sou · H3B387 · 2015-10-09 00:00:00 — Analys av alternativa skattemodeller Tabell 13.8 Privatekonomiska effekter av Modell 3:2 (SEK) 181 517 () 87 000 () -615 720 () -57 340 200 -14 140 200 -604 200 () -28 314 () Galleria stor, endast -586 920 () Galleria stor, fastighets- -2 746 056 -12 354 600 Stort datacenter 40 MW -100 540 200 Tvätteri industri, stor -254 139 () Källa: Egna beräkningar. 15Beräkningarna baseras på normalskattesatsen och att andelen processel i tillverkningsindu- strin är . Undantag är tillverkningsindustri med en förbrukning på , där beräkningarna görs för två olika andelar processel (80 resp. ). 16Differensen avser förändringen i total skatteinbetalning. Procentsatsen i parentesen anger hur många procent av den ursprungliga skatten företaget betalar i modellen. Mer än 100 pro- cent innebär ökad skatt och innebär minskad skatt. Analys av alternativa skattemodeller 13.4.4Modell 3:3 – 600 MWh/12 000 MWh Modell 3:3 är en tredje variant av trappstegsmodellen. Här höjs den andra brytpunkten till 12 000 MWh. I övriga avseenden är modellen oförändrad i förhållande till de två tidigare varianterna. Effekten av att brytpunkten höjs blir att färre elanvändare kommer att få del av 0,5-öresnivån. I jämförelse med de två tidigare varianterna av trapp- stegsmodellen, liksom även med nuvarande ordning, genererar Modell 3:3 större offentligfinansiella skatteintäkter. Tabell 13.9 visar de offentligfinansiella resultaten av Modell 3:3. Tabell 13.9 Offentligfinansiella effekter av Modell 3:3 El ej i Ei:s data jämfört med SKV 2013 Källa: Egna beräkningar. Modell 3:3 får även effekter för skatteuttagets fördelning. Tabell 13.10 illustrerar de privatekonomiska effekterna av Modell 3:3. Med en högre sista brytpunkt följer att fler företag, som betalar skatt på 0,5-öresnivån, kommer att få högre energiskatt på el. Före- tag som med nuvarande ordning har normalskattesatsen, men som kommer över någon av modellens brytpunkter, kommer att få en sänkt genomsnittskatt och därmed lägre sammanlagd skatt än . 17 I posten ingår el använd i areella näringar och hos elanvändare undantagen från energiskatt på el. Analys av alternativa skattemodeller Företag som med nuvarande ordning betalar normalskattesatsen och som inte kommer över första brytpunkten, påverkas inte av modellen. Analys av alternativa skattemodeller Tabell 13.10 Privatekonomiska effekter av Modell 3:3 (SEK) -55 774 200 -12 574 200 Stor livsmedelsbutik, 3 GWh Galleria mellanstor, endast Galleria stor, endast Galleria stor, fastighets- -1 406 691 -10 788 600 Stort datacenter 40 MW -98 974 200 (3,) Tvätteri industri, stor Källa: Egna beräkningar. 18Beräkningarna baseras på normalskattesatsen och att andelen processel i tillverkningsindu- strin är . Undantag är tillverkningsindustri med en förbrukning på , där beräkningarna görs för två olika andelar processel (80 resp. ). 19Differensen avser förändringen i total skatteinbetalning. Procentsatsen i parentesen anger hur många procent av den ursprungliga skatten företaget betalar i modellen. Mer än 100 pro- cent innebär ökad skatt och innebär minskad skatt. Analys av alternativa skattemodeller 13.5Modell 4 – Trappstegsmodell med kompensation Den fjärde modellen liknar liksom Modell 3 den nederländska trappstegsmodellen. Skillnaden är att den fjärde modellen har andra skattesatser och även innehåller en kompensation för vissa elanvändare så att de betalar en lägre skatt än den som utan kompensation följer av modellen. Kompensationen medför att elanvändarnas energi- skatt på el kommer ner till 0,5-öresnivån för elförbrukningen i den verksamhet som berättigar till kompensationen. I en första variant av Modell 4 utgår kompensationen till de elanvändare som betalar skatt på 0,5-öresnivån. I en andra variant utgår kompensationen till de elanvändare som är elintensiva enligt definition av elintensivitet. I båda fallen sker kompensationen ner till 0,5-öresnivån för den el som ingår i tillverkningsprocessen. 