sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — 304 80 kommuner motsvarar en tredjedel av de 240 kommuner som förväntas delta i utbild- ningsprogrammet. Konsekvensutredning av samverkan kring utbildningsprogram för digitala jobb Denna konsekvensutredning analyserar konsekvenserna av att in- föra ett samverkansråd bestående av representanter från arbetsliv, akademi och offentlig sektor med uppdrag att utveckla och löpande understödja implementeringen av enskilda skräddarsydda it-utbild- ningar på högskolenivå. Utbildningarna ska utformas utifrån arbets- livets behov för verksamheter med högt it-innehåll avseende inne- håll, struktur, placering och rum, undervisningsformer och examination. Vidare ska samverkansrådet stödja genomförande och implementering av utbildningarna vid högskolorna och verka för att höja dess attraktivitet. Förslaget inbegriper ej samverkan i form av praktik, examensarbete, externt handledarskap och liknande eller validering och matchning av digitala jobb över gränser. Arbetet bör administreras av en kanslifunktion med två anställda som även stödjer berörda lärosäten med implementering. I ett första steg föreslås skapandet av ett nytt skräddarsytt utbildnings- program på kandidatnivå. Antalet utbildningsplatser uppskattas röra sig om ca 500 utbildningsplatser efter implementering av utbildning. De som i första hand berörs av att ett samverkansråd införs är de statliga universiteten och högskolorna, studenter, samt aktörer inom arbetslivet. Behovet av ett samverkansråd antas vara stort då det i finns få naturliga, systematiska och återkommande arenor för dialog kring utbildningens dimensionering och följakt- ligen även dess innehåll.305 Den samlade samhällsekonomiska effekten av att införa ett branschråd för framtagande av skräddarsydda it-utbildningar be- döms bli positiv. pekar sammantaget på att individer, företag, kommuner och landsting är vinnare på satsningen. Staten beräknas statsfinansiellt göra en mycket liten förlust över en 10-års- period. De stora vinnarna är företagen, vars marginalintäkter till följd av satsningen beräknas till över en 10-års- period priser. lanserade partnerskapet the Grand Coalition for Digital inom ramen för the Digital Agenda for Europe och den antagna strategin för den Digitala Inre Marknaden, bland annat med fokus på att underlätta samarbete mellan näringsliv och utbildningsanordnare, offentliga och privata aktörer.306 Med stöd från EU har nationella och lokala koalitioner etablerats i ett antal medlemsstater för att arbeta med tematiska frågor kring att (i) stärka relevanta utbildningars attraktivitet (ii) främja behovsstyrd utveckling av utbildning inklusive satsningar på praktik (iii) kompetensutveckling av sysselsatta, (iv) utveckling av industriledda certifieringskoncept av kompetens, samt (v) matcha arbetssökande med digitala jobb över gränser.307 Med utgångspunkt i EU-kommissionens Grand Coalition for Digital och de efterföljande nationala och lokala koalitioner som har etablerats i ett antal medlemsstater föreslår Digitaliserings- kommissionen att ett samverkansråd införs i bestående av Tillgänglig på: utbildning-under-tjugo-ar-sou_2015_70.pdf 306Grand Coalition for Digital , (2015). A Digital Single Market Strategy for Europe. COM(2015) 192 final () 307 Grand Coalition for Digital (2015). Toolkit for National and Local Coalitions. Command=Core_Download&EntryId=913&PortalId=0&TabId=353 () representanter från arbetsliv, akademi och offentlig sektor. Rådet ska ha till syfte att utveckla och löpande understödja implemente- ringen av i första hand skräddarsydda it-utbildningar på högskole- nivå (kandidatexamen). Utbildningarna ska utformas utifrån arbets- livets behov för verksamheter med högt it-innehåll. uppgift blir att konkretisera arbetslivets behov på kort och , samt omsätta behovet i specifika utbildningar avseende utbildningsprogrammens innehåll, struktur, placering och rum, undervisningsformer och examination. Vidare ska sam- verkansrådet stödja genomförande och implementering av utbild- ningarna vid högskolorna och verka för att höja dess attraktivitet. Åtgärdens problembild och syfte Svensk arbetsmarknad präglas i likhet med flera av EU:s medlems- stater av en matchningsproblematik där en allt högre andel vakan- ser sammanfaller med en relativt hög arbetslöshet.308 som