sou · H3B315 · 2015-03-05 00:00:00 — Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Regeringen beslutade (dir. 2013:20) att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda möjligheter för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. I uppdraget ingick att belysa konkurrenskraften i näringarna och att ta fram förslag till strategi och åtgärder för en livskraftig produktion. förordnades som särskild utredare. Genom tilläggsdirektiv beslutade (dir. 2013:97) förlängdes utredningstiden till . Ett delbetänkande Tillväxt och värdeskapande (SOU 2014:38)med utgångspunkter för en strategi överlämnades . Som experter i utredningen förordnades professorn , enhetschefen , förbundsdirektören , enhetschefen , departementssekreteraren , analytikern , experten , handläggaren som entledigades fr.o.m. och istället förordnades handläggaren , departementssekreteraren , departementssekreteraren , chefsekonomen , vice verkställande direktören , verkställande direktören samt ledamoten , Till huvudsekreterare i utredningen förordades filosofie kandidaten som entledigades . Agronomen förordnades som huvudsekreterare fr.o.m. . Till sekreterare i utredningen förordnades fr.o.m. agronomie doktor som entledigades , fr.o.m. filosofie licentiaten och fr.o.m. agronomen . Särskilt yttrande har lämnats av . Utredningen, som har antagit namnet , överlämnar här sitt slutbetänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). Uppdraget är därmed slutfört. Uppdraget och genomförande...................................... Utgångspunkter och avgränsning ........................................... Strategi för tillväxt och värdeskapande ......................... Strategi för värdeskapande och tillväxt................................... Metod för genomförande ........................................................ Förutsättningar att uppfylla visionen ..................................... Företagande och inre effektivitet............................................ Kapitalförsörjning och investeringar ...................................... Ägarbyte och delat ägande ...................................................... Regler och villkor........................................................ Kostnader för arbetskraft........................................................ Den svenska djurskyddslagen och EU:s 4.3.2 Kostnader för svenska särkrav..................................... 4.3.3 Ersättningsmöjligheter för nationella särkrav ............ 4.3.4 Ökad målstyrning och flexibilitet i lagstiftningen ..... Tillämpning av lagstiftningen ...................................... En sammanfattande beskrivning av förslagen på kort och lång sikt.......................................................... 4.4.1 Tillämpningen av den gemensamma 4.4.2 Ansökningar genom ömsesidigt erkännande ............. Tillståndsprövning av jordbruksverksamhet.......................... Export av livsmedel och jordbruksvaror .............................. Marknadsmakt inom livsmedelskedjan ................................ EU:s marknadsreglerande åtgärder ...................................... Kunskap och innovation............................................ Kunskaps- och innovationssystemet .................................... 6.1.1 Offentligt finansierad behovsdriven forskning ........ 6.1.2 Branschens medverkan och beställarrollen ............... Institutssektorn med mera......................................... Kunskapsområden för konkurrenskraft ............................... Vision, strategi och genomförande....................................... Regler och villkor................................................................... Kunskap och innovation........................................................ har goda förutsättningar för en konkurrenskraftig och hållbar produktion av livsmedel. Det finns stora resurser av mark och vatten, forskning av god kvalitet och en stabil samhällsekonomi. Den svenska livsmedelsproduktionen kännetecknas av hög säkerhet och ett gott djurskydd. Livsmedelskedjan är viktig för sysselsättning. En livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion är en väsentlig del i förvaltningen av landets naturresurser och en förutsättning för att nå flera miljökvalitetsmål. Näringarna tillhandahåller också betydelsefulla ekosystemtjänster. Efter EU-inträdet har den svenska produktionen förlorat marknadsandelar. Konsumtionen har ökat och tillgodoses i allt högre grad av importerade produkter. En minskad produktion i medför miljökonsekvenser i både och i övriga delar av världen. Utredningen anser att jordbruks- och trädgårdsnäringen står inför stora utmaningar för att nå ökad konkurrenskraft och produktion. Utredningen