13.5.2Modell 4:1 – Kompensation till tillverkningsindustrin Modell 4:1 har samma brytpunkter som Modell 3:1. Däremot skiljer sig skattesatsen efter den sista brytpunkten. I Modell 4 sätts skattesatsen till per kWh i stället för till 0,5-öresnivån som i Modell 3. Anledningen till den högre skatten i det sista trapp- steget är att Modell 4 inkluderar en kompensation till olika kate- gorier av företag. I denna variant handlar det om de företag som kommer i åtnjutande 0,5-öresnivån. Av Tabell 13.11 fram- går det offentligfinansiella utfallet av Modell 4:1. Analys av alternativa skattemodeller Offentligfinansiella effekter av Modell 4:1 Skatt SEK/kWh El ej i Ei:s data jämfört med SKV 2013 SNI B–C från nivå 1 SNI B–C från nivå 2 SNI B–C från nivå 3 Källa: Egna beräkningar. Av Tabell 13.11 framgår att skatteintäkterna före kompensationen är högre än de som faktiskt erhölls 2013. Den främsta orsaken till detta är att modellen innehåller en högre skattesats för elanvändare med hög elförbrukning jämfört med nuvarande ordning. Kompensationens storlek beräknas i relation till modellens olika skattesatser och med utgångspunkt i uppgifter att beskattades på 0,5-öresnivån 2013. I beräkningarna har hänsyn tagits till att av den el som ingår i 0,5-öres- 20 I posten ingår el använd i areella näringar och hos elanvändare undantagen från energiskatt på el. Analys av alternativa skattemodeller nivån är helt undantagen, och därmed ingår i avdragsposten ”kost- nad skattenedsättningar”.21 Det offentligfinansiella utfallet är alltså positivt innan kompen- sationen har beaktats. Efter att så har skett är utfallet i stället negativt. Införande av Modell 4:1 skulle i jämförelse med nuvar- ande ordning medföra uteblivna skatteintäkter i storleksordningen . De privatekonomiska effekterna av Modell 4:1 illustreras i Tabell 13.12. Precis som för Modell 3 är det framför allt företag som i nuvarande ordning inte har 0,5-öresnivån som påverkas positivt. Företag som inte kommer över första brytpunkten påver- kas inte. Till skillnad från Modell 3 kompenserar denna modell företag som har 0,5-öresnivån, varför dessa behåller samma skatt som tidigare, eller till och med får en lägre skatt om de tidigare hade delar av elförbrukningen utanför tillverkningsprocessen. Det beror på att trappan leder till lägre skatt än normalskattesatsen efter första brytpunkten. 21 Kompensationen för skyddsvärda företag i framför allt tillverkningsindustrin har beräknats utifrån tillgänglig statistik. data ger vid handen att el be- skattas med per kWh. För att beräkna kompensationen är det nödvändigt att känna till hur elanvändarna är fördelade i de olika skatteintervallen. Genom att utnyttja den insamlade statistiken från Ei där elförbrukningen är fördelad per SNI-kod har för SNI B–C beräknats hur stor andel av elförbrukningen som finns i respektive skattenivå. Detta används sedan för att beräkna kompen- sationen. Analys av alternativa skattemodeller Tabell 13.12 Privatekonomiska effekter av Modell 4:1 (SEK) Tillverkningsindustri, hög förbrukning Tillverkningsindustri, hög förbrukning -56 644 200 -13 444 200 Liten livsmedelsbutik, 0,3 GWh Stor livsmedelsbutik, 3 GWh Återvinning, medelhög förbrukning Galleria mellanstor, endast fastighetsel Galleria stor, endast fastighetsel Galleria stor, fastighets- och -1 850 391 -9 957 600 Stort datacenter 40 MW -84 364 200 Tvätteri industri, stor 1,8 GWh Tvätteri industri medelstor 0,3 GWh Källa: Egna beräkningar. 22Beräkningarna baseras på normalskattesatsen och att tillverkningsindustrins andel processel är . Undantag är tillverkningsindustri med en förbrukning på , där beräk- ningarna görs för två olika andelar processel (80 resp. ). 