sou · H3B357 · 2015-06-11 00:00:00 — I ett beslut uttalar sig JO om huruvida en åtgärd av en myndighet eller en befattningshavare strider mot lag eller annan författning, eller om åtgärden annars är felaktig eller olämplig. JO får även göra sådana uttalanden som avser att främja enhetlig och ändamålsenlig rättstillämpning.19 JO:s uttalanden är inte rättsligt bindande. JO har inte behörighet att avbryta någon verksamhet eller på annat sätt ingripa i hand- läggningen. JO är inte heller någon överklagandemyndighet och kan därför inte överpröva eller på annat sätt ändra de granskade besluten. Besluten är närmast ett uttryck för ombudsmannens personliga uppfattning i de behandlade frågorna. JO får emellertid som särskild åklagare väcka åtal mot befatt- ningshavare om denne genom att åsidosätta vad som åligger honom Alla anmälningar utreds inte. Senast uppdaterad . anmalan/Nar-en-anmalan-kommer-in-till-JO/Alla-anmalningar-utreds-inte/ (Hämtad 2014- 03-19). 1818 § första stycket lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. 196 § ibid. Extern granskning av Kriminalvården eller henne i tjänsten eller uppdraget har begått annan brottslig gärning än tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott. Ett alternativ till att JO agerar som särskild åklagare är att brotts- misstanken anmäls till polis eller åklagare, som sedan får bedriva förundersökningen. JO kan också göra anmälan till den som har befogenhet att besluta om disciplinpåföljd. Om JO anser att en befattningshavare ska avskedas eller stängas av från sin tjänst på grund av brottslig gärning eller grov eller upprepad tjänsteförseelse, får han eller hon anmäla det till den som har befogenhet att besluta om sådan åtgärd.20 JO har även till uppgift att verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. JO får därför göra framställningar till riksdag och regering om författningsändringar.21 Om det finns anledning att uppmärk- samma en frågeställning i ett beslut kan JO skicka beslutet till och regeringen för kännedom. ska JO också skicka en ämbetsberättelse till . Den ska innehålla en översikt över verksamheten och en redogörelse för de viktigaste åtgärderna och besluten.22 Varje stat som ratificerat det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning ska inrätta, utse eller på nationell nivå vidmakthålla ett eller flera nationella besöksorgan (NPM-National Preventive Mechanism).23 De nationella besöksorganen ska åtminstone ha befogenhet att regelbundet granska behandlingen av frihetsberövade personer där de hålls i förvar. Dessa besök ska enligt protokollet genomföras i syfte att, om så behövs, förstärka skyddet för dessa personer mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraff- ning.24 mot tortyr har uttalat att syftet med besöken ska inkludera att förebygga bland annat dålig behandling till 214 § första stycket ibid. 2211 § ibid. 3 i fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Extern granskning av Kriminalvården följd av otillräckliga materiella förhållanden vid frihetsberövandet.25 Besöksorganen ska även ha rätt att avge rekommendationer till de behöriga myndigheterna i syfte att förbättra behandlingen av och förhållandena för frihetsberövade personer samt att förebygga tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Därtill ska de ha rätt att överlämna förslag och synpunkter om gällande eller föreslagen lagstiftning.26 JO fullgör de uppgifter som enligt protokollet ankommer på ett nationellt besöksorgan.27 En särskild enhet har skapats för det ändamålet, Opcat-enheten. Målet för JO:s verksamhet som nationellt besöksorgan är att genomföra regelbundna inspektioner och besök vid institutioner där människor hålls frihets- berövade samt att rapportera till internationella kontroll- och samarbetsorgan. Bland de platser som ska besökas inom ramen för detta uppdrag hör fängelser, häkten och arrester. Förhållanden som kan undersökas vid en inspektion av Opcat-enheten