sou · H3B335 · 2015-03-31 00:00:00 — Den ena gäller nedgången i arbetstillfällen i mindre orter och den andra den ökade rörligheten i samhället där vi reser längre sträckor . Lanthandeln har flera olika funktioner och en nedläggning påverkar människor på olika sätt. Utöver att tillhandahålla dagligvaror ses en lanthandel av många som ett tecken på att bygden lever. Dessutom ger butiken sysselsättning och fungerar som affärspartner till andra företag. Det kan till exempel vara producenter av närodlade livsmedel eller andra småföretag som är beroende av att sända och ta emot paket. Lanthandelns betydelse ur hälsosynpunkt ska inte underskattas genom att den tillhandahåller råvaror, frukt och grönsaker, till skillnad från fryst färdigmat, som ofta kan vara alternativet vid trafikbutiker. Genom systemet med hemsändning står handlarna även för trygghet för ensamma äldre och viss tillsyn. Inte sällan får handlaren rycka in och hjälpa till med annat, som att skruva i en glödlampa eller ställa in hörapparaten. Lanthandeln ger också kunder möjlighet att ta ut kontanter, turister kan växla pengar och få tips om besöksmål. En roll som ofta lyfts fram är lanthandelns betydelse som mötesplats och dess sociala funktion. I butiken utbyts nyheter och sociala relationer stärks. En gemensam mötesplats som är öppen för alla kan fungera som bas för att ta tag i och lösa gemensamma angelägenheter. Människor behöver en neutral plats att mötas på. Om lanthandeln stänger kan en av de svåraste följderna bli att den sista ”offentliga” träffpunkten försvinner. skriver i förordet till en studie från ”När butiken lagts ner återstår ofta bara enskilda hem och det gör att det sociala livet måste bygga på att människor Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service gör något tillsammans eller bjuder in varandra. Alla är inte del av en sådan gemenskap.”1 4.2Driftiga entreprenörer och ideella insatser Dagligvarubutikerna på landsbygden drivs av företagare som ibland har flera verksamheter, som café, vandrarhem, verkstad och aktiviteter för besökande turister. Andra ges möjlighet att lämna anbud och sedan utföra matleveranser till kommunens förskolor, skolor eller äldreboenden. Butiker kan också drivas med större eller mindre inslag av ideella krafter. Det har särskilt stor betydelse för service i glesbygd. Nedan beskrivs kortfattat några lanthandelsbutiker. De illustrerar att en ”lanthandel” kan se ut på olika sätt, ha varierande ägarformer och omfattning på verksamheten. Livs i , 5 mil nordost om , drivs av en fotbollsförening, har ett lag i division 2 och driver även två fritidsgårdar, ett lokalt gatukök, café samt en campingplats. Butiken är frimärksombud samt ombud för , , Systembolaget och Bussgods. Livs är en av ”Servicepunkterna” i . På vardagar ordnas hemleverans av matkassar. går turen mot , mot Fastnäs och övriga dagar enligt överenskommelse med personalen. Kunderna beställer per telefon och handlaren tar betalt för plockning, packning och leverans. Ovanpå butiken finns en avdelning för ”Second hand”-försälj- ning av kläder och allehanda saker. Livs tilldelades 2014 utmärkelsen ”Årets kooperativ i ” i en tävling som arrangeras av ”Coompanion ”. 1 När lanthandeln stänger, ; , och , Arbetsrapport 2009:4. Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service Lanthandeln i , söder om , har ett brett sortiment av livsmedel och ombudstjänster. Den säljer även drivmedel (bensin/diesel/gasol). Nuvarande ägare köpte butiken när den förre ägaren skulle gå i pension. Det företagarpar som tog över driver även camping och vandrarhem. Att kunna erbjuda service i form av lanthandel och mack skapar bättre förutsättningar för att även kunna utöka campingdelen. Butiken är i och med övertagandet en fristående lanthandel. hade den varumärket . Butikens största leverantörer är , Färskvarucentralen, Privab, Carlsberg, Arla, Pågens och Polfärsk. Men man har också varor från andra leverantörer och tillverkare i . Handlaren profilerar sig genom att sälja närodlade