sou · H3B390 · 2015-10-23 00:00:00 — Det kan också ske inom ett system med avtrappad ersättning för helårsprestationer, som diskuteras nedan. Mot ett utbildningssystem som bygger humankapital och välstånd Bilaga 5 till LU15 Men även om alla studenter på de billigaste högskoleut bildningarna skulle få tio timmars undervisning behövs ändrade undervisningssätt för att åstadkomma en studievecka som närmar sig . Dagens 15–20 timmars självstudier behöver öka med kring . Det kräver sannolikt ett större undervisningspensum med fler examinationer och möjligen ett mer aktivt användande av betygsskalans alla steg. Ett sätt att understödja det skulle kunna vara att trappa av ersättningen för helårsprestationer så att inte lärosätet (och ofta institutionen) förlorar pengar för varje underkänd student. Ett system med avtrappad ersättning för helårsprestationer skulle försöksvis kunna genomföras. De besparingar som görs skulle kunna användas för att höja resurserna till undervisning eller för att balansera lärosätenas incitament enligt vad som beskrivits ovan. En ökad undervisningsintensitet kan också komma att innefatta mer praktik, mer krav på läsning för breddad bildning, större användande av befintligt undervisningsmaterial (inklusive internet föreläsningar), eller deltagande i kurser och information för arbetsmarknadsförberedelser. I ett decentraliserat system som det svenska ligger rimligen sådana beslut på lärosätes- eller institutionsnivå, som och samverkansorgan mellan högskolor har en viktig roll i att sprida välfungerande praktik. Förslaget i denna rapport är att högskolorna ser till att studieveckor omfattar runt för det stora flertalet studenter, och att det görs till föremål för tillsyn, åtminstone försöksvis. Hur det sker är upp till utbildningsanordnaren. Acemoglu, D., och Autor, D (2010), Skills, Tasks and Technologies: Implications for Employment and Earnings, Handbook of Labour Economics, vol. (4). Adermon, A. och , M. (2011), and Task-Biased Technological Change: , 1975–2005. Adman, P. (2014), Försummas gymnasieskolans demokratiuppdrag? En kvalitativ textanalys av svenska gymnasiereform. IFAU rapport 2014:3, : och utbildningspolitisk utvärdering. Arbetsförmedlingen (2015), Var finns jobben? Bedömning och en långsiktig utblick. Baker, M., , J., , K. (2008), Child Care, Maternal Labor Supply, and Family Well-Being. , 2008, vol. 116, no. , G.S. (1962), Investment in Human Capital: A Theoretical Analysis, , vol. 70(5): 9–49. , A., , P., , J-E. och , B. (2010), Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknads effekter: vad säger forskningen? IFAU rapport 2010:13. : politisk utvärdering. , A. och , M. (2005), Utbildning och ekonomisk utveckling – vad visar den empiriska forskningen om sambanden? Rapport till Expertgruppen för studier i samhällsekonomi 2005:1. Borghans, L., Golsteyn, B.H.H., och , A. (2013), Does Expert Advice Improve Educational Choice? Bilaga 5 till LU15 Böhlmark, A. och , H. (2011), med förändringar i skolan: Vad har hänt med likvärdigheten? Cingano, F. (2014), ”Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth”, Social, Employment and Migration Working Papers nr 163, . CSN (2015), Studiestödet 2014, Skuldsättningen bland studerande ökar, rapport 2015:2, Dnr 2014–100–8975, : . Cuhna, F., Heckman, J.J., Lochner, L., & Masterov, D. (2006), Interpreting the evidence on life cycle skill formation. I E. Hanushek, & F. Welch (Red. ), Handbook of the Economics of Education. (2015), ”Friskolor tjänar miljoner på kryphål i lagen”, Ds 2002:47 Kompetensförsörjning på arbetsmarknaden. Du&jobbet (2011), De går i föräldrarnas fotspår, tillgänglig: Erixson, L. (2013), Ekonomisk tillväxt, I Tillämpad makroekonomi, (reds.) Person och E. (2012), Att anpassa pedagogiken till förändrad studentpopulation: Vad kan vi göra; och vad gör vi i praktiken? Europeiska kommissionen (2010), Eurobarometer Employers’ Perception of Graduate Employability. Analytical report flash EB Series nr 304, . Felfe, C. och Lalive, R. (2014), Does Help or Children’s Development? nr 8484, : . (2010), ”Från folkskola till grundskola”, Lärarnas Historia. Tillgänglig: folkskolans_historia , P., och Vlachos, J. (2011), Reformer och resultat: Kommer regeringens utbildningsreformer att ha någon betydelse? Bilaga 5 till LU15 Rapport till 2011/3. , P., , C., , E.