är exempelvis de intagnas bostadsrum, tillgången till toaletter, vistelse i gemen- samhet, tillgången till sjukvård, information till och bemötande av intagna, användande av bältessäng och personaltäthet.28 Syftet med statistiken nedan är att ge en bild av omfattningen av JO:s tillsyn över Kriminalvården. När det i tabellerna hänvisas till en kod är det JO:s egna kodsiffror som avses.29 25”Ill-treatment arising from inadequate material conditions of deprivation of .” för förebyggande av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, rapport , CAT/OP/SWE/1. Report on the visit of the Subcommittee on Prevention of Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment to , s. 3. 19 fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. 275 a § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. 28JO, protokoll , dnr 1770-2014. Protokoll fört vid inspektion av Kriminalvården, häktet . 29Statistiken bygger på uppgifter från JO som inte utgör en del av myndighetens officiella statistik. Kod 1: Ärendet avgjort utan utredning eller med ledning av det material anmälaren har gett in. Kod 3: Ärendet avgjort efter granskning av inlånad akt eller annat inlånat material. Kod 4: Ärendet avgjort sedan upplysningar har inhämtats per telefon från myndighet, tjänsteman etc. Kod 5: Ärendet avgjort efter remiss eller annat skriftligt utredningsförfarande. Kod 6: Ärendet avgjort efter förundersökning, remiss eller annat skriftligt utredningsförfarande. Kritik har uttalats i huvudfrågan eller i delfrågor. Extern granskning av Kriminalvården *Ärendet avgjort utan utredning eller med ledning av det material anmälaren har gett in. **Ärendet avgjort efter granskning av inlånad akt eller annat inlånat material eller sedan upplysningar har inhämtats per telefon från myndighet, tjänsteman etc. ***Ärendet avgjort efter förundersökning, remiss eller annat skriftligt utredningsförfarande. En stor andel av JO:s anmälningsärenden (klagomål från enskilda) rör alltså Kriminalvården, i relation till att JO:s verksamhet omfattar i princip all statlig och . Statistiken visar vidare att mer än hälften av anmälningarna avgörs utan utredning eller med ledning av det material som anmälaren har gett in. Anmälningar rörande Kriminalvårdens verksamhet skrivs enligt uppgift från JO i många fall av eftersom det är möjligt att få frågan prövad i domstol, eventuellt efter omprövning av Kriminalvården. Extern granskning av Kriminalvården Sammanfattning: JK är en myndighet under regeringen som utövar tillsyn över Kriminalvårdens verksamhet. Granskningen omfattar inte bara om lagar och andra författningar efterlevs utan kan också avse om skyldigheterna i övrigt fullgörs. JK har även till uppgift att reglera vissa skadeståndsanspråk som riktas mot staten. JK är en myndighet under regeringen.30 I likhet med JO utövar JK extraordinär tillsyn. En grundläggande skillnad är att JK bedriver sin verksamhet på uppdrag av regeringen, medan JO är företrädare för och traditionellt har som uppgift att ta tillvara folkets eller medborgarnas intressen gentemot statsmakten. Liksom JO utövar JK tillsyn över bland annat statliga myndigheter, dess anställda, uppdragstagare och andra som är knutna till sådana myndigheter. JK ska granska om dessa följer lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina skyldigheter.31 Gransk- 3012 kap. 1 § regeringsformen. 