sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — The Government should instruct the Swedish Higher Education Authority to continuously monitor and analyse the gender balance in ICT education programmes and to propose measures aimed at achieving a greater gender balance. The Government should introduce a tax reduction for skills enhancement initiatives for digital skills in the home. The tax reduction should cover initiatives such as instruction and technical support so as to increase skills levels and individuals’ abilities regarding the use of digital tools and services in the home. Sweden’s municipalities should offer digital service centres to inhabitants to develop their digital skills. This support should be designed such that it enables everyone to use basic social services online. The municipalities should decide for themselves how to design and organise this support. Beyond the municipalities’ own digital services, the municipalities’ service should also cover digital service support for the use of state eServices for various government agencies. Om den här rapporten Det här är en sammanfattning av en rapport Här kan du läsa om vad vi tycker att behöver göra för att bli bättre på digital teknik. Texten är skriven på lättläst svenska. Några av orden kan vara svåra. De orden förklarar vi i ordlistan. Första gången orden står i texten är de understrukna. Hela rapporten finns att ladda ner Om oss som har skrivit rapporten är en tillfällig myndighet. Regeringen vill att ska vara bäst i världen på att använda digital teknik. Vårt uppdrag är att hjälpa till att nå det målet. Därför har vi gjort den här undersökningen. Digital kompetens = det en person kan om digital teknik (till exempel att använda datorer, internet och olika tjänster på nätet) Digitalisering = en utveckling i samhället när människor använder allt mer digital teknik, till exempel datorer och internet. Digitaliseringen innebär att kommunikation ofta sker digitalt. It: informations-teknologi. Är en del av den digitala tekniken. Län: ett område i som styrs av en läns-styrelse. I finns det 21 län. Vad har vi undersökt? Vi har tittat på hur arbetar med digital utveckling. Vi har också jämfört med andra länder. I rapporten ger vi förslag på hur kan bli bättre på digital utveckling. Undersökningen handlar om digital kompetens på fyra områden: Vad är digitalisering? Digitalisering betyder digital utveckling. Vi använder ordet för att prata om den ökade användningen av datorer och internet. Digitaliseringen påverkar alla människor. Datorer och smarta telefoner har blivit vanliga och används till mycket. Det kan vara bra och praktiskt. Men det betyder också att alla behöver lära sig hur tekniken fungerar. jämfört med andra länder med den digitala utvecklingen. I flera undersökningar som beskriver länders digitalisering ligger bland de fem högst placerade länderna. Men börjar andra länder komma ikapp. Det finns planer för hur utvecklingen ska gå till gjorde regeringen en plan för digitala utveckling. Planen heter ”Den digitala agendan”. Alla län fick i uppgift att utveckla egna sådana planer. har många län gjort planer. Men det är inte så många län som har gjort någon förändring . Många tycker att digital utveckling är viktigt. Men det finns annat som länen tycker det är viktigare att jobba med. För att den digitala utvecklingen ska fortsätta måste länen bestämma vem som har ansvaret – alltså någon som ser till att det blir gjort. Länen tycker också att de behöver mer hjälp från den svenska staten. Kunskap om digital teknik behövs överallt använder människor digital teknik nästan överallt. Man använder det när man utbildar sig och när man ska arbeta. Många människor har också delar av sitt privatliv på internet. Det här betyder att alla människor behöver kunskap om digital teknik för att kunna vara en del av samhället. I det här avsnittet beskriver vi hur digital teknik används i fyra olika områden. Vi beskriver vilken kunskap som krävs av den som vill vara med i olika aktiviteter. Internet har blivit en stor del av många människors liv. Både barn och vuxna använder internet för att hitta information, lära sig saker och umgås. Sociala medier, som till exempel Facebook, är viktigt för många. För att kunna vara med måste man klara av att använda många olika tekniska verktyg. är ett land där kunskap och utbildning är viktigt. Förut fanns fler jobb som inte krävde att du hade studerat . behöver alla lära sig nya saker . Det räcker inte att bara lära sig läsa och skriva. I nästan alla utbildningar behöver du kunna använda digital teknik. Även personer som har ett jobb måste lära sig nya saker . Förutom att veta hur man använder digital teknik är det är viktigt att man är bra på att lösa problem. Man måste också