sou · H3B315 · 2015-03-05 00:00:00 — Membership of the EU in 1995 meant a new competitive situation for the sector, and differences in the conditions and regulations between different Member States gained greater significance. The Inquiry notes that costs for labour, taxes on means of production, animal and plant health legislation, permit applications pursuant to the Swedish Environmental Code and application of regulations have a major impact on the competitiveness of the agricultural and horticultural sector. The Inquiry considers that the basis for the way society is governed should be the common legislation in the EU. National rules and requirements that go beyond this should be well motivated, rest on scientific grounds and be carefully considered in terms of their impact on competitiveness. Taxes on means of production and costs of labour The Inquiry considers that taxation of various means of production is a factor that greatly affects the competitive situation of the agricultural and horticultural sector. The costs of labour are also of great importance to the sector’s ability to grow. The Inquiry therefore makes the following proposals: •That national decisions concerning taxes on the means of production should be based on an analysis of the impact on competitiveness. An analysis of this kind should be conducted within the framework of follow up of the Riksdag’s climate and energy policy decision of 2009. •That employer and leadership training be offered to business operators in the agricultural and horticultural sector. Good animal welfare has strong support in Swedish society. However, Swedish livestock production has fallen dramatically in recent years. Consumers have increasingly chosen imported foods despite the fact that less stringent requirements concerning animal welfare may be in effect in the countries from which the import comes. The Inquiry considers that legislation is not the only way to accomplish good animal welfare. The Inquiry therefore makes the following proposals: •That the Government push for tighter EU legislation and promote equal application of animal welfare legislation at EU level. •That a review of animal welfare legislation be carried out, based on a balance between good animal welfare and competitiveness. •That be instructed to investigate the possibilities and consequences of removing the obligatory requirement concerning a preliminary examination for new construction, alterations or extensions of livestock and fixtures and fittings for animals. The Inquiry notes that in some cases, has access to fewer pesticides of significance to production than other competitor countries. The Inquiry considers it important that use the opportunities for simplification that mutual recognition represents and, to a greater extent, accept the approval processes of other Member States. The Inquiry therefore makes the following proposals: •That the be instructed to report on how processing of cases concerning the approval of pesticides can be simplified. •Continued initiatives to ensure access to pesticides for crops cultivated on a small scale and for limited areas of use. Under the Swedish Environmental Code, environmentally hazardous activities are required to have permits and provide notification. The Inquiry notes that the examination process is long and expensive. The Inquiry therefore makes the following proposals: •That , together with the for and , be instructed to produce a new guidance document for handling permits and notification of activities with livestock production. •That the Government consider removing the requirement of consultation procedures for activities required to provide notification. To achieve the vision, better use must be made of market opportunities than at present. This requires a strategic and longterm effort in primary production and its associated stages. Food industry and the marketing stage The cost-effectiveness of the slaughterhouse industry has been deemed equivalent to comparable competitor countries. However, it is considered that the Swedish food industry could be better at obtaining maximum value from all product parts. Companies in primary production currently have limited influence over the market for input products, the food industry and the marketing stage. One reason for this is that companies are often small, while there are actors with extensive market power in the rest of the chain. The Inquiry therefore makes the following proposals: •That the Authority be instructed to regularly analyse the market concentration of the food production chain. exports are considered to be an important way forward for creating new market opportunities, including for obtaining revenues from all product parts. The Inquiry therefore makes the