föreslår därför: •Att regeringen till lägger ett förslag till en vision om en hållbar, attraktiv och innovativ jordbruks- och trädgårdsnäring. För att nå denna vision föreslår utredningen en strategi för tillväxt och värdeskapande. Strategin delas in i etappmål och åtgärder för att uppnå dessa. •Att strategin utgår från fyra fokusområden. Förslagen till åtgärder inom dessa ska tillsammans bidra till målet om en hållbar, attraktiv och innovativ jordbruks- och trädgårdsnäring. •Att ett nationellt råd inrättas för att bidra till att genomföra strategin. Rådet ska stärka samarbetet mellan berörda aktörer. Regeringen bör även uppdra åt berörda myndigheter att samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom Detta bör ske genom en översyn av instruktioner och regleringsbrev. Utredningen vill särskilt betona följande bedömningar: •En positiv utveckling som leder till en stärkt konkurrenkraft bör ha sin utgångspunkt i ett tydligt politiskt mål. Detta mål är en viktig grund för attityderna såväl inom sektorn som i det omgivande samhället. •Statens roll är främst att skapa goda förutsättningar genom bl.a. villkor och regler i paritet med konkurrentländerna och genom kunskaps- och innovationssystemet. •Ett stort ansvar ligger på näringen att marknadsanpassa, utveckla och formulera egna stategier. Utvecklingen av produktiviteten bedöms vara avgörande i sammanhanget. •Det finns anledning att analysera om den svenska ståndpunkten rörande EU:s gemensamma jordbrukspolitik behöver anpassas så att den i större utsträckning gagnar svenska näringspolitiska intressen. Utredningens förslag till åtgärder, inom strategin för tillväxt och värdeskapande, utgår ifrån fyra fokusområden. •EU-nivån, grunden för Lönsamhet, oavsett storlek på företagen inom jordbruks- och trädgårdsnäringen, är nödvändig för en gynnsam utveckling och för konkurrenskraften. En analys som utredningen har låtit göra visar att de större företagen generellt är mer effektiva, i ekonomiskt hänseende, än de små. Utredningens bedömning är därför att strukturomvandlingen kommer att fortsätta och gynna konkurrenskraften. Dagens produktivitetsutveckling är inte tillräcklig för att upprätthålla eller för att öka produktionsvärdet i primärledet. Därför anser utredningen att produktiviteten behöver öka. Detta kan ske genom att öka kompetens och fokus på produktionsprocesser, marknad, företagsledning och entreprenörskap. Utredningen betonar att det är företagaren själv som ansvarar för besluten i företaget och som därmed har det yttersta inflytandet över processen. Kapitalförsörjning, riskhantering och ägarbyte Investeringar är en förutsättning för tillväxt men kan inte komma till stånd om förväntningarna på lönsamhet är låga. Byggkostnaderna har här stor betydelse. Marknads- och prisrisker i jordbruks- och trädgårdsnäringen är, liksom i andra företag, betydande och behöver hanteras effektivt för att säkra lönsamhet, framtidstro och investeringar. Utredningen föreslår därför: •Att , tillsammans med berörda intressenter, får i uppdrag att sammanfatta kunskap och identifiera kunskapsluckor om byggande inom jordbruks- och trädgårdssektorn. •Att forskningsmedel och innovationsinsatser fördelas till att utveckla kostnadseffektivt byggande inom jordbruks- och trädgårdssektorn. , i samarbete med marknadens aktörer, får i uppdrag att redogöra för modeller för olika former av ägarbyten samt för vinstdelning mellan fastighetsägare och driftsansvariga. •Att utbildningsinsatser görs för att öka kunskapen om riskhantering på marknadens villkor och hur exponeringen för risk kan minskas vid företagsexpansion. Utredningen bedömer att jordförvärvslagstiftningen, i dess nuvarande utformning, försvårar för extern kapitalförsörjning och komplicerar överlåtelse och försäljning av jordbruksmark samt ger upphov till administrativa kostnader. Det kommer att krävas en ökad dynamik och nya kategorier av ägare för att kunna överlåta och investera i jordbruks- och trädgårdsföretag. Överlåtelser måste kunna ske på ett effektivt sätt för de stora och kapitalintensiva företag där merparten av produktionen sker. Utredningen bedömer vidare att det är viktigt att arrende är en attraktiv upplåtelseform och att arrendemarknaden är väl fungerande. Utredningen föreslår därför: •Att regeringen tar initiativ till att utreda konsekvenserna av att ändra jordförvärvslagstiftningen så att aktiebolag lättare kan förvärva jordbruksmark. (SOU 2014:32) om Utredningen föreslår, till skillnad från , att full avtalsfrihet ska råda vid fastställande av arrendeavgiften. Medlemskapet i EU 1995 innebar en ny konkurrenssituation för näringen och skillnader i villkor och regler mellan olika medlemsländer fick större