kunna ta till sig mycket information. Digitaliseringen har förändrat arbetslivet också. Det har uppstått nya sorters yrken och vissa jobb har förändrats. Några yrken kommer att försvinna helt. Nästan alla företag arbetar digitalt på något sätt. kommer det att bli ännu fler jobb där det behövs mycket digital kunskap. Att utveckla den digitala kompetensen. är viktigt både för företagen och för de anställda. Redan nu saknas det personer som kan tillräckligt mycket om digital teknik. Därför behöver utbilda fler inom digital teknik och it. Av personerna som jobbar med it är bara en femtedel kvinnor. Det är synd, eftersom kvinnors erfarenhet är viktig. Med samhällsliv menar vi olika verksamheter som du som medborgare kommer i kontakt med. Verksamheterna är till exempel teve, tidningar och radio. I väldigt mycket av samhällslivet måste man ha digital kunskap. Information och kommunikation finns oftast på internet. Verksamheternas tjänster och verktyg är ofta digitala. Det betyder att den som vill använda dom måste ha digital kunskap. Det är svårt att veta hur samhället kommer att utvecklas. Men troligtvis kommer man behöva ha ännu mer digital kunskap än vad man behöver . I det här avsnittet presenterar vi våra förslag på hur borde arbeta för att utveckla den digitala kompetensen. Här är våra förslag på vad regeringen borde göra: Fortsätta att följa den digitala utvecklingen i och bygga upp mer kunskap där det saknas. Försöka få fler kvinnor att bli intresserade av IT och utbilda sig inom det. Göra det billigare för människor att få hjälp att förbättra sin digitala kompetens. Sveriges kommuner borde erbjuda digitala service-center där invånarna kan få hjälp att lära sig mer om digital teknik. På service-centren kan invånarna också få hjälp att använda myndigheternas internet-tjänster. Varför behövs den här utvecklingen? Digitaliseringen av samhället innebär nya möjligheter. Om digitaliseringen ska vara bra för måste vi utveckla kunskapen. Digital kompetens är också en demokrati-fråga. Alla människor ska få hjälp att lära sig digital teknik så att de har möjlighet att delta i samhället. 1Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande Regeringen beslutade om en bred och sammanhållen strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Det it-politiska målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Som ett led i att bland annat följa upp det it-politiska målet tillsattes . Utredningens uppdrag framgår av direktiven 2012:61 som beslutades av regeringen och 2013:108 som beslutades av regeringen . Enligt direktiven ska Digitalise- verka för att det it-politiska målet i agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. har dels arbetat med att utforma en handlingsplan, definierat och föreslagit nyckelindikatorer som löpande följs upp. Utredningen har även arbetat med att synliggöra nyttan av digitaliseringen och användningen av it och har genom dialog och öppenhet presenterat och diskuterat den digitala agendan med olika aktörer. Vidare har utredningen arbetat med att inspirera och engagera olika aktörer samt informera om kommissionens uppdrag och arbete. Kommissionen har också ansvar för att administrera signatär- skapet och det regionala signatärskapet vilket innebär att företag och organisationer, länsstyrelser, landsting och samverkansorgan m.fl. signerar en frivillig avsiktsförklaring om att de delar Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande ambitionen att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Kommissionen följer även upp arbetet med de regionala digitala agendorna. Direktivet anger även utredningens avgränsningar då det inom flera sakområden pågår aktiviteter som kan knyta an till kommissionens uppdrag. Kommissionen ska inte utreda följande frågor: strategiska frågor för myndigheternas arbete med e-förvaltning frågor som berör vård och omsorg fortsatt främjande av utbyggnad av bredband Kommissionen har från ansvar för den administrativa funktionen för Användningsforum som regeringen beslutade att inrätta för åren 2012–2015. 