sou · H3B385 · 2015-10-05 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att lämna förslag på åtgärder som förbättrar och underlättar äldres bostadssituation. Syftet var att, mot bakgrund av den demografiska utvecklingen, kunna tillgodose äldres bostads- behov på den ordinarie bostadsmarknaden i alla delar av landet (Dir. 2014:44). Som särskild utredare förordnades från . Utredningen har antagit namnet Utredningen om bostäder för äldre (S 2014:10). Som experter i utredningen förordnades från lektor , arkitekt , arkitekt , verkställande direktör , förenings- ordförande och projektledare . Som sakkunniga förordnades vid samma tillfälle kanslirådet och departementssekreterare . har varit anställd som utredningens huvud- sekreterare från . Juristen har varit anställd som sekreterare i utredningen från till samt från 1 till . Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande ”Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boende- miljöer” (SOU 2015:85). Uppdraget är härmed slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1383) om 1.2Förslag till lag om ändring i (2010:900)................................................................................ 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:922) om stöd till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet......... 1.4Förslag till förordning om investeringsstöd till 1.5Förslag till förordning om stöd för installation av hiss i 1.6Förslag till förordning om startbidrag till Uppdrag och utgångspunkter ...................................... Uppdrag och syfte ................................................... Definitioner av begrepp .......................................... Överväganden och förslag ........................................... Förbättra tillgängligheten i befintliga bostäder .................... Fortsatt stöd till tillgänglighetsinventeringar........ Nytt statligt stöd till installation av hiss ............... 3.1.3Krav att undanröja enkelt avhjälpta hinder även i flerbostadshus ............................................... Nationellt system för tillgänglighetsmärkning ..... 3.2 Fler nya bostäder för äldre ..................................................... Investeringsstöd till trygghetsbostäder ................. Startbidrag för byggemenskaper ............................ i kooperativ hyresrätt.............................................. Strategisk planering av bostäder för äldre.............. 3.3 Underlätta flytt – och kvarboende ........................................ Höjt bostadsutgiftsstak för bostadstillägg ............ Stöd till flytt ............................................................ 3.3.3Information om den lokala bostadsmarknaden inkluderat i bostadsförsörjningsansvaret............... Vissa hemtjänstinsatser utan biståndsprövning .... 3.4 Utvärdering, forskning och utveckling ................................. 3.4.1Forskning om samspelet människa – hjälpmedel – teknik – bostad.................................. 3.4.2Utvärdering av trygghetsbostäder som Smidigare lösningar för sophanteringen ................ Konsekvenser och finansiering .................................... Kostnader och vinster ............................................................ 4.1.1Kommunalekonomiska konsekvenser av ett Fortsatt stöd till tillgänglighetsinventeringar........ 4.1.3Nytt statligt stöd till installation av hiss i 4.1.4Krav att undanröja enkelt avhjälpta hinder i entréer och trapphus till flerbostadshus............... Investeringsstöd till trygghetsbostäder................ Startbidrag till byggemenskaper ........................... i kooperativ hyresrätt ............................................ 4.1.8Höjt bostadsutgiftstak i bostadstillägget för Förslag till finansiering ......................................................... Betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män....... Förslagens förenlighet med om statligt stöd .. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden ........... Hur bor seniorerna ?..................................................... Kvinnor och äldre hyr – män och yngre äger....... De flesta bor i större städer .................................. Varannan senior i flerbostadshus saknar hiss ...... Boendestandarden inte sämre för äldre ................ Få bor i biståndsprövat boende ............................ Förutsättningar att bo kvar i nuvarande bostad .................. De friskaste seniorerna i EU …............................ … men funktionsförmågan avtar ......... 5.2.3Möjligheter att förbättra tillgängligheten i En stor del av pensionen kan gå till boendet ....... Välfärdsteknologi kan stödja eget boende ........... Ensamheten är påtaglig för många........................ 