arbets- marknad. , (2010). Kartläggning och analys av högskole- pedagogisk utveckling och jämställdhet vid svenska lärosäten. Forsk- ningsrapport inom Delegationen för Jämställdhet i Högskolan, dir: 2009:7. , och , (2015). Fördelning eller för- fördelning? Forskningsfinansiering, genus och jämställdhet. Forskningens villkor 2015:1. Boschini, , , och (2011). Måste man välja? Barn och inkomst mitt i karriären för kvinnor och män födda . IFAU Rapport 2011:6. (2013). Sammanställning och spridning av erfarenheter från uppdraget att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer – slut- rapport. , (2014). ”Hushållsarbetets tid och fördelning”. I SOU 2014:28. Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. , (2012). Behandlas kvinnor och män olika i massmedia? Avhandling, nr. 107/2012. , Brå (2006). Våldtäkt mot personer . Utvecklingen –2006. , Brå (2007). De berörda och deras erfarenheter. , Brå (2008). Brottsutvecklingen i fram . , Brå (2010). Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Slutredovisning av ett regeringsuppdrag. , Brå (2011). Prostitution och människo- handel för sexuella ändamål. Slutredovisning av regeringens hand- lingsplan. , Brå (2012). Polisens utredningar av heders- relaterat våld. , Brå (2014a). Utsatthet för brott 2013. Resultat från Nationella trygghetsundersökningen (NTU) 2014. , Brå (2014b). Brott i nära relationer. En nationell kartläggning. , Brå (2014c). Brottsutvecklingen för vissa brott mot person . , Brå (2015a). Polisanmälda hot och kränk- ningar mot enskilda personer via internet. , Brå (2015b). Personer lagförda för brott. , Brå (2015c). Brottsutvecklingen för vissa brott mot person . , Brå (2015d). En utvär- dering av ändringarna i lagen 2011, (Brå rapport 2015:3). Bryson, (2009). Feminist : An Introduction. Basingstoke: Palgrave . Callerstig, (2011). ”Utbildning för en jämställd verk- samhet” i , K. red. (2011) Jämställdhet i verksamhets- utveckling. Callerstig, och , (2013). ”Effekter av jämställdhetsintegrering” i , , och (red.) (2013). Att fånga effekter av program och projekt. Callerstig, (2014). Making equality work. Ambiguities, conflicts and change agents in the implementation of equality policies in public sector organisations. Carbin, och , (2004), ”Intersektionalitet – ett oanvändbart begrepp?” Kvinnovetenskaplig 3:111–114. , (2011). Från idé till politisk verklighet. Föräldra- politiken i och . Crenshaw, Kimberle (1991). “Mapping the . Intersectionality, Identity Politics and Violence Again Women of Color.” 423:1241–99. Dahlerup, Drude och Freidenvall, (2005). “Quotas as a ’Fast Track’ to Equal Political Representation for Women. Why is No Longer the Model.” , 7 (1): 26–48. Dahlerup, Drude (red.) (2006). Gender, Quotas and Politics. /: Routledge. Dahlerup, Drude (2010). Jämställdhet i akademin – en forsknings- översikt. Forskningsrapport inom Delegationen för Jämställdhet i Högskolan, dir: 2009:7. Dahlerup, Drude och Freidenvall, (2008). [Quotas]. Dahlerup, Drude och Freidenvall, (2010). “Judging Gender Quotas: Predictions and Results.” Politics & Policy, 38 (3):407–25. Dahlerup, Drude och Leyenaar, (red.) (2013). Breaking Democracy in . , (2008). “Intersectionality as Buzzword: A Sociology of Science Perspective on What Makes a Feminist .” Feminist 9:67–85. De los , , och (2003). Maktens olika förklädnader. Klass, kön och identitet i det post- koloniala . De los , och , (2005). – kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. Ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den per- sonliga integriteten. , (2012) ”Journalisternas sociala bakgrund” s. 15–19. I , (red.) (2012) Svenska journalister 1989– 2011. Ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken. En samlad organisation på det funktionshinderspolitiska området. Duvander, och , (2012). ”What are the effects of reforms promoting fathers’ parental leave use?” European Social Policy, 22: 319–330. Duvander, (2014). ”Män, föräldraledigheten och föräldra- försäkringen”. I SOU 2014:6. Män och jämställdhet. Duvander, och , (2014) ”Kvinnor och mäns föräldraledighet”. I SOU 2014:28. Lönsamt arbete: Familje- ansvarets fördelning och konsekvenser. , och (2010). Räkna med kvinnor 2010. 