1.3Utredningens tolkning av uppdraget och avgränsningar Uppdraget från regeringen är brett och håller en hög ambitions- nivå. ambition är att i sina betänkanden dels redovisa arbetet inom de områden som direktivet anger samt fördjupa sig i vissa, utvalda, områden för att kunna hålla en så hög kvalitet som möjligt på betänkandena. De betänkanden som tidigare redovisats har avgränsats genom redovisning av de huvuduppgifter som anges i direktivet samt till ett eller flera områden där utredningen har fördjupat sin analys och lämnat förslag. har lämnat två delbetänkanden SOU 2013:31 och SOU 2014:13. Kommissionen ska, enligt direktivet, i sitt arbete med att ta fram betänkandena söka samverkan och inhämta synpunkter av relevanta aktörer samt stödja initiativ som syftar till att etablera forum för inflytande och dialog. I det första delbetänkande, En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande 2013:31) redovisade kommissionen arbetet med indikatorer, uppföljning av insatser och åtgärder i den digitala agendan samt kartläggning av sakområdenas ekosystem, det vill säga en kartläggning av de aktörer som är verksamma inom de olika sakområdena. Utredningen redovisade även tidigare initiativ inom it-området samt förslag som dessa initiativ tagit fram. I vissa avseenden berördes samtliga 22 sakområden i den digitala agendan, men följande områden analyserades djupare: entreprenörskap och företagsutveckling. I det andra delbetänkande, En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) redovisade utredningen en genomgång av internationella index, dess bestånds- delar och position i internationella jämförelser. Vidare redovisades genom ett antal nyckelindikatorer utvecklingen inom den digitala agendans samtliga 22 sakområden. Resultatet av uppföljningen om de insatser som regeringen presenterade i den digitala agendan redovisades. En genomgång av hur arbetet det regionala signatärskapet fortlöper beskrivs också. I delbetänkandet uppmärksammas särskilt ett av den digitala agendans sakområden: Skola och undervisning. Kommissionen presenterar en fördjupad lägesgenomgång och ett antal förslag som på olika sätt syftar till att öka de digitala inslagen i den svenska grund- och gymnasieskolans undervisning. Parallellt med delbetänkandet introducerades . På webbplatsen finns lättillgängliga uppgifter om indikatorer, insatser och aktörer med öppna data som ger möjlighet att göra kompletterande analyser på det redovisade material. I detta delbetänkande fokuserar på området digital kompetens och har identifierat fyra livsområden, privatliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv där digital kompetens har stor betydelse för individens förutsättningar i dagens samhälle. Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande Digitalisering är ett centralt begrepp inom it-politiken. Digitali- sering innebär för att digital kommunikation och interaktion mellan människor, verksamheter och saker blir självklar. Möjligheten att samla in, tolka, tillämpa och utveckla allt större kvantiteter av data innebär genomgripande utvecklingsmöjligheter inom de flesta områden. Vad vi gör, hur vi gör och vad som går att göra förändras i och med digitaliseringen. har tidigare inbegripit informations- digitalisering12 i definitionen av digitalisering, men har i detta betänkande samlat definitionen runt den samhälleliga digitalisering som sker. När vi talar om digitalisering i detta betänkande avser vi huvud- sakligen samhällelig digitalisering om inget annat anges. Utredningen ska aktivt söka kunskap från aktörer som representerar olika perspektiv till exempel näringsliv, offentlig sektor, intresseorganisationer, akademi och slutanvändare samt beakta det internationella perspektivet i en globalt uppkopplad värld. En utvecklad dialog med berörda aktörer ger möjlighet för utredningen att ta till vara på erfarenheter och kunskap hos dessa. Formerna för dialogen anpassas efter frågornas karaktär och de behov som finns. Kommissionen strävar efter att nå ut och väcka engagemang bland äldre och yngre, kvinnor och män, pojkar och flickor samt olika etniciteter och grupper som av olika skäl inte tar del av digitaliseringens utveckling. Texter ska genom publicering på ge engagerade aktörer möjlighet att ge synpunkter. har valt att arbeta främst med bilaterala kontakter med representanter för olika organisationer som företräder såväl offentlig sektor som näringsliv och arbets- 12 Med informationsdigitalisering avses den process där en analog information transformeras till digital information. Det innebär att informationen kan bli strukturerbar, sökbar och tillgänglig genom digitala kanaler. Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande Utredningen har också omvärldsbevakat området via olika möten på EU-nivå och möten med företrädare för offentliga organisationer från andra länder. Vidare har individuella dialogmöten förekommit med deltagare från den expertgrupp som regeringen utsåg i samband med Digitaliserings- kommissionens bildande. Löpande förankring med expertgruppen har genomförts mellan de formella expertgruppsmötena. Utredningen har också engagerat signatärerna genom en webbenkätundersökning och genom att ge möjlighet till att kommentera utkast till betänkandet på webbsidan. har haft två expertgruppsmöten och ett rundabordsamtal med utvalda aktörer fram till betänkandets överlämnande. Andra pågående offentliga utred- ningar har också kontaktats i arbetet för att bidra till kunskaps- utbyte mellan varandra. I uppdraget finns angivet att redovisa det arbete som har bedrivits utöver att analysera utvecklingen i förhållande till det it- politiska målet. Följande arbeten har bedrivits i utformandet av betänkandena. 