23Differensen avser förändringen i total skatteinbetalning. Procentsatsen i parentesen anger hur många procent av den ursprungliga skatten företaget betalar i modellen. Mer än 100 pro- cent innebär ökad skatt och innebär minskad skatt. Analys av alternativa skattemodeller 13.5.3Modell 4:2 – Kompensation till elintensiva företag Modell 4:2 har i grunden samma uppbyggnad som Modell 4:1. Skillnaden mellan modellerna är vilka företag som väljs ut för kom- pensation så att energiskatten för dessa, oaktat vad som annars följer av modellen, kommer ner till 0,5-öresnivån. I Modell 4:2 kompenseras de elintensiva företagen.24 För modellberäkningarna har definition av elintensiva företag använts, och den mängd el som kompensationen utgår för är den som undantas för elintensiva företag i elcertifikatsystemet. upp- går mängden undantagen el till 40,7 TWh.25 Den mängden måste emellertid minskas med el undantagen från energiskatt på el. Det netto som blir kvar att kompensera berörda elanvändare för är . Tabell 13.13 visar de offentligfinansiella effekterna av Modell 4:2. 24Definitionen av ett elintensivt företag är att företaget använder minst 190 MWh el per mil- jon kronor förädlingsvärde. För diskussion av elintensitet se avsnitt 10. 25Undantag från kvotplikt gäller endast för el som används i tillverkningsprocessen hos de elintensiva företagen. Men om industrins övriga elförbrukning inte överstiger 60 MWh , undantas även den. Analys av alternativa skattemodeller Offentligfinansiella effekter av Modell 4:2 El ej i Ei:s data jämfört med SKV 2013 företag från nivå 1 företag från nivå 2 företag från nivå 3 Källa: Egna beräkningar. Privatekonomiska effekter av Modell 4:2 för företag som inte är elintensiva enligt definition illustreras i Tabell 13.14. 26 I posten ingår el använd i areella näringar och hos elanvändare undantagen från energiskatt på el. SOU 2015:87 Analys av alternativa skattemodeller Tabell 13.14 Privatekonomiska effekter för icke elintensiva företag, modell 4:2 (SEK) Tillverkningsindustri, hög förbrukning Tillverkningsindustri, hög förbrukning -11 914 200 Liten livsmedelsbutik, 0,3 GWh Stor livsmedelsbutik, 3 GWh Återvinning, medelhög förbrukning Galleria mellanstor, endast fastighetsel Galleria stor, endast fastighetsel Galleria stor, fastighets- och -1 850 391 -9 957 600 Stort datacenter 40 MW -84 364 200 Tvätteri industri, stor 1,8 GWh Tvätteri industri medelstor 0,3 GWh Källa: Egna beräkningar. 27Beräkningarna baseras på normalskattesatsen och att tillverkningsindustrins andel processel är Undantag är tillverkningsindustri med en förbrukning på , där beräk- ningarna görs för två olika andelar processel (80 resp. ). 28Differensen avser förändringen i total skatteinbetalning. Procentsatsen i parentesen anger hur många procent av den ursprungliga skatten företaget betalar i modellen. Mer än 100 pro- cent innebär ökad skatt och innebär minskad skatt. Analys av alternativa skattemodeller I Tabell 13.15 jämförs effekterna för elanvändare med likartad el- förbrukning i tillverkningsindustrin, där den ena elanvändaren är elintensiv och den andra inte. Tabell 13.15 Jämförelse av privatekonomiska effekter mellan elintensiva- och icke elintensiva företag i tillverkningsindustrin, Modell 4:2 (SEK) -11 914 200 -56 644 200 Källa: Egna beräkningar. I tabellen kan noteras hur storleken på elförbrukningen påverkar utfallet för företagen. För företag i tillverkningsindustrin, som har medelhög elförbrukning men som inte är elintensiva, slår den högre skatten igenom och deras energiskatt på el ökar . Ett elintensivt företag i tillverkningsindustrin med lika stor elför- brukning får samma skattekostnad som med nuvarande ordning. För företag med hög elförbrukning, som inte är elintensiva, innebär modellen högre skattekostnader. Ett företag med högförbrukning men som är elintensivt kan dock sammantaget få en lägre kostnad med modellen. Det beror på om den del av elförbrukningen som inte sker i tillverkningsprocessen är så stor att företaget passerar den första brytpunkten och betalar per kWh för en del av sin kontorsel. Gör företget det kan den totala skatten minska. 