2010, Nationell rapport. , och , (red.) (2014). Nordic Examples of Working Towards Gender Equality in the Media. EIGE (2014). Estimating the costs of gender-based violence in Union. EIGE (2015). Gender Equality Index 2015 – Measuring gender equality in Union 2005–2012: Report. , (2014). ”Den svenska lönestrukturen ur ett köns- perspektiv”. Kapitel 2 i SOU 2014:81. Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden. , ESV(2011). om ekonomisk styrning i staten. Ellingsaeter, (2014). ”Skandinavia: De mest kjönnsdelte arbeidsmarkedene?” Kapitel 2 i SOU 2014:30. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. , (2001). I sällskap med skulden. , (2005). Världens bästa pappa? Om mäns relationsarbete och strävan efter att göra rätt. , (2015). Mäns våld mot kvinnor och kroppslig inte- gritet. , (2006). Myndigheterna och integrations- politiken. (1998) Gender mainstreaming conceptual framework, methodology and presentation of good practices. 210 (2011). konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet. (2013). Trafficking in human beings. : European Union. , (2014). ”Föräldraledighet och karriär. Kvinnors och mäns lön efter en föräldraledighet”. I SOU 2014:28. Lönsamt arbete: Familjeansvarets fördelning och konsekvenser. (2007). PM , Underlag för gemen- sam beredning av en ny myndighetsförordning. (2014). Finanspolitiska rådets rapport 2014:3. Findahl, (2013). Svenskarna och internet 2013. , och , (2000). ”Något som liknar en oblodig revolution…”Jämställdhetens politisering under 1960- och 70 talen. , och , (2015). Vertikal ojämlikhet i kom- munpolitiken. Forskningsrapport inom , dir. 2014:111. , Per (2000). Nordisk mansforskning – en kartläggning (Arbetsrapport nr 10). (2014a). Folkhälsan i , Årsrapport . (2014b). Utvecklingen av hälsan och hälsans bestämningsfaktorer bland hbt-personer. Återrapportering av rege- ringsuppdrag. (2015). Hälsan och hälsans bestämnings- faktorer för transpersoner. (2010). Hur mår nationella minoriteter? Kartläggning av hälsosituationen bland de nationella minorite- terna samt förslag till förebyggande och hälsofrämjande åtgärder. för arbetsliv och socialvetenskap (2011). Forsk- ning om kvinnors hälsa – rapport från särskild satsning. Forum – Kvinnor och Funktionshinder (2011). Jämställdhet är en förutsättning för jämställdhet. En studie bland kvinnor i medlems- organisationerna till Forum – Kvinnor och Funktionshinder. Freidenvall, (2006). Vägen till Varannan Damernas: om kvinnorepresentation, kvotering och kandidaturval i svensk politik 1970–2002. Freidenvall, och , (2011). Politik och kritik. En feministisk guide till statsvetenskap. Freidenvall, och , (2013). Why not Corporate Gender Quotas in ? Representation, 49 (4):467–85. , FRA (2014). Violence against women: an EU-wide survey. : European Union. (2013a). Föräldraledig- hetens betydelse för fördelningen av betalt och obetalt arbete. (2013b). De jämställda föräldrarna. Vad ökar san- nolikheten för ett jämställt föräldrapenninguttag? Socialförsäk- ringsrapport 2013:8. (2013c). Föräldrar som inte vabbar. Socialför- säkringsrapport 2013:6. (2014a). Socialförsäkringen i siffror 2014. (2014b). Sjukfrånvaro i psykiska diagnoser – En studie av befolkning 16–. (2015). Socialförsäkringen i siffror 2015. Ganetz, (2008). Iscensättningar av genus och sexualitet i svensk talang-reality. Ganetz, (2015). ”Musik, maskulinitet och rädslan för flickor: om talang-realities i svensk television”. I , och , (red.) Mediers känsla för kön. Garsten , och Svallfors , (2015). De policyprofessionella och demokratins framtid. Forskningsrapport inom , dir. 2014:111. , (2002). Gothlin, (1999). Kön eller genus? : Nationella sekre- tariatet för genusforskning, . , (red.) (2013). (2015). Förnyat uppdrag för Nationella sekretariatet för genusforskning. (Dnr V2015/357). (2010). Slutrapport 2008– 2010. , (1999). Man blir pappa. Föräldraskap och maskulinitet i förändring, : Nordic Academic Press. Halldén, (2014).”Könssegregering efter yrke på den svenska arbetsmarkaden –2010”. Kapitel 3 i SOU 2014:81. Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden. Halldén, och , (2014). ”Rengöring, Underhåll och Tvätt: Betydelsen av RUT-avdrag för kvinnors arbets- marknadsutbud.” Kapitel 6 i SOU 2014:28. Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. , (2011). ”How the girl choosing technology became the symbol of the non-traditional pupular choice”. Gender and Education, 23(4):447–459. , och , (2013). ”med i gänget?” – Yrkessocialisering och genus i två gymnasieprogram. IFAU Rapport 2013:23. , och , , (2009). Kartläggning och analys av jämställdhetsinsatser vid svenska universitet och hög- skolor 2000–2009. Forskningsrapport inom Delegationen för jäm- ställdhet i högskolan, dir. 2009:7. , (2015). Underlagsrapport till Jämställd- hetsutredningen . Hermele, (2015). Underlagsrapport till Jämställd- hetsutredningen . , (2001). – Om det stabilas föränderliga former. , (2014). Vad bör göras? Jämställdhet och politik . , (2003). Rekrytering av företagsledare: en studie i homosocialitet. EFI vid Handels- högskolan, . , (2013). Social ojämlikhet i psykisk ohälsa och dödlighet bland flyktingar och andra utrikesfödda i . , och , (2005). Våldsamt lika och olika: om våld i samkönade parrelationer. , och , (red.) (2008). Pro- stitution i . , och , (2014). ”Företagandets villkor för kvinnor och män”. Kapitel 8 i SOU 2014:30. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. (2006). Forskarutbildning och forskarkarriär – bety- delsen av kön och socialt ursprung. (2011). Forskarkarriär för både kvinnor och män? Statistisk uppföljning och kunskapsöversikt. , (2015). Perspectives on the introduction program, health and well-being. Voices from newly arrived migrants. Del- rapport projekt , Stödplattform för migration och hälsa, /län. Inspektionen för socialförsäkringen (2012). Ett jämställt uttag? Reformer inom föräldraförsäkringen. Inspektionen för socialförsäkringen (2013). Effekter på jämställdhet av reformer i föräldrapenningen. Inspektionen för vård och omsorg, (2014). Våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Slutrapport från en nationell tillsyn 2012–2013. utvärdering (2012) , , , och . IFAU Rapport 2012:2. Integrations- och jämställdhetsdepartementet (2008a). Uppdrag till om stöd till myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering. (Dnr IJ2008/1467/JÄM). Integrations- och jämställdhetsdepartementet (2008b). Uppdrag till om en förstudie för att vidareutveckla produktionen av jämställdhetsstatistik. (Dnr IJ2008/2171/JÄM). Integrations- och jämställdhetsdepartementet (2008c). Medel till Kommuner och Landsting för att stödja jämställdhets- integrering. (Dnr IJ 2007/3277/JÄM). Integrations- och jämställdhetsdepartementet (2010). Plat- form for Action and Union, Report from the Swedish Presidency of the Council of Union. Inter-Parliamentary Union, IPU (2015). Women in National Parlia- ments. (2005). Uppdrag om nationella och regionala insatser mot s.k. hedersrelaterat våld. (Dnr Ju2005/11057/IM). (2015). Uppdrag till i att fortsätta utvecklingen av samordning och samverkan mot människohandel. (Dnr Ju2015/3891/PO). , (2013). Gender and Political Recruitment. Theorising Institutional Change. , , och (2014). ”Arbete, hälsa och genus: betydelsen av yrkets könssamman- sättning för kvinnors och mäns villkor i arbetslivet.” Kapitel 7 i SOU 2014:30. Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. Kleberg, (2015). Media inklusive sociala medier. Under- lagsrapport till . , (2002). Göra pappa med barn. Den svenska pappa- politiken 1960–1995. , och , (2010). Nya svenska fäder. Kollegiet för svensk bolagstyrning. Gällande kod för svensk bolag- styrning (2004). (2011). Kvinnors och mäns arbetsutbuds- preferenser: analys med en strukturell diskret arbetsutbudsmodell. Specialstudier Nr 24. Kontigo (2010). Utvärdering av Program Jämi och Program för håll- bar jämställdhet. , (2011). ”What counts as being smart around here? The performance of smartness and masculinity in vocational upper secondary education”. Education, Citizenship and Social , 6(1):21–37. , (2009). Quotas for Women in Politics. Gender and Candidate Selection Worldwide. (2011) Uppdrag att främja jämställdhet inom musiklivet 2011–2014. (Ku2011/1026/KV). KVAST (2014). Kvinnlig anhopning av svenska tonsättare 2014. . Kvinnotryck nr 2, 2013. : för kvinno- jourer och tjejjourer i . i , LO (2015). jämställdhets- barometer 2015. Tid, makt och pengar. , , , , , Meckbach och (2009). Jämställda villkor i idrott och hälsa – med fokus på flickors och pojkars mål- uppfyllelse. : Gymnastik- och . Lidegran , , och (2014). Utbildningssociologiska analyser av könsskillnader i utbildningssystemet och arbetslivet. , (red.) (2011). Jämställdhet i verksamhetsutveck- ling. Lindvert, (2004). Feminism som politik: och 1960–1990. Lombardo, , och (2009). The discursive politics of gender equality. Stretching, bending and policymaking. Lovenduski, och , Pippa (1995). Political Recruitment: Gender, Race and Class in the British Parliament. , , , Westerstrand och (2001). Mäns våld mot kvinnor i jäm- ställda – en omfångsundersökning. : Brottsoffer- myndigheten. , (2011). Family policy paradoxes: Gender equality and labour market regulation in , 1930–2010. : Policy Press. , (2014). ”Ersättning vid arbetslöshet för kvinnor och män.” I SOU 2014:74. Jämställdhet i socialförsäkringen. , (2005). ”Nya perspektiv på intersektionalitet. Problem och möjligheter.” Kvinnovetenskaplig , Nr 2–3: 7–15. (2014). 21 strategier för jämställdhet. (2015a). Länsstyrelserna utvecklar jäm- ställdhet. Slutredovisning från en utvecklingssatsning. : Läns- styrelsen i . (2015b). Beskrivning och utvecklings- plan för SSJ nätverket . (Dnr U2014:06/2015/1). (2015c). Skiss över orga- nisation . (Dnr U2014:06/2015/2). (2014). : Läns- styrelsen i . (2015a). Fjärde jämställdhetsdelmålet: Mäns våld mot kvinnor ska upphöra – länsstyrelsernas samordning av insatser (rapport 2015:8). (2015b). Underlag till Jämställdhets- utredningen om nationella uppdrag . (Dnr U2014:06/2015/5). (2015c). : Läns- styrelsen i . (2015a). En vägledning för stöd, vård och skydd av flickor och kvinnor som är eller riskerar att bli könsstympade. (2015b). Underlag till Jämställd- hetsutredningen om nationella kompetensteam och den nationella stödtelefonen . (Dnr U2014:06/2015/8). (2015c). Underlag till Jämställd- hetsutredningen om nationella uppdrag . (Dnr U2014:06/2015/5). (2004). Den könsuppdelade arbetsmarknaden. , (2012). Betygsgapet mellan flickor och pojkar: kon- sekvenser för framtidens arbetsmarknad. , och , Mangus (2014). ”Familjeansvar och könslöneskillnader.” Kapitel 8 i SOU 2015:48. Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. , (2005). “The Complexity of Intersectionality.” Signs: in Culture and Society 30:1771–1800. Mediebarometern (2013). (2012). Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2011? (2014). Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2013? , (2006). ”Nytt faderskap i skärningspunkten mellan produktion och reproduktion? Män och fäder i högteknologiska yrken.” Socialvetenskaplig tidskrift 13 (2): 114–129. , , Hearn och (2014). ”Översikt kring svensk, nordisk och internationell maskulinitetsforskning”. Bilaga 21 i SOU 2014:6, Män och jämställdhet. Myndigheten för Kulturanalys (2014a). Bland förebilder och före- ställningar. Jämställdhetsarbete på kulturområdet. Myndigheten för Kulturanalys (2014b). Myndigheten för Ungdoms- och Civilsamhällesfrågor, MUCF (2014). Insatser, erfarenheter och resultat. Myndigheten för Ungdoms- och Civilsamhällesfrågor, MUCF (2015a).