1.4.1Visa på digitaliseringens möjligheter och kommunicera den digitala agendan har använt olika former för kommunikation. Dels har såväl bilaterala möten som möten i större grupp förekommit. Kommunikationen har även skett via olika digitala social medier och föredragningar i olika fora. De varierande formerna för kommunikation fyller olika funktioner och når ut till olika målgrupper. webbplats är en viktig kanal, där det finns information om kommissionens uppdrag och verksamhet men också inlägg av debatt liksom diskussioner i kommentarsfälten. Andra digitala verktyg kommissionen verkar genom är Twitter och Facebook. Dessa medier uppdateras regelbundet med aktuell information. Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande I samband med delbetänkande En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13), skapades webbplatsen . Webbplatsen innehåller indikatorer, aktörer och insatser från den digitala agendan som på ett tillgängligt sätt åskådliggör hur det går för , vem som gör vad och hur man gör det. Informationen är även tillgänglig som öppna data så att intresserade kan göra egna analyser av de data som finns redovisade. Inför detta delbetänkande kommer nya data föras in på . I uppdraget ingår att administrera de så kallade signatärerna till den digitala agendan. Signatärerna utgörs av företag, myndigheter och ideella organisationer som ställt sig bakom den digitala agendans övergripande inriktning, bland annat genom att aktivt bidra till agendans genomförande. Det senare gör de i första hand inom ramen för sina egna verksamheter. Signatärerna kan genom sina kunskaper och kärnverksamheter bidra till att förverkliga den digitala agendan och arbetet mot det it-politiska målet. Signatärerna har till detta delbetänkande varit delaktiga i arbetet genom att medverka i en webbenkät om hur de ser på kompetens- behovet i sina företag. De har även beretts möjlighet att inkomma med synpunkter på vissa texter. Användningsforum skapades i syfte att peka på viktiga konkreta förutsättningar för användbarhet och tillgänglighet och visa på exempel om hur användbarhet och tillgänglighet kan genomföras av ansvariga aktörer (dnr N2012/1799/ITP). Forumet ska fungera som plattform för en kontinuerlig dialog mellan det allmänna och användargrupper, it-branschen, forskarsamhället samt represen- tanter för slutanvändarorganisationer. Digitaliseringskommiss- ionen har regelbunden kontakt med Användningsforum i deras Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande arbete och samverkar med forumet för att få inspel av dem och kunskap om deras arbete. 1.4.5Visualisering av en individs resa mot digital kompetens har genom uppdrag beställt en visualisering av individens resa mot digital kompetens. Detta uppdrag har genomförts med hjälp av en intervjugrupp bestående av individer i olika åldrar och med olika livserfarenhet. Genom denna intervjugrupp har en visualiseringskarta skapats och med den vill utredningen visa hur en individ i de fyra livsområdena använder och utvecklar sin digitala kompetens. Visualiseringen visar också hur dessa områden integrerar och interagerar med varandra samt vilka möjligheter och utmaningar det kan medföra för individen i ett alltmer digitaliserat samhälle. Vidare har citat från olika intervjuade placerats i betänkandet som åskådliggör hur en individ upplever dels begreppet it, digitalisering men också digital kompetens. För att ska bli bäst i världen på att ta tillvara digitaliseringens möjligheter är samverkan med andra aktörer av stor betydelse. Kontakter har upprättas med aktörer på nationell, regional och lokal nivå som har ansvar inom de områden som den digitala agendan omfattar. Inför detta betänkande har kunskap och erfarenheter från olika myndigheter och organisationer inhämtats. Kommissionen har haft ett kontinuerligt samarbete med bland annat IT & Telekomföretagen, e-delegationen, Bredbandsforum, Verket för innovationssystem (), Tillväxtanalys, för att ta del av deras kunskap och erfarenheter i de frågor som utredningen har behandlat i detta betänkande. En rad andra aktörer har medverkat genom att bidra med sina erfarenheter till detta betänkande, såväl formellt som informellt. Som exempel kan nämnas Kommuner och Landsting (SKL), Civilingenjörer, , (), , Svenskt näringsliv, (), (), , med Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande På den internationella arenan kan nämnas att ordförande ingår i av så kallade Digital Champions. Kommissionen har även medverkat i seminarium arrangerade av