betydelse. Utredningen konstaterar att kostnader för arbetskraft, skatter på produktionsmedel, djurskydds- och växtskyddslagstiftning, tillståndsprövning enligt samt tillämpning av regelverk har stor påverkan på jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrenskraft. Utredningen anser att grunden för samhällets styrning bör vara den gemensamma lagstiftningen i EU. Nationella regler och krav som går utöver detta bör vara väl motiverade, vila på vetenskaplig grund och noga prövas bl.a. vad gäller deras effekter på konkurrenskraften. Utredningen bedömer att beskattningen av olika produktionsmedel är en faktor som i hög grad påverkar jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrenssituation. Även kostnaden för arbetskraft har stor betydelse för att näringen ska kunna växa. Utredningen föreslår därför: •Att nationella beslut om produktionsmedelsskatter bör grundas på en analys av bl.a. effekter på konkurrenskraften. En sådan analys bör göras inom ramen för uppföljningen av klimat- och energipolitiska beslut . •Att arbetsgivar- och ledarutbildning erbjuds företagare inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Ett gott djurskydd har en djup förankring i det svenska samhället. Den svenska animalieproduktionen har emellertid minskat . Konsumenterna har i ökad grad valt importerade livsmedel trots att mindre stränga krav på djurskydd kan gälla i de länder som importen kommer ifrån. Utredningen anser att ett gott djurskydd kan åstadkommas på fler sätt än genom lagstiftning. Utredningen föreslår därför: •Att regeringen driver på för skärpt EU-lagstiftning och verkar för en likvärdig tillämpning av djurskyddslagstiftningen på EU- nivå. •Att en översyn av djurskyddslagstiftningen görs med utgångspunkt i en balans mellan ett gott djurskydd och konkurrenskraft. •Att ett uppdrag ges till om att utreda möjligheterna och konsekvenserna av att ta bort det obligatoriska kravet om förprövning vid ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar samt inredning för djur. Utredningen konstaterar att i vissa fall har tillgång till färre växtskyddsmedel av betydelse för produktionen än övriga konkurrentländer. Utredningen anser att det är av stor vikt att använder de möjligheter till förenkling som ömsesidigt erkännande innebär och i större utsträckning accepterar andra medlemsländers godkännandeprocesser. Utredningen föreslår därför: •Att Kemikalieinspektionen får i uppdrag att redovisa hur handläggningen kan förenklas av ärenden om godkännande av växtskyddsmedel. •Fortsatta insatser för att säkra tillgången på växtskyddsmedel för grödor som odlas i liten omfattning och för begränsade användningsområden. Miljöfarliga verksamheter är enligt tillstånds- eller anmälningspliktiga. Utredningen konstaterar att prövningsprocessen är lång och kostsam. Utredningen föreslår därför: •Att ett uppdrag ges till om att tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten ta fram en ny vägledning för handläggning av tillstånd och anmälan av verksamheter med animalieproduktion. •Att regeringen överväger att ta bort kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet. För att nå visionen behöver marknadsmöjligheter tas tillvara bättre än . Detta förutsätter ett strategiskt och långsiktigt arbete inom primärproduktionen och dess kringliggande led. Kostnadseffektiviteten i slakterinäringen har bedömts vara likvärdig med jämförbara konkurrentländer. Däremot bedöms den svenska livsmedelsindustrin kunna bli bättre på att få ut maximalt värde av alla produktdelar. Företagen inom primärproduktionen har begränsat inflytande över marknaden för insatsvaror, livsmedelsindustrin och handelsledet. En anledning till detta är att företagen ofta är små som det i övriga led finns aktörer med stor marknadsmakt. Utredningen föreslår därför: •Att får i uppdrag att löpande analysera marknadskoncentrationen i livsmedelskedjan. Mer export bedöms vara en viktig väg framåt för att skapa nya marknadsmöjligheter, inklusive för att kunna få intäkter av alla produktdelar. Utredningen föreslår därför: •Att arbetet med att öka antalet landsgodkännanden prioriteras. •Livsmedelsattachéer på strategiskt viktiga marknader. •Kompetensutvecklingsinsatser för att underlätta export för små och medelstora företag. Konsumtion och offentlig upphandling Den svenska marknaden är viktig för primärproduktionens konkurrenskraft. Svenska konsumenter efterfrågar prisvärda och högkvalitativa produkter men även egenskaper som ursprung, djurvälfärd och livsmedelssäkerhet har betydelse. •Att ett uppdrag ges till och om att sammanställa fakta om svensk livsmedelsproduktion. Utredningen lyfter därtill särskilt fram följande bedömningar: •Att kommuner, stat och