5.3 Att flytta från eller att flytta till........................................... När uppstår behovet av att flytta? Hur vill morgondagens äldre bo? Dubbelt så dyrt för hälften så stort ...................... Brist på information om alternativen ................... Själva flytten kan upplevas som oöverstiglig ....... 5.4 Ekonomiska förutsättningar för de äldre............................ Pensionen huvudsaklig inkomst........................... Kvinnor och äldre har lägre inkomster ................ 5.4.3Över EU-genomsnittet men ökande skillnader jämfört med de förvärvsarbetande ....................... Högre bostadsutgiftsprocent i hyresrätt ............. Många äldre har en bostad att sälja ...................... Svårare att få lån ju äldre man blir ........................ Taket i bostadstillägget är inte uppdaterat .......... Hur många seniorer har råd med en nybyggd bostad? Alla har inte råd med en nybyggd etta ................. Begränsade regionala skillnader............................ Samboende har bäst ekonomi............................... Inkomst- och hyresskillnader följs åt regionalt .. Sammanfattning av avsnitt 5.4 och 5.5 ................................ Bättre bostäder kan minska fallolyckorna........................... 5.8Slutsatser: Fler tillgängliga bostäder, stärkt bostadstillägg och bättre information!................................ Kommunernas förutsättningar att klara bostadsförsörjningen för de äldsta ............................. En målgrupp som växer........................................................ Minst halva efterfrågetillskottet beror på 6.1.3Det behövs 360 000 fler bostäder för Vad utmärker målgruppen ”äldre”? Behov av ett mer varierat bostadsutbud .............. 6.2 Förutsättningar att möjliggöra kvarboende ........................ Mest småhus i de flesta kommuner...................... Brist på bostäder med god tillgänglighet ............. Vissa hinder är enkla att avhjälpa ......................... Sophanteringen ofta problematisk ....................... Tillgång till service minskar .................................. Det civila samhället som resurs ............................ Bostäder för gemenskap ....................................................... Strategisk planering av bostadsförsörjningen ...... Behovs- och marknadsanalysen viktig.................. Allmännyttigt kommunalt bostadsföretag .......... Samverkan kring bostadsförsörjningsfrågorna .... Information om bostadsutbudet .......................... Främja bostadsnära dagligvaruhandel................... 6.5 Hinder för nyproduktion och renovering ........................... Hög risk och låga fastighetsvärden ...................... Svårt finansiera installation av hiss ....................... Seniorboenden – marknaden avgör ...................... Bristande incitament för trygghetsbostäder ........ Byggemenskaper stupar på tröskeln..................... Brister i tillämpningen av kooperativ hyresrätt ... 6.5.9Bristande kunskap om tillgänglighet i 6.5.10Tillgänglighetsfrågorna lyser med sin frånvaro 6.6 Slutsatser: Strategisk planering, prispress, byggstimulanser och mer fokus på tillgänglighet! Statens och kommunernas ansvar när det gäller bostäder för äldre .................................................... Statens ansvar och aktuella regleringar................................ Successiv skärpning av kraven på tillgänglighet .. Förbud mot åldersdiskriminering ........................ 7.2 Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen ................ Ansvar enligt bostadsförsörjningslagen............... Ansvar enligt socialtjänstlagen ............................. Lagen om bostadsanpassningsbidrag ................... 7.2.4Lagen om kommunala allmännyttiga Kompetens enligt kommunallagen ...................... Ökade befogenheter enligt befogenhetslagen ..... 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1383) om 8.2Förslaget till lag om ändring i (2010:900) ............................................................................. 8.3Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2013:922) om stöd till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet ...... 