redovisar brist på arbetskraft har ökat . Matchningsproblematiken utgörs i huvudsak inte av en brist på information om var jobben finns, utan av skillnader mellan vad arbetsgivarna efterfrågar och vad arbetstagarna kan erbjuda i termer av kompetenser.309 Att öka matchningseffektiviteten är därmed en viktig komponent i att nå regeringens målsättning om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . betonar samverkan mellan högskoleutbild- ning och näringsliv som ett sätt att stärka konkurrens- och innovationskraft.310 Dock har detta synsätt ännu ej fått någon mer konkret påverkan på svensk högskolepolitik. Tonvikt har legat på sambandet mellan forskning och innovation snarare än på sam- bandet mellan utbildning och innovation.311 308Konjunkturinstitutet (2013). 309Sveriges Riksbank (2014). En tudelad arbetsmarknad – om matchningen på den svenska arbetsmarknaden efter den ekonomiska krisen. Penning- och valutapolitik 2014:02; Stats- rådsberedningen (2012). Matchning på den svenska arbetsmarknaden. Underlagsrapport 9 till . 310EC (European Commission) (2012). State of Innovation union. Directorate C – Research and Innovation. 311Melin, G. & , L. (2011). Kunskapstriangeln i - Kartläggning av strategier och genomförda aktiviteter. TemaNord, 554, , ; SOU (2012) Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, Arbetslivet i har en svagare koppling till utbildnings- systemet jämfört med andra , åtminstone sedan 1993 års högskolereform då styrningen av dimensionering och utbild- ningsinnehåll förflyttades från arbetsgivarna till individen och studen- ternas studieval.312 blir kopplingen mellan utbildnings- systemet och arbetslivet central när arbetsmarknaden befinner sig under ett omvandlingstryck. Den digitala omställningen har förändrat – och i allt ökande takt kommer fortsätta att förändra – samhällets grundläggande förutsättningar och riskerar att skapa ett digitalt kompetensgap mellan arbetslivets behov och innehållet i utbildningssystemet om de två parterna ej kommunicerar med varandra.313 Varannan student inom teknikområdet anger att samverkan med arbetslivet varit bristfällig under utbildningen, vilket även påverkar sannolikheten att få ett kvalificerat yrke.314 Detta behov av digital kompetens kommer enligt såväl SCB315 som IT&Telekomföretagen316 öka inom den växande it-sektorn, som inom nästan alla andra branscher där digitaliseringen tar mark. Att initiera ett samverkansråd med sikte på företag med högt it- innehåll syftar därmed till att förbättra studenternas arbetsrelate- rade kompetenser och förmågor, göra studenterna mer anställnings- bara, fostra entreprenöriella attityder och förhållningssätt, öka kun- skapsflöden mellan sektorerna samt skapa och underhålla nätverk mellan framtida arbetstagare och näringsliv.317 analys och förslag till förbättringar – slutbetänkande. 312OECD (2015). 313Reforminstitutet, Fölster m.fl. Grand Coalition for Digital (2014), 314Svenskt Näringsliv (2012). Högskolekvalitet 2012: Får studenter jobb efter examen? Tillgänglig på: Rapporters/hogskolekvalitet-2012-far-studenter-jobb-efter-examen_532542.html/binary/ H%C3%B6gskolekvalitet%202012:%20F%C3%A5r%20studenter%20jobb%20efter %20examen- 315SCB (2014). Trender och prognoser. 316IT&Telekomföretagen (2015). Akut strukturell och kompetensbrist i IT- och Telekom- sektorn. 317Baserat på tidigare identifierade målsättningar med utbildningssamverkan i , T. (2011), Success Factors in Higher Education–Industry Collaboration: A case study of collaboration in the field, Tertiary Education and Management, 17:1, 31-50. Återges i , L. (2013), Utbildningssamverkan – För jobb, innovation och före- tagande. Behovet av ett sådant samverkansinitiativ antas i samanhanget vara stort. I utredningen om högskolans utbildningsutbud framhävs att det i finns få naturliga, systematiska och återkommande arenor för dialog kring utbildningens dimensionering och följakt- ligen även dess innehåll, varför det anses angeläget att sådana arenor mellan lärosäten och berörda arbetslivsorganisationer skapa eller stärks såväl regionalt som nationellt.318 Nuläge, baslinje och effekter om inget görs 1990-talets expansion av högskolan har resulterat i en 125-procentig ökning av registrerade helårsstudenter vid svenska lärosäten,319 som företagen har allt svårare att finna rätt kompetens. Utbildningslängden