landsting bör använda sig av upphandlingsstöd i större utsträckning. •Offentlig upphandling bör användas för att efterfråga nya lösningar och därmed bidra till innovation. •Ursprungsmärkning kan underlätta för konsumenterna och det är värdefullt att marknadsaktörer utvecklar en nationell gemensam ursprungsmärkning. För att kunna konkurrera krävs ständigt ny kunskap, innovation och förnyelse av produkter, metoder, processer och organisation. Det ställer höga krav på aktörerna inom forskning, rådgivning, utbildning, näringsliv och utveckling. Det ställer också krav på kunskaps- och innovationssystemet. Det måste vara attraktivt för privata svenska och utländska aktörer att investera tid och pengar i forskning och utveckling. Detta bör beaktas i arbetet med nästa forsknings- och innovationsproposition. Behovsdriven forskning och prioriterade områden Utredningen anser att mer offentliga medel behöver fördelas till behovsdriven forskning för att stärka konkurrenskraften i sektorn. Bättre produktionsprocesser, företagande och marknadskunnande är exempel på prioriterade kunskapsområden. Utredningen föreslår därför: •Att Formas instruktion ändras så att myndigheten i större utsträckning kan verka för att forskningen bidrar till ökad konkurrenskraft. •Att Formas respektive SLU får i uppdrag att tydligare redovisa vilken andel som går till behovsdriven forskning samt vilka behov denna forskning svarar emot. Stärkt privat engagemang, mer samverkan med mera Privata företag och branschorganisationer behöver öka sitt engagemang i kunskaps- och innovationssystemet och att stärka beställarkompetensen. Institutssektorn behöver bli starkare inom jord- bruks- och trädgårdsnäringen. Utredningen bedömer att det krävs ökat strategiskt samarbete mellan kunskaps- och innovationssystemets aktörer. Näringsliv, lärosäten, institut, rådgivning och myndigheter behöver arbeta mer tillsammans. •Att ett uppdrag ges till SLU om att redovisa omfattningen och effekten av samverkan med näringslivet samt institutsuppgifterna. •Att SLU får i uppdrag att, tillsammans med relevanta organisationer inom näringsliv och offentlig verksamhet, arbeta fram ett särskilt program för industridoktorander. •Att regeringen anlitar för att analysera det svenska kunskaps- och innovationssystemet inom jordbruks- och trädgårdssektorn, inklusive SLU:s framtida roll. Rådgivningsföretagen spelar en viktig roll i kunskapssystemet som brygga mellan akademi och näringsliv. För att stärka konkurrenskraften behöver rådgivningen fungera bättre. Utredningen föreslår därför: •Att SLU i samarbete med näringsliv samt svensk och internationell expertis får i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Utredningen lyfter vidare fram följande bedömningar: •Rådgivningsföretagen bör utveckla kompetens inom områden som är strategiskt viktiga både vad gäller sakkunskap och företagande. •Genom att förbättra möjligheterna om tillträde till underlättas kompetensförsörjningen. •Att det är angeläget att utbildning på naturbruksgymnasium bör kunna kombineras med högskolekompetens, som den praktiska kunskapen fortsatt är viktig. •Det är angeläget med en högre grad av nationell samordning av kompetensutvecklings- och rådgivningsinsatser inom Landsbygdsprogrammet. has good for a competitive and sustainable production of foods. Major resources are available in terms of land and water, research of good quality and a stable economy. Swedish food production is known for its high level of safety and good animal welfare. The food production chain is important to Swedish employment. Robust agricultural and horticultural production is an important part of the country’s management of natural resources and a prerequisite for achieving several of the environmental quality objectives. These industries also provide important ecosystem services. Since joining the EU, Swedish production has lost market shares. Consumption has increased and demand is met to a greater degree by means of imported products. Reduced production in leads to environmental consequences in both and other parts of the world. The Inquiry considers that the agricultural and horticultural sector faces great challenges to achieve increased competitiveness and production. The Inquiry therefore makes the following proposals: •That the Government present a proposal to the Riksdag of a vision for 2030 on a sustainable, attractive and innovative agricultural and horticultural sector. To achieve this vision, the Inquiry proposes a strategy for growth and value creation. The strategy should be divided into interim targets, along with measures for achieving them. •That the strategy should be based on four focus areas. Together, the proposed