29 Beräkningarna baseras på normalskattesatsen och att tillverkningsindustrins andel process- el är . Analys av alternativa skattemodeller i tillverkningsindustrin med riktigt hög elförbrukning får liknande påverkan på sin kontorsel, vilket gör att modellen ger lägre total skatt i jämförelse med nuvarande ordning, oavsett om företaget är elintensivt eller inte. elintensivt får det dock betydligt lägre skatt. Baserat på dessa iakttagelser kan modellen alltså sägas missgynna företag i tillverkningsindustrin som inte har så hög elför- brukning och som inte är elintensiva. 13.6Modell 5 – Svensk variant av modell Modell 5 liknar den modell för energiskatt på el som används i . Den finska modellen liknar i sin tur den svenska. En av skillnaderna är att företag i den finska tillverkningsindustrin betalar en högre energiskatt än sina svenska motsvarigheter, som det finns en möjlighet för elintensiv tillverkningsindustri att redu- cera sin skattesats ner till EU:s minimiskattenivå. En annan skillnad är att datacenterindustrin i hör till dem som får del av den lägre skattenivån.30 Modell 5 är uppbyggd för att likna den finska modellen, men i svensk tappning. Modellen använder statistik som delar upp elförbrukningen utifrån var den använts. Av Tabell 13.16 framgår det offentligfinansiella utfallet av att införa modellen i . 30 Gäller datacenter med en installerad effekt om minst 5 MW. För en beskrivning av den finska modellen för energiskatt på el se avsnitt 12. Analys av alternativa skattemodeller SOU 2015:87 Tabell 13.16 Offentligfinansiella effekter av Modell 5 jämfört med SKV 2013 Källa: Egna beräkningar. Skattesatserna för normalskattesatsen och Norrlandsskattesatsen är de som används i , medan nivån för tillverk- ningsindustrins skattesats har ändrats till per kWh. Den lägre skattesatsen gäller på samma sätt som för den el som används i den industriella tillverkningsprocessen. I diskussionen om informations- och kommunikationsverksam- het i avsnitt 10 konstaterats att datacenterbranschen dels är elinten- siv, dels internationellt konkurrensutsatt. Dessa kriterier var två av utgångspunkterna när det bestämdes vilka företag som skulle betala en låg energiskatt i . Om datacenter- branschen bedöms utifrån samma kriterier, kvalificerar det branschen som skyddsvärd på samma grund som tillverkningsindustrin. I de beräkningar som ligger till grund för Modell 5 antas att elförbrukningen i datacenterbranschen 2013 är (150 MW installerad kapacitet). Förbrukningen uppskattas vara fördelad i lika delar, dvs. med hälften vardera, mellan Norrlands- 31 I posten ingår el använd i areella näringar och hos elanvändare undantagen från energiskatt på el. Analys av alternativa skattemodeller skattesatsen och normalskattesatsen. I modellen flyttas datacen- trens elförbrukning från att ha haft normalskattesatsen (nivå 1) eller Norrlandsskattesatsen till att beskattas på nivå 2. Areella näringar och elanvändare undantagna från energiskatt på el behåller den status de har . Kostnaden för dessa skattenedsättningar redovisas separat. Modell 5 har positiva effekter för de offentliga finanserna, trots att elförbrukningen i datacenter har flyttats till en lägre skattesats. Detta beror på att intäkterna från den generella skattehöjningen för tillverkningsindustrin mer än väl kompenserar för de minskade intäkterna från datacentren. I ett sista steg kompenseras den elintensiva industrin. Kompen- sationen går från (nivå 2) ner till 0,5-öresnivån, dvs. uppgår till per kWh för el som förbrukas i tillverkningsprocessen. Här, liksom i Modell 4:2, används definition av elintensiv industri för att bestämma den mängd el som ska kom- pensereas. Definitionen av elintensitet träffar verksamheter som förbrukar 190 MWh per miljon kronor förädlingsvärde. Baserat på denna definition undantogs enligt el från kvotplikt 2013. Från denna elmängd måste emellertid mängden undantagen el räknas bort, eftersom den redan ingår i data och annars skulle räknas dubbelt. data ger vid handen att ska tas bort vilket innebär att el återstår att kompensera i Modell 5. Efter kompensationen ger Modell 5 fortfarande ett offentlig- finansiellt tillskott på jämfört med nuvarande ordning. Resultatet påverkas framför allt