8.4Förslaget till förordning om investeringsstöd till 8.5Förslaget till förordning om stöd för installation av hiss 8.6Förslaget till förordning om startbidrag till Hur ska behovet av bostäder för äldre människor kunna tillgodoses framöver? Vilka hinder finns? Vilka möjligheter har kommunerna att möta efterfrågan på bostäder från en åldrande befolkning? Det har varit huvudfrågorna för denna utredning och de åtgärder som föreslås i detta betänkande syftar till att dels underlätta för äldre personer att inneha eller skaffa sig en lämplig bostad, dels att för- bättra kommunernas möjligheter att möta behovet av bostäder för ett växande antal äldre invånare. Allt fler äldre medan antalet ungdomar minskar Den tilltagande bostadsbristen har slagit hårt mot dagens ung- domsgeneration och det finns ett uppdämt behov av bostäder för att unga människor ska kunna etablera sig på bostadsmarknaden. Till det kommer en våg av nyanlända som behöver någonstans att bo direkt. De äldre generationernas bostadsbehov är oftast inte lika akut – de bor redan någonstans. Men snart kommer antalet unga att minska år – även i absoluta tal – alltmedan åldersgruppen 65+ ökar med över 30 000 personer . kommer det att finnas bortåt en halv miljon fler invånare – men tusen färre i åldern 20–. Ökningen av antalet äldre kommer att fort- gå och till följd av den bristande tillgängligheten i bostadsbeståndet kan många äldre efter hand hamna i en ohållbar bostadssituation. Tillgänglighetsfrågorna behöver komma i fokus … Mot bakgrund av att en betydande del av befolkningen har ett direkt behov av en förbättrad tillgänglighet i bostäder och boende- miljöer som de allra flesta av oss har nytta av det, är det märkligt att intresset för dessa frågor är så begränsat. Förutom att var fjärde person i åldern 75–har nedsatt rörlighet drabbas även yngre personer av tillfälliga eller permanenta funktionsned- sättningar, som ställer till problem om inte bostaden och omgiv- ningen är tillgänglig. Och det påverkar även de anhöriga. När nu utmaningarna på bostadsmarknaden är större än någonsin, med stora behov av såväl upprustning av befintliga bostäder som ett kraftigt ökat bostadsbyggande, är det angeläget att tillgänglig- hetsfrågorna kommer mer i fokus. … och ensamhet och social isolering motverkas har de friskaste pensionärerna i EU och morgondagens äldre är sannolikt ännu mer aktiva och rörliga än dagens. De kan också förväntas leva i parförhållanden längre upp i åldrarna – något som förutom en given social förankring även ger bättre ekono- miska förutsättningar att efterfråga en adekvat bostad. Men även om det händer senare i livet kommer de flesta att efter hand drabbas av sådant som nedsatt rörlighet, hjärtproblem och för- sämrad syn eller hörsel, vilket gör det svårare att upprätthålla ett socialt nätverk. Många kommer också att överleva sin partner. Risken för problem med ensamhet och social isolering kan för- väntas fortsätta öka med åldern och med ensamhet följer såväl psykisk som fysisk ohälsa. Det finns därför all anledning att främja och stödja boendeformer som ger möjlighet till vardaglig samvaro och ett meningsfullt sammanhang i boendet. Kan man dessutom ta till vara initiativkraft, kunskaper och resurser i övrigt som morgon- dagens äldre besitter och låta seniorer ta gemensamt ansvar för att utforma sådana boendealternativ är mycket vunnet. Särskilda svårigheter på svaga bostadsmarknader Kombinationen av hög risk och låga fastighetsvärden försvårar eller omöjliggör nyproduktion på orter utanför tillväxtområdena. I praktiken är det en mycket stor del av kommunerna som betraktas som svaga bostadsmarknader. Även inom tillväxtregionerna finns det ofta orter eller områden där det inte går att få lån till att bygga bostäder. Detta är ett generellt problem men gäller inte minst små utflyttningskommuner med en snabbt åldrande befolkning. Utred- ningen efterlyser en fördjupad dialog mellan berörda parter om riskvärdering och finansiering av bostadsprojekt på marknader som betraktas som svaga. Parat med en större öppenhet och beredskap för initiativ från grupper som står för en liten men väl definierad efterfrågan. Inte alla är resursstarka Pensionärernas ekonomiska situation har förbättrats successivt och många seniorer kan förväntas ha en god ekonomi framöver. Men pensionerna följer inte fullt ut den allmänna inkomstutvecklingen och för de allra flesta minskar pensionen efter hand. En påtaglig försämring sker ofta , följt av en successiv nedtrapp- ning. Alltmedan hyror och avgifter stiger år . Även om de flesta har ekonomiska förutsättningar att klara detta, finns det en mindre grupp pensionärer med ytterst begränsade inkomster, som känner befogad oro inför framtida hyreshöjningar och som får problem den dag bostaden inte fungerar att bo kvar i. Åtgärder inom fyra områden Utredningen föreslår ett paket med åtgärder inom fyra områden, i syfte att: 1.förbättra tillgängligheten i det befintliga bostadsbeståndet, 2.få fram fler bostäder för äldre, även på svaga marknader, med fokus på boendeformer som ger möjligheter till gemenskap, 3.underlätta för seniorer att flytta till – eller bo kvar i – en bostad som det går att åldras i, samt att 4.främja forskning och annan kunskapsutveckling kring tillgäng- lighetsfrågor och gemenskap i boendet. Paketet omfattar sammanlagt , totalt . Men för att de föreslagna anslagen verkligen ska utnyttjas behöver åtgärderna kombineras med en övergripande satsning