-A., och , P. (2010), Do preschool interventions further the integration of immigrants? Evidence from i , E.-A. Essays on Schooling, Gender, and Parental Leave, Economic Studies 121, , . Gartell, M., , A.-C. och , H. (2007), The importance of education for the reallocation of labor:evidence from Swedish linked employer-employee data 1986–2002, IFAU working paper 2007:14, : utvärdering. Geschwind, L. och , K. (2008), Uppföljning av studenter efter avslutade studier – ett verktyg för att utveckla utbildningen, En kunskapsöversikt från SKL, : Kommuner och Landsting. (2010), Fungerar den svenska lönebildningen? Bilaga 5 till . le Grand, C., Szulkin, R., Tibajev, A. och Thålin, M. (2013), Vid arbetslivets gränser: Sysselsättning, matchning, barriärer 1974– 2010, Underlagsrapport till den parlamentariska syssel sättningsutredningen (SOU 2010:04), : . , , , C. och , G. (2014a), Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter, : . , , , P., , och , M. (2014b), Lära för livet? Om skolans och arbetslivets avtryck i vuxnas färdigheter, : . (2013), Låga krav i högre utbildning? Om upplevda kravnivåer och studieintensitet vid , rapport 2013:09, Dnr 2013/982, D. /och utvärdering, . (2014), Etablering på arbetsmarknaden: En sammanställning av tillgänglig statistik för högskolan, inklusive jämförelser med och gymnasiet, rapport 2014:01, Dnr V2014/268, M. /och utvärdering, . Bilaga 5 till LU15 Hanushek, E., och Woessman L. (2011), The Economics of International Differences in Educational Achievement, I Handbook of the Economics in Education, (reds.) E. Hanushek, S. Machin och L. Woessmann, vol. (3): 89–200. (2012), “more Comprehensive Affect Dropout Rates, Educational Attainment and Earnings? Evidence from a Swedish Pilot ”, 2012(47): 237–269. (2013), Does the Risk of Future Unemployment? Evidence from Labor Market Experiences during the Great Recession, IFAU rapport 2013:17, : utvärdering. Havnes, T. & Mogstad, M. (2011), No Child Left Behind: Subsidized Child Care and Children’s Long-Run Outcomes. : Economic Policy 3 (2011): 97–129. Heckman, J.J., och Kautz, T. (2013), Fostering and Measuring Skills: Interventions that Improve Character and Cognition, NBER Working paper nr 19656, : . , O. (2014), ”Godkänt är inte bra nog”, Origo, vol. 4(29):4. , H., Häggblom, J., , , , , , A., Vikman, U. och , B. (2014), Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola, IFAU rapport 2014:25, : utvärdering. Härnqvist, K. (1999) En akademisk fråga – en om rankning av C-uppsatser, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi Ds 1999:65, : . (2002), Utvärdering av utbildningar i företags ekonomi vid svenska universitet och högskolor, rapport 2002:10 R. (2005), behöver fler naturvetare – eller? rapport 2005:46, : . (2006), Högre utbildning och forskning 1945–2005 – en översikt, rapport 2006:3 R. Bilaga 5 till LU15 (2007), Studentspegeln , rapport 2007:20 R, : . (2009a), Förkunskaper och krav i högre utbildning – en blandning av högt och lågt, rapport 2009:16 R, : . (2009b), Mått för genomströmning i utbildning på grund- och avancerad nivå, rapport 2009:29 R, : (2010), Eurostudent – om svenska studenter i en europeisk undersökning, rapport 2010:20 R, : . (2012a), Studenternas studiemönster och totala studietider, rapport 2012:2 R. (2004), Förskola för förfördelade, i , M., Gähler, M. och Nermo, M (red) Familj och arbete – vardagsliv i förändring. Kautz, T., Heckman, J.J., , R., t. Weel, B. och Borghans, L. (2014), Improving Cognitive and Non-Cognitive Skills to Promote Lifetime Success, NBER Working Paper nr 20749, : . (1999). Omitted Ability Bias and the Wage Premium for Schooling: New Swedish Evidence, i C. , Essays on Investments in Human Capital, Doktorsavhandling. (2011), Den lärande hjärnan: Om barns minne och utveckling, Natur & Kultur. Krueger, A.B. och , M. (2001), Education for Growth: Why and For Whom? 39(4): 1101–1136 , P. och , A. (2015), – vilka söker, vilka tar examen och hur går det sedan? (2010), Den gymnasiala yrkesutbildningen och inträdet på arbetsmarknaden, Bilaga 2 till . (2004), Erfarenheter av utbildningsreformen Kvalificerad yrkesutbildning: Ett arbetsmarknadsperspektiv, IFAU rapport 2004:2, : utvärdering. Bilaga 5 till LU15 , och , R. (2011), The Labor Market Returns to Cognitive and Non-Cognitive Ability: Evidence from the Swedish Enlistment, : Applied Economics 3(1): 101–28. , och (2007), Jakten på anställningsbarhet. McIntosh, S. (2013), Hollowing Out and the Future of the Labour Market, BIS research paper nr 134, : . Myndigheten för (2011), Etablering på arbets marknaden för studeranden från kvalificerad yrkeshögskole utbildningar med avslut –2008, YH 2011/79, : Myndigheten för . Myndigheten för (2014a), Årsrapport , MYH 2014/209. : Myndigheten för . Myndigheten för (2014b), Studerandes syssel sättning 2014, MYH 2014/1127. : Myndigheten för . Myndigheten för (2015a), Etablering på arbets marknaden , MYH 2015/494, : Myndigheten för . Myndigheten för (2015b), Årsrapport , MYH 2015/982, : Myndigheten för . (2013), Skills Outlook : First Results from the Survey on Adult Skills. (2014), Education at a Glance 2014: Indicators. (2015), Improving Schools in : An Perspective, A. Schleicher (red.). 1988/89:4 Regeringens proposition om skolans utveckling och styrning. 1989/90:41 Regeringens proposition om kommunalt huvud mannaskap för lärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer. 1990/91:18 Regeringens proposition om ansvaret för skolan. 1990/91:85 Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och Bilaga 5 till LU15 Litteraturförteckning 1992/93:169 Regeringens proposition om högre utbildning för ökad kompetens. 1999/2000:129 Maxtaxa och allmän förskola m.m. 2003/04:140 Kunskap och kvalitet – elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan. 2008/09:68 . 2008/09:199 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasie skolan. (2009), Studenternas anställningsbarhet – regeringens och högskolans insatser, RiR 2009:28. (2014a), Specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en likvärdig skola? (2014b), Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal lärare? (2012c), Att styra självständiga lärosäten, RiR 2012:4. (2010), Vad är lagom? En kunskapsöversikt av under- och överutbildning. (2011), Lönsamma studier? SCB (2002), Trender och Prognoser 2002 – Befolkningen, utbildningen och arbetsmarknaden med sikte på 2020, : . SCB (2009), Högutbildades arbetsmarknad – arbete inom examensområdet efter examen. Tema: Utbildning, rapport 2009:5. SCB (2014a), ”Studenter och examina i högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå”, databastabell. SCB (2014b), Trender och Prognoser 2014 – Befolkningen, utbildningen och arbetsmarknaden med sikte på 2035, : . SCB (2014c), På tal om kvinnor och män – lathund om jämställdhet. Bilaga 5 till LU15 SCB (2015a), ”Befolkningen 15–(), andel i procent efter arbetskraftstillhörighet, utbildningsnivå, kön och år”, data bastabell. SCB (2015b), ”Folkmängden i kommuner 1950–2014”, databastabell. : Utbildningsdepartemen tet. : Utbildningsde partementet. : Utbildnings departementet. Skolinspektionen (2013), Olikheterna är för