av mängden el som förbru- kas i datacenter och av definitionen av elintensiv industri. Som beskrivs i avsnitt 10 råder osäkerhet om dels hur många datacenter som finns i , dels hur stor deras totala elför- brukning är.32 I modellen antas att den samlade effekten 2013 är 150 MW. Det antagandet är troligtvis något restriktivt, men beror till stor del på hur datacenter definieras. I modellen ingår data- center med mer än 0,5 MW installerad effekt. Offentlig sektors och bankers datacenter ingår inte. Om offentlig sektors och bankers 32 För modellens offentligfinansiella beräkningar är det datacentrens elförbrukning 2013 som är relevant. Om kapaciteten ökar så påverkar det inte det offentligfinansiella resul- tatet negativt, utan tillkommande datacenterkapacitet innebär enbart tillkommande offent- ligfinansiella intäkter. Analys av alternativa skattemodeller installerade effekt räknas in, liksom alla mindre datarum där företag sköter sina egna servrar, kan den samlade effekten 2013 bedömas vara 200–300 MW. Utredningens bedömning är emellertid att dessa datacenter inte ska ingå i en nedsättning av energiskatten. Det huvudsakliga skälet för detta är att dessa datacenter och datarum inte är internationellt konkurrensutsatta, varken i etableringsfasen (jfr Facebook, Google etc.) eller i den löpande verksamhetens tjänste- utbud (jfr CGI, Interxion m.fl.). Modellens privatekonomiska effekter illustreras i Tabell 13.17. Analys av alternativa skattemodeller Tabell 13.17 Privatekonomiska effekter Modell 5 (SEK) Tillverkningsindustri, medelhög förbrukning Tillverkningsindustri, hög förbrukning Tillverkningsindustri, hög förbrukning Liten livsmedelsbutik 0,3 GWh Återvinning, medelhög förbrukning 0,4 GWh Galleria mellanstor, endast fastighetsel Galleria stor, endast fastighetsel 2,9 GWh Galleria stor, fastighets och verksamhetsel -10 205 400 Datacenter 5 MW elintensivt -12 614 400 (1,) Stort datacenter 40 MW -81 550 000 Stort datacenter 40 MW elintensivt -100 800 000 (1,) Tvätteri industri, stor 1,8 GWh Tvätteri industri medelstor 0, 3GWh Källa: Egna beräkningar. 33Beräkningarna baseras på normalskattesatsen och att tillverkningsindustrins andel process- el är . 34Datacenter får 6-öresskatten för hela sin elförbrukning. 35Differensen avser förändringen i total skatteinbetalning. Procentsatsen i parentesen anger hur många procent av den ursprungliga skatten företaget betalar i modellen. Mer än 100 pro- cent innebär ökad skatt och innebär minskad skatt. Analys av alternativa skattemodeller Som framgår av tabellen är effekterna av modellen ett lägre skatte- uttag från datacenter. Om de dessutom är elintensiva, blir den nya skatten ännu lägre. som är elintensiva enligt modellens krav betalar samma skatt som . som inte är elintensiva får däremot en ökad skattekostnad. Skatten för den el som ingår i tillverkningsprocessen höjs med per kWh. Skattekostnaden för ett tillverkande företag med en elför- brukning på 15,2 GWh ökar med modellen med . 13.7Modell 6 – Utökad svensk modell Den nuvarande svenska modellen för energiskatt på el beskrivs i avsnitt 3. Som framgår där är modellen i praktiken behäftad med ett antal problem. Ett problem som måste åtgärdas under alla för- hållanden är att den nuvarande ordningen inte håller måttet med avseende på de statsstöd som den innehåller och som måste upp- fylla krav om de ska kunna behållas.36 I detta avsnitt analyseras de ekonomiska effekterna av en Modell 6 som är en utökad svensk modell och som således utgår ifrån att de statsstödsrelaterade problemen kan lösas. För Modell 6 har utred- ningen analyserat vilka branscher som är särskilt skyddsvärda och som det kan vara motiverat att ge lägre skatt/statsstöd, inom de EU-rättsliga ramar som finns. Denna analys finns i avsnitt 10. Befintliga stödmottagare får alltjämt anses vara skyddsvärda, eftersom de tillhör branscher som i flera fall bedöms vara inter- nationellt konkurrensutsatta som de är relativt elintensiva (se avsnitt 10).37 Enligt utredningsdirektivet är det viktigt att svenskt näringsliv behåller sin konkurrenskraft. Det skulle motverkas av en höjning av energiskatten på el för de företag som har 0,5-öres- skatten. Utöver befintliga stödmottagare har utredningen analyserat åter- vinningsbranschen, tvätteribranschen och informations- och kommu- nikationsverksamhetsbranschen. 