following proposals: •That priority be given to efforts aimed at increasing the number of country approvals. •That there are food attachés for markets of strategic importance. •That skills development measures be introduced to facilitate exports for small and medium-sized enterprises. Consumption and public procurement The Swedish market is important to the competitiveness of primary production. Swedish consumers demand products that are reasonably priced and of high quality, but qualities such as origin, animal welfare and food safety are also important. The Inquiry proposes: •That be instructed to compile facts on Swedish food production. In addition, the Inquiry particularly emphasises the following assessments: •That municipalities, central government and county councils should make greater use of the Authority’s procurement support. •Public procurement should be used for seeking new solutions and thereby contribute to innovation. •Product origin marking can help consumers and it is useful for market actors to develop a common national product origin marking system. Being able to compete requires regularly acquiring new knowledge, innovation and updating of products, methods, processes and organisations. It places great demands on actors in research, advisory services, education, the business sector and development. It also places demands on the knowledge and innovation system. It must be attractive for private Swedish and foreign actors to invest time and money in research and development. Account of this should be taken in the next research and innovation bill. Needs-driven research and priority areas The Inquiry considers that more public funds should be allocated to needs-driven research to strengthen competitiveness in the sector. Better production processes, entrepreneurship and market knowledge are examples of prioritised knowledge areas. The Inquiry therefore makes the following proposals: •That the instructions of , Agricultural Sciences and Spatial Planning (Formas) be amended so that, to a greater degree, the Council can help ensure that research contributes to increased competitiveness. •That , Agricultural Sciences and Spatial Planning and Sciences (SLU) be instructed to more clearly report on the share that goes to needs-driven research and what needs are met by this research. Increased private involvement, more collaboration, etc. Private companies and industry organisations need to increase their involvement in the knowledge and innovation system and improve procurement skills. sector needs to become stronger in the agricultural and horticultural sector. The Inquiry considers that greater strategic cooperation is needed among actors in the knowledge and innovation system. There needs to be more cooperation between the business sector, higher education institutions, institutes, advisory services and government agencies. The Inquiry proposes: •That Sciences be instructed to report the scope and effect of cooperation with the business sector, and also the tasks of the institutes. •That Sciences, together with relevant business and public sector organisations, be instructed to produce a special programme for industry-based doctoral students. •That the Government engage the to analyse the Swedish knowledge and innovation system in the agricultural and horticultural sector, including the future role of Sciences Skills provision and advisory services Companies providing advisory services play an important role in the knowledge system as a between academia and the business sector. To strengthen competitiveness, the advisory services must function better. The Inquiry therefore makes the following proposals: •That Sciences, together with Swedish and international experts, be instructed to analyse and present proposals on how higher education can strengthen skills provision for primary production. In addition, the Inquiry emphasises the following assessments: •Companies providing advisory services should develop skills in areas that are strategic to both expert knowledge and entrepreneurship. •Skills provision should be facilitated by improving the opportunities for admission to vocational higher education institutions, including for those changing profession. •It is important that it is possible to combine natural resource use programmes at upper secondary schools with postsecondary studies, at the same time as practical knowledge remains important. •It is important that there is a higher degree of national coordination of skills development and advisory measures in the Rural Development Programme. 