på information och kunskapsspridning. Vissa sådana förslag lämnas i anslutning till åtgärdsförslagen men utredningen skulle också vilja se att bostads- politiken genomsyras av ett intresse för tillgänglighetsfrågor, parallellt med ett särskilt fokus på olika boendeformer som erbjuder större möjligheter till vardaglig sam- varo i boendet än de traditionella boendeformerna. Det växande antalet äldre människor kommer att vilja ha attraktiva bostäder som tillgodoser behov av trygghet, tillgänglighet och gemenskap. Det behövs ett varierat utbud av boendeformer som kan locka seniorer – med olika ekonomiska resurser – att flytta till en bostad som fungerar att åldras i och frigöra bostäder som eftertraktas av yngre hushåll. Förbättra tillgängligheten i befintliga bostäder Fortsatt statligt stöd till kommunala inventeringar av tillgängligheten i flerbostadshusområdena. Alla fastighetsägare ska bjudas in att delta. Ett nytt statligt stöd för installation av hiss i befintliga fler- bostadshus, av kostnaderna för installationen, dock högst per hiss. En förutsättning för stöd ska vara att kommunen har gjort en tillgänglighetsinventering och att den berörda fastigheten ligger inom ett av kommunen prioriterat område för att öka tillgången på bostäder för per- soner med nedsatt rörlighet. Det ska också krävas att fastig- hetsägaren i samband med hissinstallationen ser till att entrén och trapphuset blir tillgängligt fram till lägenhetsdörr. Det nuvarande kravet i på att undanröja enkelt avhjälpta hinder i publika lokaler och på allmänna platser utsträcks till att gälla hinder i eller i anslutning till entréer och trapphus i flerbostadshus. Ett uppdrag till att ta fram ett nationellt system för tillgänglighetsmärkning av flerbostadshus – om eller när fastig- hetsbranschen eller bostadsmarknadens intresseorganisationer förklarar sig beredda att förvalta ett sådant system. Fler bostäder för äldre Ett investeringsstöd till trygghetsbostäder för personer , med ett belopp per kvadratmeter på i nypro- duktion och i ombyggnadsprojekt som ger ett tillskott av trygghetsbostäder. Stödet ska ges för per bostadslägenhet och per lägenhet för gemensamma utrymmen för måltider, samvaro, hobby och rekreation. Vid nyproduktion ska förhöjda krav på tillgänglighet gälla för badrum och sovrum medan normalnivån räcker vid ombyggnad. Bostäderna ska upplåtas med hyresrätt eller kooperativ hyresrätt och stödmottagaren ska förbinda sig att använda bostäderna som trygghetsbostäder under . Ett nytt ”Startbidrag för byggemenskaper” på till föreningar som bildats i syfte att gemensamt planera, låta bygga och flytta in i en bostadsfastighet. Bostäderna kan upplåtas med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt och behöver inte vikas för äldre personer. Stödet avser initiala projektkostnader fram till att byggnadskreditiv kan lämnas, till exempel för att anlita en projektsamordnare. Föreningens medlemmar ska själva ha satsat var och det ska finnas en markanvisning eller motsvarande avtal med en fastighetsägare. får i uppdrag att sprida information om byggemenskaper, vilken funktion de kan ha i bostadsförsörj- ningen och hur kommuner och bostadsföretag kan samarbeta för att främja sådana initiativ. Ett uppdrag till att utveckla en statlig garanti för åter- betalning av upplåtelseinsatsen i kooperativ hyresrätt. I upp- draget ska ingå att överväga olika metoder för riskvärdering i syfte att hålla nere avgiften för garantin. Kombinerat med ett uppdrag till att ta fram rutiner för att hantera lån till upplåtelseinsatser kopplade till en återbetalningsgaranti. En särskild satsning av på att sprida kunskaper och erfarenheter om strategisk planering av bostadsförsörjningen för de äldre. Inom ramen för denna satsning ska dels ett nationellt nätverk initieras för utbyte av erfarenheter mellan kommuner, dels ett metodstöd utvecklas för att bättre kunna bedöma kostnader och plusposter förknippade med olika handlings- alternativ när det gäller bostäder för äldre. Ett tillägg till bostadsförsörjningslagen: ”ska medverka i planeringen av bostadsförsörjningen och tillföra kun- skaper och erfarenheter om levnadsförhållandena i kommunen.” Underlätta flytt – och kvarboende En höjning av bostadsutgiftstaket i bostadstillägget . Det gör det möjligt för pensionärer med låg inkomst att efterfråga en tillgänglig bostad – oavsett om det gäller att kunna bo kvar efter en renovering eller att flytta till en nybyggd bostad. RUT-avdrag för professionell hjälp i hemmet i samband med flytt för personer . Även själva flytten ska berättiga till RUT-avdrag. Ett förtydligande i bostadsförsörjningslagen av kommunens ansvar: ”Kommunen ska erbjuda aktuell och lättillgänglig information om nuvarande och planerat utbud av bostäder i kom- munens olika delar, särskilt