36Se avsnitt 16 för en redogörelse av statsstöd med fokus på energiskatt på el. 37De gränsdragningsproblem som finns i det nuvarande systemet gör att det finns anledning att se över vad som ska ingå i begreppet ”industriell verksamhet” och även i vilka delar som den verksamheten ska ha en lägre skattesats. Detta diskuteras i avsnitt 17. Analys av alternativa skattemodeller Baserat på analysen i avsnitt 10 är utredningens slutsatser att återvinningsbranschen har rätt skattemässig behandling . De återvinningsföretag som i nuvarande modell tillhör tillverk- ningsindustrin har på samma sätt som resterande tillverknings- industri 0,5-öresskatten på den el som används i tillverknings- processen. De återvinningsföretag som i nuvarande modell inte tillhör tillverkningsindustrin har normalskattenivån för sin elför- brukning. Det kan finnas en del gränsdragningsproblem, men de bör hanteras inom den befintliga ordningen och inte genom att branschen som helhet får en skatt som avviker från normalskatte- satsen. Tvätteribranschen är inte elintensiv och den internationella kon- kurrensutsättningen bedöms vara relativt låg. Visserligen är branschen konkurrensutsatt mot andra varor såsom engångsprodukter, men med beaktande av den begränsade elförbrukningen i branschen är det inte motiverat med en nedsättning till en lägre skattenivå. Informations- och kommunikationsverksamhet är som bransch inte heller elintensiv. Däremot finns det delbranscher som både är elintensiva och internationellt konkurrensutsatta. Främst handlar det om datacenterbranschen. Där gör utredningen bedömningen att datacenter är skyddsvärda och därför bör ha en skattesats som avviker från normalskattesatsen. Därmed ingår datacenter i en ut- vecklad svensk modell (för ytterligare diskussion se avsnitt 15). Av Tabell 13.18 framgår de offentligfinansiella effekterna av en utökad svensk modell för energiskatt på el. Som framgår av dis- kussionen i avsnitt 10 bedömer utredningen att det finns 150 MW datacenterkapacitet i . Totalt motsvarar det en årlig elför- brukning på . I modellen antas att av elför- brukningen i datacenter sker i kommuner med Norrlandsskatte- satsen och resterande i övriga . Den el datacenter förbrukar flyttas till 0,5-öresnivån. Analys av alternativa skattemodeller SOU 2015:87 Tabell 13.18 Offentligfinansiella effekter av Modell 6 Skatt SEK/kWh jämfört med SKV 2013 Källa: Egna beräkningar. En ökning av den mängd el som träffas av 0,5-öresnivån påverkar de offentligfinansiella utfallet negativt. Om 0,5-öresnivån utvidgas till att omfatta datacenter, medför det att skatteintäkterna minskar med . Tabell 13.19 visar de privatekonomiska effekterna av Modell 6. De privatekonomiska effekterna är begränsade till företag i data- centerbranschen. Deras skatt minskar från normalskattesatsen eller norrlandsskattesatsen till 0,5-öresnivån. Det är en kraftigt sänkt skattesats (28,8 alternativt per kWh) som därigenom får genomslag i datacenterbranschen, vars företag oftast är stora elför- brukare. Ett datacenterföretag i 5 MW-klassen minskar sina kost- nader med mer än medan kostnaderna för ett stort datacenter motsvarande Facebook (eller Google i ) minskar med flera . 38 I posten ingår el använd i areella näringar och hos elanvändare undantagen från energiskatt på el. SOU 2015:87 Analys av alternativa skattemodeller Tabell 13.19 Privatekonomiska effekter av Modell 6 (SEK) Tillverkningsindustri, medelhög förbrukning Tillverkningsindustri, hög förbrukning 3 GWh Tillverkningsindustri, hög förbrukning 15,2 GWh Liten livsmedelsbutik, 0,3 GWh Stor livsmedelsbutik, 3 GWh Återvinning, medelhög förbrukning 0,4 GWh Galleria mellanstor, endast fastighetsel