1 Uppdraget och genomförande Utredningens uppdrag är att utreda förutsättningarna för en livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. Uppdraget består av två delar: •Att belysa konkurrenskraften. •Att ta fram förslag till strategi och åtgärder. Den första delen i uppdraget redovisades i delbetänkandet Tillväxt och värdeskapande – konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring (SOU 2014:38). I betänkandet jämfördes de svenska näringarnas konkurrenskraft med andra länder. Drivkrafter och faktorer som påverkar konkurrenskraften analyserades, sam-bandet mellan primärproduktionen och livsmedelsindustrin belystes. Utredningen redovisade även ett översiktligt huvudscenario och alternativa scenarier för en trolig utveckling av den svenska primärproduktionen fram . Konsekvenserna av dessa scenarier analyserades avseende produktion, miljö, landskap samt när det gäller landsbygdens tillväxt och sysselsättning. I slutbetänkandet föreslår utredningen en strategi och åtgärder för att nå målet om konkurrenskraft. Som viktiga områden anges i direktiven: Ökad produktivitet, stärkt företagande, villkor för företagande, livsmedelsindustrins konkurrenskraft samt forskning och innovation. Uppdraget går ut på att föreslå åtgärder för att stärka den svenska primärproduktionen. Åtgärderna ska syfta till att varaktigt stärka konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn, för en ökad och hållbar produktivitet med hänsyn till ett förändrat klimat, hårdare internationell konkurrens, strävan mot ökad marknadsanpassning av det kommersiella jordbruket och i övrigt ändrade förutsättningar. Skatteområdet ligger utanför uppdraget och fokus ska inte ligga på ekonomiska stöd. har 12 expertsammanträden hållits. ägde en hearing rum med företrädare för bl.a. branschorganisationer. tillsattes fem arbetsgrupper där en expert utsågs som ordförande i varje grupp. Utöver dessa experter har arbetsgrupperna bestått av företrädare för bransch- och intresseorganisationer och berörda myndigheter. Arbetsgrupperna tog fram förslag som ligger till grund för slutbetänkandet. Utredningen har även gjort studiebesök på lantbruk, trädgårdsföretag och andra livsmedelsföretag samt ett naturbruksgymnasium. Möten har hållits med (U2014:01), , , , LRF Mjölk, , , SP – , Stiftelsen samt . Utredningen har även deltagit i ett antal externa sammanhang för att informera om och diskutera uppdraget. I ett inledande kapitel (kap. 2) presenterar utredningen skälen för en strategi för jordbruks- och trädgårdsnäringen. Kapitlet innehåller förslag på hur denna ska utformas och genomföras. I de kapitel som följer läggs förslag inom de fyra fokusområden som strategin består av: företagande (kap. 3), villkor och regler (kap. 4), marknadsförutsättningar (kapitel 5) och kunskap och innovation (kap. 6). Konsekvenserna av förslagen beskrivs i kapitel 7. 2Strategi för tillväxt och värdeskapande Bedömning: Utredningen anser att jordbruks- och trädgårdsnäringen står inför stora utmaningar för att nå ökad konkurrenskraft och produktion. Situationen inom animalieproduktionen kräver särskild uppmärksamhet. Mot den bakgrunden behövs en samlad strategi för tillväxt och värdeskapande i den svenska jordbruks- och trädgårdsnäringen, i perspektivet 2030. I en strategi bör ingå att formulera den svenska förhandlingsstrategin i EU-samarbetet med utgångspunkt i en ökad konkurrenskraft för svensk jordbruks- och trädgårdsnäring. Detta bör självklart gälla inom ramen för det övergripande målet om en utveckling mot ökad hållbarhet1 samt om avreglering och minskning av CAP:s andel av den totala budgeten för EU. Svenskt jordbruk, trädgårdsnäring och livsmedelsproduktion, med kringliggande led, har stor betydelse för sysselsättning och tillväxt i Sverige2. Livsmedelsindustrin är den fjärde största sektorn inom svensk tillverkningsindustri räknat i antal sysselsatta. Sammantaget svarar näringen, inklusive livsmedelsindustrin, för cirka 240 000 arbetstillfällen. Primärproduktion och livsmedelsindustri erbjuder arbetstillfällen för personer inom alla utbildningsnivåer och i stor utsträckning till personer med utländsk bakgrund. Svenska råvaror av hög kvalitet har betydelse för livsmedelsindustrin. 1Med hållbarhet avses i detta betänkande ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. I social inbegrips även djurvälfärd. 