i fråga om bostäder med god till- gänglighet för personer med nedsatt funktionsförmåga och boende- former som riktar sig till särskilda grupper.” Lagstöd åt förenklad handläggning av beslut om hemtjänst som avser hushållsgöromål och socialt stöd för personer . Utvärdering, forskning och utveckling 20 från forskningsråden Forte och Formas –2021 för forskning om utformning av bostäder och boendemiljöer ur ett tillgänglighetsperspektiv. Forskningen ska ge underlag för en översyn av tillgäng- lighetskraven i bygg- och arbetsmiljölagstiftningen. En bred utvärdering av trygghetsbostäder som boendeform, i syfte att ge underlag för en kontinuerlig utveckling av konceptet samt för strategier och stödåtgärder. I anslutning härtill en sammanställning av befintlig kunskap om vilken roll gemen- samma lokaler kan ha för att skapa ett socialt sammanhang i boendet. Ett uppdrag till att i samråd med , och Myndigheten för delaktighet utreda möjligheterna att förbättra utformningen av miljörum och sop- kärl och utveckla tekniska lösningar för avfallshantering, som underlättar för personer med nedsatt funktionsförmåga. Utredningen menar att merparten av dessa åtgärder bör finansieras genom omprioriteringar inom utgiftsområde 18. Det skulle komplettera regeringens bostadspaket för att stimulera ökat bostadsbyggande: Satsningen på energiåtgärder vid renovering av miljonpro- grammet kombineras med att också göra det befintliga bostads- beståndet mer ”tillgänglighetssmart”. Investeringsstödet för byggande av små och klimatsmarta hyres- rätter i regioner med hög inflyttning kompletteras med ett investeringsstöd till trygga och tillgänglighetssmarta bostäder för äldre, inte minst i regioner med svag tillväxt och en åldrande befolkning. Genom startbidraget för byggemenskaper främjas ett begränsat men växande intresse från flera åldersgrupper, för boendeformer som bygger på eget engagemang och gemensamt ansvar. I kombination med en återbetalningsgaranti för upplåtelse- insatserna i kooperativ hyresrätt skulle startbidraget kunna vara den stimulans som möjliggör små, kompletterande bostads- projekt i kommuner med en liten men väl definierad efterfrågan. How are future housing needs for the elderly to be met? What barriers exist? What opportunities do municipalities have to meet the demand for housing from an ageing population? These have been the main questions for this Inquiry and the measures proposed in this report are intended to make it easier for elderly people to retain or acquire suitable housing and improve the opportunities for municipalities to meet the housing needs of a growing number of older people. Increasing number of elderly, while number of young people decreasing The growing housing shortage has had a severe impact on today’s younger generation and there is a pent-up need for housing so that young people can become established in the housing market. In addition, there has been a wave of newly arrived immigrants with immediate housing needs. The older generation’s housing needs are usually not as urgent – they already have somewhere to live. But soon, the number of young people will decrease each year – in absolute figures as well – while the 65+ age group will increase by more than 30 000 individuals each year. In 2030, there will be nearly half a million more people over the age of 65 – but a thousand less between the ages of 20–29. The increase in the number of elderly people will continue long into the future and, as a result of the lack of available housing stock, many elderly people may find their housing situation gradually becoming untenable. Focus must be given to accessibility issues ... In light of the fact that a considerable share of the population is directly in need of better accessibility to housing and housing environments and the fact that this would benefit most of us, it is surprising that there is such limited interest in these issues. Besides the fact that one in four people between the age of 75–84 has reduced mobility, younger people are also affected by temporary or permanent impairments, which cause problems if the home and surrounding environment are not accessible. And this also affects the person’s relatives. Now that the challenges of the housing market are greater than ever, with major needs for both renovation of existing housing and a dramatic increase of housing construction, it is vital that more focus be given to accessibility issues. ... and solitude and social isolation combated has the healthiest pensioners in the EU and tomorrow’s elderly will probably be even more and mobile than today’s. They can also be expected to live as couples later in life – which, in addition to a given social identity also provides better financial conditions to seek adequate housing.