har ökat som bara omkring hälften av alla anställda i antogs vara korrekt matchade med utbildningslängd och inriktning, varav en tredjedel bedömdes ha en utbildning som var för lång i relation till jobbets krav.320 Att jobb tillsätts med över- eller felutbildade personer utgör en betydande samhällsekonomisk kostnad.321 Felmatchning på grund av utbildningsinnehåll leder till minskad produktivitet för samhället i stort och en flaskhalsproblematik som leder till att lönerna stiger och jämviktsarbetslösheten blir högre.322 En ineffektiv matchning är ett tillväxthinder. De samhällsekonomiska kostnaderna består inte enbart av ett beräknat underskott om 60 000 personer inom it- och telekomsektorn, inklusive verksamheter med högt it-innehåll utan- för IT- och telekombranschen,323 utan även matchningsineffektivite- Tillgänglig på: hogre-utbildning-under-tjugo-ar-sou_2015_70.pdf 319Universitetskanslerämbetet (2014), Universitet och högskolor. Tillgänglig på: arsrapport-2014.pdf 320Thålin, M (2007), Överutbildningen i : utveckling och konsekvenser. 321Le Grand, C., R. Szulkin och M. (2004), ”Överutbildning eller kompetensbrist? Matchning på den svenska arbetsmarknaden –2000”, i , M., M. Gähler och M. Nermo (red. ), Familj och arbete – Vardagsliv i förändring, : . 322Statsrådsberedningen (2012). Matchning på den svenska arbetsmarknaden. Underlags- rapport 9 till . 323IT&Telekomföretagen (2015). Akut strukturell och kompetensbrist i IT- och Telekom- sektorn. ten och en förmodad produktivitetsminskning i övriga branscher. Detta medför förmodade ökade kostnader för arbetsgivare i rekry- teringsprocessen, kostnader för kompetensutveckling av även ny- examinerad personal samt hindrar it-användningen i framför allt småföretag och därmed innovationsförmågan.324 Åtgärden som före- slås genom ökad samverkan mellan arbetsliv och utbildningssektorn för framtagandet av en skräddarsydd utbildning möter rimligen inte det totala matchningsbehovet men bidrar, såtillvida matchnings- problematiken kvarstår, till att reducera detta gap samt har potential att i förlängningen inspirera till förändringar även inom andra be- fintliga utbildningar som annars uteblivit. Att en för hög andel studenter inte utbildas utifrån arbetslivets behov vad avser utbildningens innehåll och längd, att företagen behö- ver allokera resurser till internutbildning på grund av bristande matchning samt produktivitetsförluster och minskad it-användning för företagen vid utebliven satsning utgör alla centrala effekter om ingenting görs för att komma till rätta med den matchningsproble- matik och det arbetskraftsbehov av digitala kompetenser som för- väntas existera . De nationella och lokala koalitioner i medlemsstaterna som stöds av the Grand Coalition for Digital ska ta utgångspunkt i den nationella eller regionala kontexten, tillgänglig kapacitet för åtgär- den samt relevant policy.325 förslag har därför i så hög grad som möjligt utformats och anpassats till ett svenskt sammanhang. Utformningen av ett svenskt samverkansråd begränsas i före- liggande konsekvensutredning till samverkan som syftar till att initialt skapa ett nytt och skräddarsytt grundutbildningsprogram (kandidatnivå) där representanter från relevanta organisationer bidrar till utbildningsprogrammets innehåll, struktur, placering och rum, undervisningsformer, examination med mera. Förslaget inbegriper ej samverkan i form av praktik, examensarbete, externt 324SOU 2012:63, Små företag – stora möjligheter med it. Digital Agenda for Europe, the Opening up Education Initiative, the Rethinking Education Strategy och the EU Skills Panorama. handledarskap och liknande eller validering och matchning av digi- tala jobb över gränser. Nämnda insatsformer bedrivs på andra håll i eller i enighet med tidigare förslag. Insatsen inbegriper ej heller en mainstreaming av ett flertal potentiellt rele- vanta utbildningar.326 Arbetet bör administreras av en kanslifunktion med två anställda som även stödjer berörda lärosäten med implementering av kursen. Antalet utbildningsplatser uppskattas röra sig om ca 100 stycken år 1 till 3 och ges vid två pilothögskolor, förslagsvis ett större univer- sitet och en regional högskola. Antalet utbildningsplatser skalas efterhand upp till 250 stycken år 4 vid fem högskolor för att sedan uppgå till ca 500 