2Tillväxt och värdeskapande, konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring (SOU 2014:38). Strategi för tillväxt och värdeskapande väsentligt för livsmedelsindustrin att det finns en konkurrenskraftig primärproduktion. En livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion är en viktig del i förvaltningen av landets naturresurser och en förutsättning för att nå flera miljökvalitetsmål. Näringarna tillhandahåller också viktiga ekosystemtjänster. Den svenska marknaden förväntar sig att den inhemska jordbruks- och trädgårdsnäringen levererar livsmedel och andra produkter av hög kvalitet. ställer samhället höga miljö- och djurskyddskrav på produktionen i form av lagar och regler. I försvarsberedningens rapport3 framhölls vikten av att ”upprätthålla en tillförlitlig försörjnings- och flödessäkerhet av varor och tjänster såsom livsmedel och elektricitet vid fredstida krissituationer såväl som vid höjd beredskap, krig och krigsfara”. I delbetänkandet (SOU 2014:38) beskrev utredningen utvecklingen för den svenska trädgårds- och jordbruksnäringen och konstaterade att det finns tydliga tecken på svag och vikande konkurrenskraft inom delar av primärproduktionen. Detta avspeglas i minskande produktionsvolymer, svag lönsamhet och genom en försämrad handelsbalans för jordbruksprodukter och livsmedel. Denna utveckling delar delvis med andra EU- länder. I delbetänkandet presenterades även ett scenario som visar att det samlade värdet i fasta priser för svensk jordbruksproduktion kommer att minska med motsvarande , med oförändrade politiska beslut4. Analysen visar på stora konsekvenser för sysselsättningen i jordbruket. Den visar också på effekter för biologiska mångfald, landskap och ekosystemtjänster. Inriktningsmålet för svensk miljöpolitik, det s.k. generationsmålet5, är att skapa ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. En minskad jordbruks- och trädgårdsproduktion i innebär sannolikt att produktionen ökar någon annanstans i världen och att importen av livsmedel och råvaror till ökar. Eftersom den svenska produktionen har 3Inriktning för det civila försvaret (Ds 2014:20). 4Grundläggande antaganden för scenariot se SOU 2014:38 sid. 61. 5Generationsmålet har beslutats av och följs upp av ( Strategi för tillväxt och värdeskapande lägre klimatpåverkan6 (i synnerhet animalieproduktionen) än många konkurrentländer medför en ökad import att de globala utsläppen av växthusgaser ökar. En minskad jordbruks- och trädgårdsproduktion innebär även att den biologiska mångfalden minskar när marker växer igen. har även höga ambitioner när det gäller växtskydd och djurskydd. En ökad import medför risk för ökade rester av bekämpningsmedel i livsmedel. Sammantaget bedömer utredningen att konsekvenserna av en minskande produktion inom jordbruks- och trädgårdsnäringen är i konflikt med andra mål i samhället. Jordbrukspolitiken har genomgått stora förändringar i riktning mot en ökad marknadsorientering. har marknaderna för livsmedel och andra råvaror globaliserats. Utredningen konstaterar att företagens konkurrenskraft måste bygga på ökad produktivitet och marknadsanpassning hos företagen. Statens roll är att skapa goda förutsättningar genom villkor och regler i paritet med konkurrentländerna samt genom ett kunskaps- och innovationssystem som är anpassat för företagens behov. En ökande befolkning, kombinerad med höjd levnadsstandard, medför att den globala efterfrågan på jordbruks- och trädgårdsprodukter, i synnerhet produkter av högre kvalitet, bedöms stiga betydligt under de kommande decennierna. Efterfrågan på biomassa för andra användningsområden än livsmedel såsom energi ökar stadigt. tas mark i anspråk för andra samhällsändamål. Detta gör sammantaget att jordbruksmark väntas bli en allt knappare resurs globalt sett. Prognosen till 20237 är att den globala produktionen väntas öka i en långsammare takt än efterfrågan. Utredningen anser att både kan och bör utnyttja sin potential för att öka sitt bidrag till den globala livsmedelsförsörjningen. För detta behövs en förbättrad konkurrenskraft. har goda förutsättningar för en konkurrenskraftig och hållbar8 jordbruks- och trädgårdsproduktion. Det finns stora resurser av mark och vatten, forskning av god kvalitet och en stabil 6Tackling climate change through livestock (FAO 2013). 7Enligt /FAO-prognosen (20142023). 8 Med hållbar avses i detta betänkande social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet. I begreppet hållbarhet inkluderas även djurens välfärd. Strategi för tillväxt och värdeskapande Den svenska livsmedelsproduktionen utmärks av hög säkerhet, bl.a. när det gäller rester av läkemedel och bekämpningsmedel, samt av ett gott djurskydd. är ett föregångsland inom EU när det gäller djurskyddsfrågor och har EU:s lägsta användning av antibiotika inom animalieproduktionen. Den låga användningen av läkemedel är möjlig bl.a. tack vare god djurhållning, bra avelsarbete och god djurhälsovård. Inom vissa sektorer inom jordbruket är produktiviten hög och jämförbar med många konkurrentländer. Det gäller t.ex. vegetabilieproduktionen och spannmål. Även delar av trädgårdsproduktionen uppvisar god produktivitet och ökad tillväxt. Gemensamt för sektorer med god konkurrenskraft är en snabb omvandlingstakt i riktning mot större och effektivare företag. När det gäller animalieproduktionen finns tecken på svag och vikande konkurrenskraft. Trots den generellt sviktande