311–3 §§ lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn och 3–4 §§ förordningen (1975:1345) med instruktion för Justitiekanslern. Extern granskning av Kriminalvården ningen är inriktad på tillämpningen av gällande regler för hur mål och ärenden ska handläggas. JK:s tillsyn är också främst inriktad på att upptäcka systematiska fel i den offentliga verksamheten. Inspektioner, anmälningar och initiativärenden JK:s granskning kan initieras av en anmälan från en enskild eller en myndighet. Ett tillsynsärende kan också påbörjas i samband med en inspektion eller genom att JK på eget initiativ tar upp ett ärende (initiativärende). Därtill ska myndigheterna till JK lämna en förteckning över de ärenden som hade kommit in före föregående år, men som inte hade avgjorts vid årets utgång.32 Ett klagomål ska prövas av JK endast om frågans beskaffenhet ger anledning att ta upp saken till prövning.33 JK är alltså i princip fri att avgöra vad som ska tas upp till prövning och vad tillsynen ska inriktas på. En orsak till att ett klagomål inte tas upp till prövning kan exempelvis vara att den gäller förhållanden som en annan myndighet utreder eller har utrett. JK:s granskning ska som huvudregel inte ersätta den tillsyn som ankommer på andra.34 När JK beslutar att skriva av ett ärende utan utredning skickar myndigheten oftast ett brevsvar till anmälaren. Om ett klagomål lämpligen kan utredas och prövas av någon annan myndighet än JK och myndigheten inte har prövat saken, får JK lämna över klagomålet till denna myndighet för handläggning. Klagomål får dock överlämnas till JO endast efter överenskommelse.35 Enligt uppgift från JK lämnar man normalt inte över ett tillsynsärende till annan myndighet. Huvudregeln är i stället att man skriver av ärendet och upplyser den enskilde i brevsvaret om vart han eller hon kan vända sig. 3229 § myndighetsförordningen (2007:515) och 9 § förordningen (1975:1345) med instruktion för Justitiekanslern. 3315 § förordningen (1975:1345) med instruktion för justitiekanslern. 34För information om vanliga orsaker till varför ärenden inte utreds, se JK. Information om tillsynsverksamheten. (Hämtad ). 3515 § förordningen (1975:1345) med instruktion för Justitiekanslern. Extern granskning av Kriminalvården Vad som händer om brister uppmärksammas JK:s uttalanden i ett tillsynsärende är inte bindande. JK kan inte ge direktiv om hur ett ärende hos en domstol eller en förvaltnings- myndighet ska handläggas eller avgöras. Inte heller kan JK ompröva beslut som har fattats av andra myndigheter eller ändra deras avgöranden i sak. Som särskild åklagare har JK dock rätt att väcka åtal mot befattningshavare som har begått brottslig handling genom att ha åsidosatt vad som ålegat henne eller honom i tjänsten.36 Vidare får JK göra en anmälan om disciplinpåföljd, avsked eller avstängning och föra talan i domstol om ändring av en myndighets beslut i sådana frågor.37 En annan av JK:s uppgifter är att på frivillig väg reglera vissa skade- ståndsanspråk som riktas mot staten. De anspråk som JK hand- lägger är främst sådana som grundar sig på att en statlig myndighet har fattat ett felaktigt beslut. I skaderegleringsverksamheten ingår också att besluta om skadestånd i enligt med reglerna i personupp- giftslagen (1998:204) i de fall då en statlig myndighets dataregister innehåller felaktiga uppgifter. JK har alltså till uppgift att både utöva tillsyn och att ta ställning till begäran om skadestånd. Även om ett fel har begåtts är det inte alltid som den enskilde har rätt till skadestånd. Den enskilde kan exempelvis ha bevisat att ett fel har förekommit, men inte att felet orsakat en skada för honom eller henne. I ett beslut att inte bevilja skadestånd kan JK därför ändå kritisera myndighetsåtgärden. 365 § lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn. 376–7 §§ ibid. Extern granskning av Kriminalvården *Kriminalvården står antingen i ärendemeningen eller som avsändare/mottagare. Ärenden angående överklagade beslut om kameraövervakning, beslut från och inlämnande av ärendeförteckning finns inte med i tabellen. **JK:s gruppnummer ”anmälan från enskild” eller ”pärmärenden, synpunkter, oklara yrkanden m.m.”. Samtliga beslut i ovanstående kategori anmälan/synpunkt från enskilda innebar att ärendena skrevs av med brev eller utan åtgärd. Inget tillsynsbeslut meddelades alltså med anledning av en anmälan från en enskild. I vissa av de skadeståndsärenden som avslutades fann dock JK anledning att kritisera Kriminalvården, även i fall då något skadestånd inte beviljades. inspekterade JK häktet i Jönköping.38 Inom ramen för ett av initiativärendena besökte JK Kriminalvårdens huvudkontor.39 genomförde JK en inspektion på för att granska myndighetens skade- reglering.40 I övrigt har JK inte utfört inspektioner av Kriminal- vårdens verksamhet –2014. 