stora: Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan, Resultat bilaga, Redovisning av regeringsuppdrag Dnr U2011/6544/GV. Skolinspektionen (2014), Utbildningen för nyanlända elever. Skolinspektionen (2015a), Flygande granskning 402-2014:6460. En vanlig dag i förskolan. Gruppstorlek, personaltäthet och trygghet. Skolinspektionen (2015b), Skolinspektionens årsredovisning 2014. (1998a), arbete med barnomsorgen. Planer och prioriteringar. Rapport till regeringen . (1998b), årsredovisning för . (2000a), Skolan och den föränderliga ekonomin, rapport nr 179. (2000b), Reformeringen av gymnasieskolan – en sammanfattande analys, rapport nr 187. (2005), Väl förberedd? Arbetsledare och lärare på högskolor bedömer gymnasieutbildades färdigheter – en utvärdering av gymnasieskolan utifrån utförarens perspektiv, rapport 268. (2006), Rullande stickprovsbaserat system för kunskapsutvärdering av ämnen. Bilaga 5 till LU15 Litteraturförteckning (2008a), och statsbidragen. (2008b), efter förskolereformen. Nationell utvärdering av förskolan. (2009a), Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2009b), Allmänna råd och kommentarer om studie- och yrkesorientering, rapport . (2009c), TIMSS Advanced 2008: Svenska gymnasie elevers kunskaper i avancerad matematik och fysik i ett internationellt perspektiv. (2009d), Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov? (2011a), Resursfördelning till – rektorers perspektiv. (2011b), Gymnasieskola 2011. (2011c), lägesbedömning 2011, Del 1 – beskrivande data, Förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning. (2012a), Medborgarkunskaper i sikte: Nordisk jämförelse och fördjupad analys av svenska elevers svårigheter i ICCS 2009. (2012b), Internationella språkstudien . (2012c), Ungdomars uppfattningar om gymnasievalet. (2013a), Programstruktur och examensmål. Tillgänglig: kurser/gymnasieutbildning/gymnasieskola/programstruktur och-examensmal (2013b), Betydelsen av icke-kognitiva förmågor: Forskning m.m. om individuella faktorer bakom framgång. (2013c), Elever per programtyp och program. (2014a), i internationella kunskaps mätningar – kunskap, skolmiljö och attityder till lärande. Litteraturförteckning Bilaga 5 till LU15 (2014b), PM – Betyg och studieresultat i gymnasieskolan 2013/2014, Dnr 2014:55, utbildningsstatistikenheten. (2014c), Beskrivande data 2013. Förskola, skola och vuxenutbildning. (2014d), Vad ungdomar gör efter gymnasieskolan – en registerstudie. (2014e), PM – Elever och studieresultat i komvux 2013, Dnr 2014:46, utbildningsstatistikenheten. (2014f), Introduktionsprogram. (2015a), Beskrivande data 2014. Förskola, skola och vuxenutbildning. (2015b), Att svara eller inte svara: Svenska elevers motivation att genomföra PISA-provet. (2015c), årsredovisning 2014. (2015d), Slideshare – Presentation med resultaten från 2012. , . (1970), Läroplan för gymnasieskolan Lgy 70, II, supplement. Sloane, P. (2003), Much ado About Nothing? What does the Overeducation Literature Really us?, i Büchel, F., de , . och , A. (red.). Overeducation in Europe. Current Issues in Theory and Policy (s. 11–45). (2010), Den ljusnande framtid är vård – delresultat från . Sonnerby, P. (2012), Lärda för livet? En om effektivitet i svensk högskoleutbildning, Rapport till Expertgruppen för offentlig ekonomi 2012:7. SOU 2006:102 Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden. SOU 2008:69 Välja fritt och välja rätt: Drivkrafter för rationella utbildningsval. Bilaga 8 till , : . Bilaga 5 till LU15 SOU 2009:28 Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Betänkande av , : . SOU 2014:12 Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Slutbetänkande av Utredningen om förbättrade resultat i , : . SOU 2014:5 Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Betänkande av Utredningen om skolans kommunalisering, : . SOU 2015:29 En yrkesinriktning