livsmedel, som också förmedlas till hotell, restauranger och caféer. Leverans av fruktlådor till arbetsplatser och leverans av charklådor från är ytterligare tjänster som handlaren tillhandahåller. lanthandel ligger från , i kommun. har 35 invånare men växer till cirka 150 invånare under turistsäsong. De boende har till nästa butik i . Butiken i togs över av en ekonomisk förening efter en konkurs 1999. gick lanthandeln med vinst . Den årliga omsättningen är vilket är för lite för att driva en lanthandel kommersiellt. Kommunen har köpt fastigheten och hyr ut lokalen till föreningen. Kostnaderna hålls nere bl.a. genom att frivilliga städar butiken och inventerar lager. En pensionerad bankman sköter det mesta av administrationen ideellt, som löner, skatter och redovisning, vilket bedöms motsvara en kostnad på 45 000–/år. I butiken finns en anställd personal på . Sortimentet består av cirka 1 000 artiklar från tre leverantörer: Norrmejerier, Toppchark och . Butiken fungerar också som ombud för apotek och . Här träffas bybor och fikar . Guidning och försäljning av fiskekort är andra akti- Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service Lanthandeln har investerat i nytt larm och streckkodsutrustning och föreningen har fått investeringsstöd hos för att investera i en ny bensinmack. ICA Nära i på ICA Nära i ligger på norra . Butiken drivs i form av ett aktiebolag som ägs av handlaren. Omsättningen 2013 var och omsättningen har ökat stadigt . Butiken är apotekspost- och systembolagsombud. –2013 bedrevs ett utvecklingsprojekt för att etablera en Servicepunkt i en lokal i anslutning till butiken. Grundtanken var att butiken skulle bli centrum för all slags samhällsservice och även ge möjligheter för föreningar och företag att hyra sammanträdeslokal för olika typer av aktiviteter. kontrakterade butiksägaren att ansvara för uppbyggnaden och utvecklande av servicepunkten. i län, norra och Hela ska leva har deltagit som samarbetspartner/medfinansiärer. har medverkat till att fått en efterlängtad drivmedelsanläggning som ligger i anslutning till butiken. Invånare, företag och turister har medfinansierat anläggningen. Hos Servicepunkten finns turistinformation och internetcafé, företags- och föreningsservice. Det är också möjligt att hyra tillfällig kontorsplats. Kluksbua Livs ligger i Alsen i , väster om . Kluksbua erbjuder de cirka 170 hushållen i närområdet ett ganska brett sortiment från mjölk och grönsaker till toalettpapper och rakblad. Hit kommer grossisten med de mesta varorna. I butiken finns också apoteksombud och försäljning av fiskekort. Kunderna kan dessutom få sig en kopp kaffe och nygräddat wienerbröd här. Kluksbua är en naturlig mötesplats i byn och ibland ordnas provsmakning och andra jippon i butiken. Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service Kluksbua drevs av en ekonomisk förening, , men övertogs av två privatpersoner 2013. De driver butiken gemensamt vid sidan av sina heltidsarbeten. Butiken har en anställd och är öppen , . kommer pensionärer och hjälper till med att lasta av varor eller köra bort skräp. Alla vet att det är svårt att dra runt butiken som omsätter . Ambitionen hos de nya ägarna är att kunna ägna mer tid åt att driva och utveckla Kluksbua. Storkågeträsk Livs är en lanthandel nordväst om i . Butiken övertogs 1994 av byborna i och drivs som ett aktiebolag med 60 aktieägare. Från början var affären en , men var omsättningen för låg och butiken övergick till butikskonceptet ”Nära Dej” i samarbete med huvudleverantören . Hemsändning av varor är en viktig verksamhet för butiken. Företaget hyr bil från en privatperson i byn och finansierar det med reklam på bilen. Hemsändning äger rum och chauffören jobbar ideellt. I samband med hemsändningen möter chauffören inte minst sociala behov hos kunderna och får förfrågningar om att utföra olika service. Tre anställda på deltid håller butiken öppen . Många sommargäster kommer till byn och då ökar omsättningen. Det finns ett behov av samordningslösningar kring transporter till byn. Det ordnades tidigare av en enskild lokal företagare. I Storkågeträsk samarbetar alla föreningar. ”Händer det i byn så händer det för alla”. Föreningslivet deltar i ett projekt som drivs av kommun för sociala servicepunkter. Byborna driver också ett projekt för att etablera en drivmedelsstation. Den årliga omsättingen för butiken har varit . Vid årsstämman framkom att affären går med förlust.2 Så här beskrivs det i för Storkågeträsk: 2 , utgåva 11, . Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service ”Vi har fått flera signaler om att affären inte gått lika bra som förr så det var med lite pirr i magen vi såg fram mot den ekonomiska redovisningen . När reste sig upp för att på sedvanligt kunnigt och korrekt sätt redovisa utfallet för året blev det mycket tyst och stilla i salen. sedan starten redovisades ett minusresultat. Omsättningen har minskat något men framför allt så har butiken under verksamhetsåret drabbats av flera bakslag i form av trasiga kylar, larm och telefoni som slogs ut av åskan. Det innebar också att kortläsaren inte fungerade. Vi har på grund av ett beslut i kommunen förlorat en del hemkörningskunder (i Fällfors). har vi installerat nya kylar, nytt larm, kortläsare via bredband osv. så nu hoppas vi att vi ska slippa trassel . Styrelsen har redan genomfört en del förändringar för att komma till rätta med problemen. Man har minskat lite på anställningstiderna för personalen och sagt upp kontraktet med Menigo. Tanken är att man ska övergå till ’Handlarn’ som leverantör. Kunder som handlar lite mer, nya kunder och fler utkörningskunder är vad som skulle lyfta resultatet. Stämman beslutade att styrelsen kan erbjuda en riktad emission (dvs. att fler aktier kan säljas) om så skulle behövas. Planerna för bränslepumparna går vidare och projektet ska vara klart . Hela finansieringen är inte klar . Men det är härligt att höra att och skoterklubben har bestämt sig för att bidra med pengar.” Traditionellt har butiker med varumärket den största närvaron på landsbygden och Coop har den näst största marknadsandelen. () och Nära Dej (Menigo) har i regel etablerats när ICA- eller upphört. Myndigheten Tillväxtanalys har sammanställt hur butikerna fördelar sig över landet. Tillväxtanalys använder en modell som delar in landet i fem tillgänglighetsklasser. Modellen beskrivs i kapitel 8. Områden med låg och mycket låg tillgänglig till tätorter är de mest glesbefolkade. Totalt fanns i hela landet 5 186 dagligvarubutiker. Av dessa låg 2 400 i områden med mycket hög tillgänglighet till tätorter. I områden med hög tillgänglighet till tätorter låg 1 511 butiker och i en mellankategori 893 butiker. Vidare fanns 249 i områden med låg och 133 i områden med mycket låg tillgänglighet till tätorter, alltså totalt 382 butiker. Butiker med koppling till respektive ”kedja” fördelas på följande sätt på de två lägsta tillgänglighetsklasserna. Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service Källa: Tillväxtanalys. ICA har fortfarande den största närvaron i glesbygd med 117 butiker i områden med låg eller mycket låg tillgänglighet till tätorter. Enligt denna modell för avgränsningen har den näst största närvaron med 71 butiker. Coop har 44 och Menigo 29. Detta summerar till 261 butiker. Härutöver finns cirka 120 butiker. Många av dessa är drivmedelsstationer med visst dagligvaruutbud eller fristående butiker. Enligt en annan sammanställning och geografisk avgränsning finns i cirka 3 400 butiker fördelade på sex större livsmedelsaktörer: , , Coop, ICA, Lidl och Netto, samt ett antal mindre aktörer.3 Av de sex livsmedelsaktörerna har fyra – , , Lidl och Netto – mer eller mindre uttalade storstadsstrategier. Coop och ICA har som strategi att vara verksamma i hela landet. Mer än hälften av alla butiker i glesbygden4 drivs av ICA-handlare. Resten drivs av Coop – som har knappt en av tre butiker i glesbygden – och – som har en av sex. 3Artikeln ”Hela matbutiker”, och , publicerad i ICA- handlarnas förbunds magasin ”Handelskraft” 2012. 