measures in these areas are to contribute to the goal of a sustainable, attractive and innovative agricultural and horticultural sector. •That a national council be set up to help implement the strategy. The council should strengthen cooperation among the relevant actors. The Government should also instruct relevant government agencies to cooperate and contribute to improving competitiveness in the sector. This should be done by means of a review of instructions and appropriation directions. The Inquiry particularly wishes to emphasise the following assessments: •Positive developments that lead to better competitiveness should be based on a clear political goal. This goal is an important in both the sector and the surrounding community. •The role of central government is primarily to create favourable circumstances through means such as conditions and regulations on a par with competitor countries and through the knowledge and innovation system. •The sector bears a great responsibility to make market adjustments, develop and formulate its own strategies. In this context, the development of productivity is considered crucial. •There is reason to analyse whether the Swedish position concerning the EU’s Common Agricultural Policy can be adapted so that it can be of greater benefit to the interests of Swedish industrial policy. The Inquiry’s proposals for action in the strategy for growth and value creation are based on four focus areas. •EU-level, basis for Profitability, regardless of the size of the business in the agricultural and horticultural sector, is necessary for positive development and competitiveness. An analysis commissioned by the Inquiry shows that major companies are generally more effective, in economic terms, than small companies. The Inquiry therefore considers that structural change will continue and benefit competitiveness. Today’s productivity development is insufficient to maintain or increase productivity in the primary line. The Inquiry therefore considers that productivity must be increased. This will be accomplished by increasing expertise and focus on production processes, markets, business management and entrepreneurship. The Inquiry emphasises that it is the business operator who is responsible for company decisions and thus has the ultimate influence over the process. Capital supply, risk management and change of ownership Investments are necessary for growth, but will not be forthcoming if expectations regarding profitability are low. costs play an important role in this. Market and price risks in the agricultural and horticultural sector, as in other companies, are significant and must be managed in an efficient to ensure profitability, confidence in the future and investments. The Inquiry therefore makes the following proposals: •That , together with other relevant stakeholders, be instructed to summarise knowledge and identify knowledge gaps on construction in the agricultural and horticultural sector. •That research funds and innovation measures be allocated for developing knowledge on cost-effective construction in the agricultural and horticultural sector. , together with market actors, will be instructed to describe models for various forms of changes of ownership and profit sharing between property owners and operators. •That educational measures be implemented to increase knowledge about risk management on market terms, and how exposure to risk can be reduced when companies expand. Land acquisition and leasing legislation The Inquiry considers that land acquisition legislation, in its current form, impedes external supply of capital, complicates transfers and sales of agricultural land and results in administrative costs. Increased dynamics and new categories of owners will be necessary to allow transfers and investments in agricultural and horticultural companies. Transfers must be carried out in an efficient for the large and capital-intensive companies that represent the majority of production. In addition, the Inquiry considers it important that leasing is an attractive form of tenure and that the leasing market functions well. The Inquiry therefore makes the following proposals: •That the Government initiate an examination of the consequences of amending land acquisition legislation so that it is easier for limited companies to acquire agricultural land. •That the Government take account of the proposals of Inquiry on leasing (Swedish Government Official Reports SOU 2014:32) concerning improved security of tenure regarding nontenant leased land. Unlike the Inquiry on leasing, this Inquiry proposes that full freedom of contract should apply when establishing rents.