EU-arbetsgruppen, Grand Coalition for Digital . Lilla kommissionen är expertgrupp med barn och ungdomar. Lilla kommissionen består av fyra pojkar och fyra flickor från hela , . De ger utredningen råd och inspel utifrån sin horisont. har Lilla Kommissionen haft två sammankomster. besökte de Mobile Life och fick ta del av deras arbete och forskning. Kommissionärerna gjorde en tolkning av den digitala agendan, vad den ska innehålla och hur den ska presenteras. De presenterade även hemuppgiften som kommissionärerna tagit del av på KTH där de skulle beskriva ett scenario där tekniken kan användas i vardagen, eller i ett större samhälls- perspektiv. Till mötet på .SE Stiftelsen för internet- infrastruktur och spelföretaget medverkade representanter från pensionärsorganisationerna och från SeniorNET. Seniorerna var inbjudna för att ta del av kommissionärernas presentation av hemuppgiften som var att intervjua någon äldre person om vad de tycker om it och hur de använder sig av digitala verktyg och tjänster. tillsatte regeringen tolv personer i en expertgrupp för . Deras synpunkter och överväganden bidrar i kommissionens arbete. Gruppen har formellt en rådgivande funktion och medlemmarna ska inte betraktas som ansvariga för kommissionens arbete. Expertgruppen har en stor bredd både avseende kompetens och intressen. Sedan införandet av expert- gruppen har sju möten genomförts. Därutöver har enskilda medlemmar i gruppen bidragit till arbetet, utifrån sina expert- kunskaper i vissa sakfrågor, i framtagandet av samtliga betänkanden. Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande 1.4.7Övriga arbetsmodeller i detta betänkande har i sitt arbete med detta betänkande, förutom det tidigare beskrivna, även inhämtat kunskap via olika underlag. Kommissionen har genom uppdragen tagit del av denna kunskap. Uppdragen har utformats utifrån de återrapporteringar som anges i direktivet dels avseende administrationen av de regionala digitala agendorna dels internationella index och dels de konsekvensanalyser som har utformats till de förslag som utredningen ger. Kunskap har i övrigt inhämtats från, i så hög grad som möjligt, litteratur som är vederhäftig för de frågor som behandlas. Detta innefattar facklitteratur, vetenskapliga rapporter samt övriga redovisade rapporter och undersökningar från myndigheter, företag och branschorganisationer. Betänkandet inleds med ordförandens förord, sammanfattning och en ordlista, därefter följer: Kapitel 1 ger en beskrivning av utredningens uppdrag, tolkning och avgränsning samt utredningarbetet som bedrivits. Kapitel 2 gör en genomgång av hur arbetet med de regionala digitala agendorna bedrivs och framskrider. Kapitel 3 redovisar de internationella index som är relevanta till betänkandets inriktning. Kapitel 4 sammanställer utredningens inriktning – digital kompetens. Digital kompetens beskrivs utifrån fyra livsområden. privatliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv. Kapitel 5 redogör utredningens analys, bedömningar och förlag. Utvik med visuell beskrivning av en individs digitala resa. 2Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna Inom ramen för genomförandet av den digitala agendan för inbjöds länsstyrelser, landsting och samverkansorgan att ingå ett regionalt signatärskap genom att skriva under en frivillig avsikts- förklaring. Signatärskapet innebär att länen ska verka för att ta fram regionala digitala agendor. administrerar det frivilliga regio- nala signatärskapet. genomförde Digitaliseringskom- missionen en första nulägesanalys av länens arbete med de digitala agendorna. hade tre län antagit sina agendor och övriga län hade påbörjat arbetet med att ta fram en regional digital agenda. En andra uppföljning av länens arbete har genomförts . Den utveckling som därefter skett i länen ingår inte i uppföljningen. I detta kapitel redovisas en sammantagen och över- gripande nulägesanalys av länens arbete.13 2.1Status i länens arbete med att ta fram regionala digitala agendor Vid den nulägesanalys som genomfördes hade Norr- bottens, och antagit sina regionala digi- tala agendor. antogs den regionala digitala agendan i och läns regionala digitala agenda. 13 Uppföljningsstudien är genomförd av på uppdrag av (N2012:04/2014/18). Arbetet har omfattat dokumentstudier och intervjuer med en eller flera representanter från samtliga 21 län. Fördjupade fallstudier har genomförts i tre län. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala agendorna rande sexton län arbetar med att ta fram sina agendor, men har kommit olika långt i processen. Tre län befinner sig fortfarande i en inledande fas. I fem län är organisering och rollfördelning på plats och arbetet med att ta fram agendans innehåll med mål, visioner och inriktning har påbörjats.