4Enligt SCB:s indelning i s.k. homogena regioner definieras glesbygd som kommuner med mindre än 27 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentrum. Mellan- och tätbygd har mer än 27 000 och mindre än 90 000 invånare inom från kommuncentrum. Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service Källa: Artikeln ”Hela matbutiker”, och , publicerad i ICA - handlarnas förbunds magasin ”Handelskraft” 2012. har mer än 100 butiker vars nettoomsättning är lägre än . Dessa butiker lever med lönsamhetsproblem. Omsättningen ligger vanligtvis på 5–6 miljoner. Butikerna finns i hela landet, nära storstäder, i andra tätorter, men många ligger i . gör ICA en satsning där man erbjuder ICA-handlare hjälp av två erfarna konsulter som kan ge råd om hur handlarna kan utveckla butikerna. I de fall utvecklingsmöjligheterna är små är det alltid den enskilde ICA-handlaren som tar beslutet om företaget ska läggas ner eller inte. Coop uppger att det finns 50–100 i områden med låg befolkningstäthet som går med förlust. I den snävaste definitionen av glesbygdsområdet har Coop 49 butiker varav 23 går med förlust. I verkligheten är det fler butiker som går med förlust, då föreningarna och Coop inte belastar butikernas resultaträkningar med vissa kostnader, såsom kostnader för bokföring, IT, ledning och support, kostnader för reklamblad m.m. Transportkostnaderna till butikerna är också subventionerade. Enligt har i genomsnitt en omsättning om 5,5–. Bland Menigos butiker Nära Dej finns också många butiker med osäker framtid. lönsamhetsproblem framkommer också i den uppföljning av stödgivningen till kommersiell service som redovisas i kapitel 7. Av de butiker som fått stöd –2013 har omsättningssiffror mellan 1 miljon och . I områden med låg eller mycket låg tillgänglighet till tätorter har av stödbutikerna omsättningssiff- Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service ror i spannet 1 miljon till och för av butikerna i dessa områden ligger omsättningsnivåerna . Den svenska detaljhandelns försäljning över internet ökade under tredje kvartalet 2014.5 De största branscherna är fortfarande hemelektronik, kläder, skor, böcker och media medan dagligvaror utgör en mindre del av den totala e-handeln. får faktorer som närhet och kvalitet allt större betydelse. Efterfrågan på lokala produkter ökar och försäljningen av ekologiska livsmedel steg med . Det är en utmaning för landsbygdsbutikerna att dra nytta av det ökade intresset för närodlade livsmedel och ekologiska produkter. Tendensen är att e-handeln ökar kraftigt i glesbygden och i glesbefolkade regioner. hör till de län som e-handlar mest. E-handeln kan kompensera för det låga utbudet på landsbygden som allt fler kedjor satsar på e-handel. I sker en stor del av näthandeln från e-butiker utanför länet. Det är ursprunget till att kommun, tillsammans med i , tog initiativ till galleria där detaljhandel, dagligvaruhandel och tjänsteföretag, visar upp sina varumärken på samma webbplats. Här samverkar också nationella kedjor med de lokala butikerna. ICA Hemma, som säljer olika produkter utom livsmedel, har ett samarbete med ICA-Nära i som tar emot och lämnar ut varorna till kunderna. kommun ser som ett sätt att modernisera servicen, framför allt i glesbygd, ge butikerna ett skyltfönster och möjlighet att synas tillsammans. 5 E-barometern Q 3 2014. Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service Fler kommuner i har anammat konceptet och tillsammans är de på väg att skapa för att marknadsföra produkter utanför . Det kan handla om samiskt hantverk eller vakuumförpackat viltkött, produkter som behöver nå kunder utanför den lokala marknaden. En fortsatt positiv utveckling av e-handeln ger förutsättningar som skapar nya möjligheter för företagande, sysselsättning och tillväxt. I ett nästa steg kommer flera kommuner i att gemensamt försöka lösa behovet av samordnade transporter och service för att främja butikernas leveranser. I stället för att se e-handeln som