lönsamheten finns ljuspunkter. Den förbättrade lönsamheten inom växtodlingen , främst tack vare en starkare global efterfrågan, har resulterat i ökade produktionsvolymer. Potentialen i jordbruket i de mest bördiga jordbruksområdena utnyttjas relativt väl. I de delar av landet som inte lämpar sig för renodlad växtodling, framför allt i skogs- och mellanbygd, har animalieproduktionen stor betydelse för jordbruksföretagens ekonomi. För en ökad produktion är det angeläget att även företagen i dessa delar av landet kan nå lönsamhet. Sammantaget konstaterar utredningen att konsekvenserna av en minskad produktion inom jordbruks- och trädgårdsnäringen till 2030 skapar svårigheter att nå flera av samhällets mål. Jordbruks- och trädgårdsnäringen står inför stora utmaningar för att vända utvecklingen mot ökad konkurrenskraft och produktion. Särskilt allvarlig är situationen i skogs- och mellanbygd där företagen ofta är beroende av animalieproduktionen vilket kräver kraftfulla och skyndsamma åtgärder. Detta innebär att det finns behov av en samlad strategi för tillväxt och värdeskapande i den svenska jordbruks- och trädgårdsnäringen. Strategi för tillväxt och värdeskapande EU har en gemensam jordbrukspolitik9 och en gemensam jordbruksbudget. Beslut som fattas i EU påverkar hur konkurrenskraften utvecklas i EU som helhet och i de enskilda medlemsländerna. EU:s påverkan är störst inom följande områden: •Handel med länder utanför EU genom tullar, tullfria kvoter, exportbidrag och frihandelsavtal. •Direktstöden som i huvudsak är frikopplade från produktionen och som har ersatt marknadssnedvridande stöd. •Stöd till landsbygdsutveckling, bl.a. stöd till miljöåtgärder inom jordbruket, exempelvis stöd till biologisk mångfald, stöd till regioner med klimatmässiga nackdelar, stöd till ekologisk odling, kompetensutveckling, investeringsstöd m.m. •Gemensamma regelverk (se vidare kap. 4). •Marknadsåtgärder, exempelvis främjandeinsatser, intervention, privat lagring och andra krisåtgärder. Den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en viktig ram för jordbrukspolitiken, men den är inte tillräcklig för att hantera en strategisk utveckling av konkurrenskraften, vare sig inom EU eller inom det enskilda medlemslandet. Frågor som kapitalförsörjning, skatter, regelverk för ägande och nationella regelverk inom många områden samt villkor för företagande är sådant som ligger på de enskilda medlemsländerna. EU:s jordbruk och trädgårdsnäring har generellt stora utmaningar att konkurrera på en alltmer avreglerad global marknad. Attraktionskraften hos sektorn är i många länder i EU för svag för att attrahera tillräckligt med kapital och människor. Det finns behov av strukturomvandling. Behovet av forskning och innovation är stort. Det är också en utmaning att de frikopplade stöden driver upp priset på jordbruksmark, vilket skapar hinder för nya och växande företag. ändrar , av denna anledning, sin jordbrukspolitik från frikopplade stöd till att istället 9 Common Agricultural Policy (CAP). Strategi för tillväxt och värdeskapande fungera som garant vid låg skörd och/eller låga priser. Frikopplade stöd är emellertid att föredra jämfört med tidigare stöd eftersom de inte snedvrider marknaden. Den svenska ståndpunkten har sedan EU-inträdet varit att stöden ska frikopplas både från priset på produkten och hur mycket som produceras samt att den gemensamma jordbruksbudgeten successivt ska minska. brukar också peka på behovet av att satsa mer på forskning och innovation för jordbruket och trädgårdsnäringen, samt mer på åtgärder inom landsbygdsprogrammen, bl.a. för att subventionera kollektiva nyttigheter. Den svenska ståndpunkten har varit ett resultat av ambitioner med EU-medlemskapet i stort och inte främst resultatet av målsättningen om en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdssektor. Med hänsyn tagen till sektorns tydligt vikande konkurrenskraft finns, enligt utredningen, anledning att analysera om den svenska ståndpunkten inom EU kan anpassas så att den i större utsträckning gagnar svenska näringspolitiska intressen. Utredningen anser att ståndpunkt bör utgå ifrån en ökad konkurrenskraft för svenskt jordbruk och för svensk trädgårdsnäring inom ramen för det övergripande målet om en avreglering av CAP och en minskning av dess andel av EU:s budget. Även i vissa andra EU-länder råder svag konkurrenskraft och en minskande jordbruks- och trädgårdssektor. Flera EU-länder har uppmärksammat detta politiskt och försökt hantera det genom bl.a. nationella livsmedelsstrategier. Sammantaget drar utredningen den slutsatsen att det finns goda skäl till att utvecklar en strategi för en konkurrenskraftig och hållbar jordbruks- och trädgårdsnäring med fokus på tillväxt och värdeskapande. Strategi för tillväxt och värdeskapande