inom teknikprogrammet. Delbetänkande av , : . Statskontoret (2013), Resurserna i skolan. Rapport 2013:10, Dnr 2013:38–5, : Statskontoret (2012), “Access to Education the Working Life in : Priorities, Institutions and Efficiency”, Education Working Papers nr 62, . (2013), ”Effekterna av ökade offentliga utbildnings utgifter på ekonomisk tillväxt och sysselsättning”, I Tillväxt och sysselsättningseffekter av infrastrukturinvesteringar, FoU och utbildning – En litteraturöversikt, Specialstudier nr , : . , A. och , O. (2015), ”Kunskapslyft för arbetslösa genom generell utbildning i stället för yrkes inriktade program. ?” Ekonomisk Debatt 40(4). (2013), Företagens syn på högre utbildning. , L., , A., Edebalk, P.G. och , A. (1999), Från dagis till : Välfärdspolitik i livets olika skeenden, : TCO (2009), Myten om överutbildningen, TCO granskar nr 7/2009, avdelningen för samhällspolitik och analys. TCO (2013), Lärarledd tid och kvalitet i den högre utbildningen, TCO granskar nr 7/2013, avdelningen för samhällspolitik och analys. TCO (2014), Fler till start och fler i mål, TCO granskar nr 6/2014, : . Bilaga 5 till LU15 (2013), Etableringen på arbets marknaden – examinerade /2010, rapport 2013:11. (2014), Universitet och högskolor: Års rapport , rapport 2014:7. : Universitetskanslers ämbetet. (2015a), Universitet och högskolor: Årsrapport , rapport 2015:8. : Universitets kanslersämbetet. (2015b), Dimensionering av högre utbildning , rapport 2015:7. : Universitets kanslersämbetet. (2015c), Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden: Ett planeringsunderlag inför /16, rapport 2015:5. (2015), Kvalitetssäkring av högre utbildning, PM Dnr U2015/1626/UH. Utvärdering genom uppföljning (2011), Longitudinell individ forskning under , , A.(red. ), Studies in Educational Studies 305, . Vlachos, J. (2010), Betygets värde: En analys av hur konkurrens påverkar betygssättningen vid svenska skolor, uppdragsforskning 2010:6, : . Vlachos, J. (2012), ”Är vinst och konkurrens en bra modell för skolan?” Ekonomisk Debatt 40(4). Vlachos, J. (2013), Betyg utan förankring, Ekonomistas, tillgänglig: Vlachos, J. (2015), Tankar om de nationella proven, Ekonomistas, tillgänglig: nationella-proven/ , , , R., , O., och , A. (2006), Fritt inträde? Ungdomars och invandrades väg till det första arbetet, , : . (2012), “On the of Success? Expanding Higher Education for Marginal Students”, 2012(1): 111. 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. 22.Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situa tioner – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. 78.Upphandling och villkor enligt kol lektivavtal. 79.Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Stöd och hjälp till vuxna vid ställnings taganden till vård, omsorg och forsk ning. 81.Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. 82.Ökad insyn i fristående skolor. 83.Översyn av lex . En livsviktig verksamhet. 85.Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen skap i tillgänglighetssmarta boende miljöer. Mål och myndighet. En effektiv styr ning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets utredningen. 87.Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. 88.Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. Översyn av lex . MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Tillsyn och kontroll på hälso- och miljö området inom försvaret. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange lägen anpassning av Polismyndig hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . [52] Europeisk kvarstad på bankmedel. Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. För att brott inte ska löna sig. Personuppgiftsbehandling på utlännings och medborgarskapsområdet. Skydd för vuxna i internationella situationer – . Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design.