ett hot mot den fysiska handeln ser allt fler att näthandeln kan vändas till en fördel och bidra till lokal utveckling. Lanthandlare som vill växa ser ökade möjligheter att via e- handel satsa på turism där exempelvis matkassen står på bordet när gästerna anländer eller kunna erbjuda snöskottning och annan service. Många små dagligvarubutiker i glesbygden med för få hushåll i sitt närområde behöver en större marknad för att kunna utvecklas och ser e-handeln som ett komplement. Handlarn i , norr om , ser möjligheter att öka gränshandeln mot . En e-butik kan också vara början på något större. I finns planer på att starta en e-butik för slöjdhantverkare. Förhoppningen är att det i slutändan ska ge möjligheter att öppna en livsmedelsbutik i byn. I som ligger mellan och , finns landets första digitala lanthandel. Idén väcktes ursprungligen för att ge äldre personer i , som inte enkelt kan ta sig till matbutikerna, möjlighet att bo kvar. Efter att verksamheten har varit igång är det lika många barnfamiljer som äldre som använder tjänsten. Matleveranserna kommer en gång från i och lämnas i ett gemensamt kylrum i föreningshuset. Där kan kunderna snabbt och enkelt hämta sina matkassar när det passar dem bäst. Personal som lämnar ut varorna behövs inte. Lanthandeln – en mötesplats och ett nav för service är ett samhälle som har upplevt hur den ena servicen efter den andra har försvunnit från bygden. För att förverkliga den digitala lanthandeln och andra lokala initiativ bildades ett aktiebolag (svb), ett bolagsalternativ där verksamheten primärt bedrivs i annat syfte än att ge aktieägarna vinst. 18 familjer i köpte andelar i bolaget och registrerade – (svb).6 Hushållen betalar för varje veckoleverans. Det är den kostnad butiken har för att plocka ihop varorna och distribuera dem till . Kunden sparar å andra sidan in på kostnaden för att köra egen bil och får också tillgång till ett stort sortiment. I fallet kan man på en särskild webbsida välja bland 20 000 artiklar inklusive hantering från charken. Systemet bygger på att av hushållen, (cirka 30 hushåll) i handlar över nätet. Men något tvång att handla finns inte. Utvecklingsbolaget ansvarar för att det fungerar på mottagarsidan. Till föreningshuset och mottagningsplatsen har bolaget köpt ett kylrum för , en frysbox för och ett kodlås i ytterdörren för . Till investeringarna har bidragit med från kommunens s.k. ”landsbygdsmiljon”. Projektet har slagit väl ut. Men att bryta invanda köpmönster tar ofta . Bolaget ser flera utvecklingsmöjligheter som att börjar köpa mat via den digitala lanthandeln i stället för att åka till . gränsar till Ålberga, som förlorade sin butik . Kiladalens Utvecklingsbolag har fortsatt diskussionerna med och gör samma investeringar i Ålberga där bolaget hyr ett centralt förråd, från . Det har också fått till följd att fler familjer har köpt andelar i bolaget. Fler orter i kommunen har visat intresse för den digitala lanthandeln och det förs nu också samtal med butiker i . 6 svb = särskild vinstutdelningsbegränsning. 5Tillgången till kommersiell service i glesbygd Utredningens iakttagelser och bedömningar: I glesbygdsområden med låg och mycket låg tillgänglighet till tätorter har nästan var fjärde dagligvarubutik försvunnit –2014. Antalet orter med bara en butik uppgick till 135 i dessa områden. På drivmedelsmarknaden har utvecklingen stabiliserats . Många lokala lösningar har etablerats i glesbygd. Ett flertal försäljningsställen har låga försäljningsvolymer och svag lönsamhet vilket gör situationen sårbar. Det saknas ett finansieringssystem för att sanera marken vid nedläggning eller överlåtelse av drivmedelsstationer. Det ökar risken för miljöskador och försvårar möjligheten att sälja eller överlåta en station. Apoteksombuden har en viktig roll för läkemedelsförsörjningen i glesbygd och på landsbygd. Antalet ombud i hela landet har minskat från 2009 till 2014. PostNord har cirka 1500 postombud i hela landet. Antalet postserviceställen i glesbygd minskade från 146 