38JK, protokoll , dnr 6675-12-28. 39JK, beslut , dnr 6825-12-22. 40JK, beslut , dnr. Extern granskning av Kriminalvården Sammanfattning: Datainspektionen kontrollerar om de författ- ningar som gäller för Kriminalvårdens automatiserade person- uppgiftsbehandling följs. Datainspektionen ska verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av person- uppgifter. Inspektionen är tillsynsmyndighet enligt ett flertal olika regleringar, bland annat personuppgiftslagen.41 Myndighetens till- syn av Kriminalvården gäller personuppgiftslagen och den särskilda registerförfattningen lagen (2001:617) om behandling av person- uppgifter inom kriminalvården. Eftersom Kriminalvården är vård- givare omfattar Datainspektionens tillsyn även Kriminalvårdens behandling med stöd av patientdatalagen (2008:355). Inspektionens tillsyn riktas mot Kriminalvården i egenskap av personuppgifts- ansvarig för den personuppgiftsbehandling som sker i myndig- hetens verksamhet. Tillsyn av Kriminalvården kan inledas enligt en tillsynsplan som Datainspektionen beslutat om, efter klagomål från enskilda eller efter tips från massmedia, myndigheter, organisationer m.fl. Data- inspektionen kan också bli uppmärksammad på behandlingar som strider mot gällande rätt genom en anmälan från Kriminalvårdens personuppgiftsombud (se avsnitt 5.2.5 om personuppgiftsombud). Om Datainspektionen, efter klagomål från enskild eller av annan anledning, finner att ett tillsynsärende bör inledas fattas ett beslut om det. Inspektionen har ingen skyldighet att utreda ett klagomål utan väljer vilka klagomålsärenden som blir tillsynsärenden. 41 1–4 §§ förordningen (2007:975) med instruktion för Datainspektionen. Extern granskning av Kriminalvården Vad som händer om brister uppmärksammas Om personuppgifter behandlas eller kan komma att behandlas på ett olagligt sätt, ska Datainspektionen genom påpekanden eller liknande förfaranden försöka åstadkomma rättelse.42 Inspektionen kan ange vilka åtgärder den ansvarige ska (föreläggande) eller bör (rekommendation) vidta för att bristen ska rättas. Det kan t.ex. avse att begränsa tillgången till personuppgifter, göra en riskanalys eller upphöra med viss behandling. I flera fall har inspektionens beslut haft sådan rättsverkan att det kunnat överklagas.43 Om rättelse inte sker får inspektionen vid vite förbjuda den personuppgiftsansvarige att fortsätta att behandla personupp- gifterna på något annat sätt än genom att lagra dem.44 Inspektionen har också rätt att i enskilda fall, vid vite, besluta om vilka säkerhets- åtgärder som ska vidtas.45 Datainspektionen kan dock inte i för- hållande till myndigheter förena förbudet eller beslutet om säker- hetsåtgärder med vite.46 Det är även möjligt för inspektionen att vid domstol ansöka om utplånande av personuppgifter som har behandlats på ett olagligt sätt.47 4245 § första stycket personuppgiftslagen (1998:204). 43Lindblom och , Personuppgiftslagen (Zeteo, version ), kommentaren till 51 §. 4445 § första stycket personuppgiftslagen (1998:204). 4532 § och 45 § andra stycket ibid. 46Enligt en allmän princip gäller att statliga myndigheter inte föreläggs vite. 1984/85:96 med förslag till lag om viten m.m., s. 24. Se även prop. 2012/13:143. Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna, s. 66 f. När det gäller polisen framgår det även av 2 kap. 2 § förta stycket 7 och 11 samt fjärde stycket polisdatalagen (2010:361) att Datainspektionen inte kan använda vite. 4747 § personuppgiftslagen (1998:204). Extern granskning av Kriminalvården Sammanfattning: kontrollerar om Kriminal- vården följer arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen. ska bland annat ha tillsyn över arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen.48 Grundpelarna i det regelverket är arbets- miljölagen (1977:1160) och arbetstidslagen (1982:673). I denna beskrivning kommer fokus att ligga på tillsynen över efterlevnaden av arbetsmiljölagen. Arbetstagare kan anmäla missförhållanden till . Anmälan kan leda till ett besök på arbetsplatsen, beroende på graden av risk som beskrivs.49 skiljer mellan obligatorisk tillsyn och annan tillsyn. Med obligatorisk tillsyn avses bland annat skyddsombudsstopp enligt 6 kap. 7 § arbetsmiljölagen. Arbetsmiljö- verket är då skyldigt att besöka arbetsplatsen. Annan tillsyn är övrig inspektion som genomförs på verkets eget initiativ. Vad som händer om brister uppmärksammas Efter en inspektion skickas ett inspektionsprotokoll till arbetsgivaren. I protokollet påtalas eventuella brister. Arbetsgivaren avgör själv vad som bör göras för att åtgärda bristerna. Alternativet till ett inspek- tionsprotokoll är ett skriftligt inspektionsmeddelande. Utöver att bristerna beskrivs innehåller inspektionsmeddelandet krav. I inspektionsmeddelandet uppmanas arbetsgivaren att till en viss tidpunkt redovisa hur kraven uppfyllts. I stället för att kräva skriftlig 482 § förordningen (2007:913) med instruktion för . 49Verket måste även beakta att uppgift om anmälaren omfattas av sekretessreglering, se 14 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Om arbetstagaren inte efterger sekretessen, och ett besök inte är möjligt utan att anmälaren röjs, kan det leda till att någon tillsynsåtgärd inte kan genomföras. Extern granskning av Kriminalvården återkoppling kan göra ett uppföljningsbesök. Inspektionsmeddelandet är inget bindande beslut, utan en uppmaning till arbetsgivaren att vidta de åtgärder som kräver utifrån arbetsmiljölagstiftningen. Om arbetsgivaren inte följer kraven i inspektionsmeddelandet kan verket förelägga arbetsgivaren att rätta till de brister i arbets- miljön som beskrivits eller förbjuda viss verksamhet. Ett före- läggande eller förbud kan förenas med vite, även mot staten.50 Den som bryter mot ett föreläggande eller ett förbud som förenats med vite kan få betala vitesbeloppet. Om föreläggandet eller förbudet inte har förenats med vite inträder i stället automatiskt straffhot. Att bryta mot ett föreläggande eller ett förbud som inte har förenats med vite är nämligen straffbart.51 Om arbetsgivaren inte följer ett föreläggande, kan även besluta att rättelse ska ske på dennes bekostnad.52 Tvångsåtgärden tillämpas främst mot offentliga myndigheter och kommuner där en fast budget kan vara ett hinder mot att åtgärder vidtas enligt föreläggande.53 Överträdelser mot vissa krav i arbetsmiljölagen eller i föreskrifter meddelade med stöd av den är också direkt kopplade till straff- sanktioner, utan att har meddelat något förbud eller föreläggande.54 har även rätt att föreskriva att en sanktions- avgift ska betalas om vissa föreskrifter överträds.55 507 kap. 7 § arbetsmiljölagen (1977:1160). 518 kap. 1 § ibid. 527 kap. 7 § tredje stycket ibid. 53Gullberg och , Arbetsmiljölagen (Zeteo, version ), kommentaren till 7 kap. 7 §. 548 kap. 2–3 §§ arbetsmiljölagen (1977:1160). 55Det finns inte något hinder mot att staten åläggs sanktionsavgift. 2012/13:143. Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna, s. 77. Någon sanktionsavgift kan inte tas ut för en gärning som omfattas av ett föreläggande eller förbud, se 8 kap. 5 a § arbetsmiljölagen (1977:1160). Extern granskning av Kriminalvården *Det höga antalet beror på att det under 2011-2013 pågick ett nationellt tillsynsprojekt om hot och våld vid myndighetsutövning, som innefattade Kriminalvården. **Insatser inom ramen för obligatorisk tillsyn t.ex. skyddsombudsstopp enligt 6 kap. 7 § arbetsmiljölagen. ***Insatser inom ramen för projekt som samtliga distrikt har deltagit i. 6.4.3Inspektionen för vård och omsorg Sammanfattning: Inspektionen för vård och omsorg () utövar tillsyn över Kriminalvårdens verksamhet inom hälso- och sjukvård. är en myndighet som bedriver tillsyn över bland annat verk- samheter inom socialtjänstområdet och hälso- och sjukvården samt över hälso- och sjukvårdspersonal i deras yrkesutövning. Kriminal- vården bedriver hälso- och sjukvård. Även tillsynen över verksam- heter inom socialtjänstområdet blir i viss mån aktuell i förhållande till Kriminalvården eftersom tillsynen innefattar enskild verk- samhet i form av hem för vård eller boende (HVB).56 Tillsynen av HVB-hem som Kriminalvården anlitar är dock inte riktad mot myndigheten utan mot den som driver hemmet. Viss reglering av inspektionens tillsynsverksamhet finns i myndig- hetens instruktion.57 En stor del av regleringen återfinns dock i andra författningar som även reglerar hur verksamheter inom vård och omsorg ska bedrivas. Reglering av IVO:s tillsyn inom hälso- och sjukvårdsområdet finns i huvudsak i 7 kap. patientsäkerhetslagen 5613 kap. 1 § andra stycket 1 socialtjänstlagen (2001:453). 57Förordningen (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. Extern granskning av Kriminalvården (2010:659). Den regleringen utgör utgångspunkt i den fortsatta beskrivningen av IVO:s tillsyn.58 Tillsyn enligt patientsäkerhetslagen avser granskning av att verksamheten och personalen uppfyller krav och mål enligt lagar och andra föreskrifter samt beslut som har meddelats med stöd av sådana föreskrifter.59 kan även uttala sig om huruvida en åtgärd eller underlåtenhet varit olämplig med hänsyn till patient- säkerheten.60 ska utföra en del kontroller med viss frekvens (frekvens- tillsyn) samt utreda enskildas klagomål och anmälningar från vård- givare. Vårdgivare är skyldiga att till anmäla händelser som har medfört eller hade kunnat medföra en allvarlig vårdskada, eller annan allvarlig skada till följd av säkerhetsbrist (lex ).61 Inspektionen ska säkerställa att sådana händelser har utretts i nödvändig omfattning samt att vårdgivaren har vidtagit de åtgärder som krävs för att uppnå hög patientsäkerhet.62 Inspektionen kan också på eget initiativ inleda ett ärende, t.ex. efter att ha erhållit information via media innebärande att en verksamhet inte är patientsäker eller att en yrkesutövare utgör en fara.63 58Med hälso- och sjukvård i patientsäkerhetslagen avses bland annat den verksamhet som omfattas av hälso- och sjukvårdslagen. Lagen omfattar sådan verksamhet som bedöms kräva medicinskt utbildad personal eller sådan personal i samarbete med annan personal. Den omfattar således även psykiatrisk vård. Därtill omfattar lagen förebyggande åtgärder som allmänna och riktade hälsokontroller, vaccinationer och hälsoupplysning. Se och , Hälso- och sjukvårdslagen (version , Zeteo), kommentaren till 1 §. 597 kap. 3 § patientsäkerhetslagen (2010:659). 607 kap. 18–19 §§ ibid. 613 kap. 5–6 §§ ibid. 627 kap. 8 § ibid. 63Se även Inspektionen för vård och omsorg. Så går det till. det-till/Sidor/default.aspx (Hämtad ). Extern granskning av Kriminalvården Vad som händer om brister uppmärksammas (hälso- och sjukvård) Ärenden som har inletts efter klagomål eller på inspektionens egna initiativ ska avgöras genom beslut. får i beslutet uttala sig om huruvida en åtgärd eller underlåtenhet av vårdgivare eller hälso- och sjukvårdspersonal strider mot lag eller annan föreskrift eller är olämplig med hänsyn till patientsäkerheten.64 Om verksamheten inte uppfyller de krav som framgår av lagar och andra föreskrifter har under vissa förutsättningar möjlighet att förelägga vårdgivaren att fullgöra sina skyldigheter. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite.65 Det är inte särskilt reglerat att vite får riktas även mot statliga myndigheter.66 Om föreläggandet inte följs och det är fråga om allvarliga missförhållanden får besluta att helt eller delvis förbjuda verksamheten. I vissa fall får ett förbud utfärdas utan föregående föreläggande.