till 114 perioden –2012. I vissa områden är det långt till en uttagsautomat, ett ställe där det går att betala en räkning över disk eller ett inlämningsställe för en dagskassa. I takt med att små lanthandlare upphör med verksamheten påverkas tillgången till kontantuttag i glesbygden. Det brister i tillgången till bredband och mobiltäckning i glesbygd och på landsbygd. En stor satsning på bredbandutbyggnad görs i Landsbygdsprogrammet. Tillgången till kommersiell service i glesbygd 5.1Dagligvarubutikerna minskar i antal Genom de befolkningsförändringar som ägt rum under en lång följd av år har underlaget för kommersiell service i glesbygd tunnats ut. Det har medverkat till att en tredjedel av de butiker som fanns i glesbygd har försvunnit. En annan bidragande orsak är att dagligvarumarknaden har förändrats. Antalet mindre butiker i både tätorter och gles- och landsbygdsområden har blivit avsevärt färre, som de allra största butikerna har blivit fler . Sammantaget har detta inneburit att antalet butiker som säljer dagligvaror har minskat betydligt. är nedgången , från 6 239 till 5 186 butiker. Tabell 5.1 visar förändringen fördelat på områdestyper. De största relativa förändringarna har skett i tätortsnära landsbygder, där antalet butiker minskat med . I glesbygd var nedgången 86 butiker eller . Förändringarna har relativt sett varit minst i tätorter men trots detta har cirka 500 butiker försvunnit . Nedläggningen av butiker har fortsatt och tendensen är tydlig. Butikerna blir färre även om förändringstakten varierar mellan enskilda år. Källa: Marknadspartner, bearbetning. 1 Orter med 3 000 invånare och över, inklusive ett pendlingsomland , definieras som tätorter. Områden med 5–45 minuters pendlingsavstånd utanför tätorterna kallas tätortsnära lands - bygder. Områden som har över 45 minuters avstånd till närmaste tätort definieras som glesbygder. Den indelning i områdestyper som används i tabell 5.1 togs fram av dåvarande . Områdestypen ”glesbygd” är snävare och omfattar en mindre del av landet än när glesbygd definieras som glesbygdsområden med låg eller mycket låg tillgänglighet till Tillgången till kommersiell service i glesbygd Den senare definitionen används i tabell 5.2 och 5.3. I en jämförelse mellan tabellerna framgår att antalet butiker var 320 i områdestypen glesbygd, men 382 i glesbygdsområden med låg och mycket låg tillgänglighet till tätorter. Tabell 5.2 visar antalet butiker och förändringarna , fördelat på tillgänglighetsklasser och län. I glesbygdsområden med låg och mycket låg tillgänglighet till tätorter har antalet butiker minskat . Det innebär att nästan var fjärde butik försvunnit . Förändringen är lika stor i områden med mellan-tillgänglighet till tätorter. har antalet butiker minskat i samtliga län och de största relativa förändringarna har skett i Jämtlands- och . De minsta förändringarna kan ses i följt av . Antalet orter med bara en butik uppgick till drygt 800, varav 100 i områden med låg tillgänglighet till tätorter och 35 i områden med mycket låg tillgänglighet till tätorter. Genom det förändrade butiksnätet har avstånden till närmaste butik ökat för många människor i stora delar av landet. För varje butik som läggs ned blir avstånden mellan befintliga serviceställen längre och tillgängligheten försämras därför också i ökande takt med utglesningen av butiksnätet. Källa: Marknadspartner, bearbetning. Källa: Marknadspartner, bearbetning. Tillgången till kommersiell service i glesbygd Tabell 5.3 visar tillgängligheten till dagligvarubutiker per tillgänglighetsklass . Huvuddelen av de 9 575 personer som har till den närmaste butiken är bosatta i områden med låg eller mycket låg tillgänglighet till tätorter. Över 2 000 personer i övriga tillgänglighetsklasser har också till den närmaste butiken. Det rör sig då främst om personer bosatta i skärgårdsområden. De långa avstånden berör främst boende i gles- och landsbygder i och , men även , , , , och har många invånare med från sin bostad till den närmaste butiken.