utbildningsplatser efter implementering av utbildningen vid sammanlagt 10 högskolor, se kapitel 6.9 för detaljerad beskrivning. Antalet baseras på erfaren- heter från och antalet utbildningsplatser för ett genom- snittligt kandidatprogram inom it-området i . En förebild för arbetet med ett svenskt samverkansråd är det brittiska partnerskapet the Tech Partnership (tidigare e-skills UK) där cirka 90 företag med hög it-användning är involverade i att utveckla specifika högskoleutbildningar utifrån arbetslivets efter- frågan.327 För berörda utbildningar definierar partnerskapet standar- der, godkänner utbildningsanordnare samt marknadsför samarbetet till framtida studenter och arbetsgivare liksom stödjer genomföran- det av utbildningarna. Utbildningarna licensieras till högskolor och genererar därigenom intäkter på motsvarande per student och år, vilket är den enda löpande inkomstkällan för arbetet med högskoleutbildningar som the Tech Partnership nu erhåller. står partnerskapet bakom tre utbildningsinriktningar. Den äldsta utbildningen, kandidatprogrammet IT for management 326Pågående insatser rörande tillhandahållande av praktik innefattar exempelvis Teknik- språnget som drivs av IVA på uppdrag av . Rörande mainstreaming ligger detta i linje med tidigare förslag kring revidering av läroplanerna för grund- och gymnasieskolan i syfte att föra in begreppet digital kompetens som en basfärdighet, SOU 2014:3. Bredare påverkan av den högre utbildningen kan vidare inbegripa exempelvis systemorienterade ingenjörsutbildningar där färre och mer enhetliga ingenjörsprogram kompletteras med avancerade kurser inom digitalisering och programmering med stark koppling till forskning och i nära samverkan med svensk industri, vilka sätter kunskapsmål och kursplan samt överser dessa. Se ex. Swesoft (2015), Hur ska det svenska utbildningssystemet möta fram- tidens utmaningar? 327The Tech Partnership (2015), Progress update April 2014-March 2015. The Tech Partnership bedriver insatser inom samtliga fem tematiska områden. and business degree (ITMB), sattes upp på initiativ från aktörer från näringslivet. Tre pilotuniversitet engagerades initialt med stöd av offentliga medel (i en engångs- summa) och utformade läroplaner och examenskrav för utbild- ningen som producerade 24 studenter första kullen.328 2006 utökades samarbetet till 6 lärosäten och gavs utbildningen vid 13 läro- säten. är 1 250 studenter vid 20 universitet inskrivna på examensberättigande kurser som utvecklats och ackrediterats enligt framtagen standard. Näringslivet deltar i evenemang med utbild- ningen två gånger . Samarbetet engagerade initialt lägre rank- ade högskolor i form av universiteten i , och Northumbria men har kommit att innefatta även etable- rade och högre rankade lärosäten inom den så kallade Russel-gruppen. Inom the Tech Partnership arbetar fem personer på heltid med utbildningarna och förmedlingen av praktikplatser, varav det sist- nämnda är ett omfattande arbete som ej föreslås ingå i ett svenskt samverkansråd. The Tech Partnership har ett samverkansråd med it- företag och ett med företag i andra branscher med högt it-innehåll. träffas en gång per kvartal. I rådets styrgrupp möts representanter från en stor bredd av branscher och funktioner såsom HR, VD, it-chefer, linjepersonal, etc. Graden av engagemang är flexibelt och upp till företagen själva att bestämma, även om företagen förbinder sig att bidra till programmets utveckling och delta i olika former av studentevenemang. Programmets kunskaps- mål revideras var tredje år men har ej varit föremål för några omfattande förändringar. Företagen bakom utvecklingen av ITMB består i första hand av medelstora och stora företag (+250 anställda). Erfarenheter från visar att det är svårt att engagera mindre företag när det gäller utformning av högre utbildning. Respektive lärosäten som avser erbjuda ITMB får en kontaktperson vid the Tech Partner- ship som bistår i utvecklingen av kursen och den interna valide- ringen. När det gäller ITMB:s attraktion bland studenter har denna ökat men stora skillnader finns mellan lärosätena. Vid är exempelvis utbildningen en av de mest 328 Exempelvis inom ramen för for Business som ges till examinerade utan en på förhand it relaterad utbildning på kandidatnivå. populära, vilket ej uppges vara normalfallet för tekniska utbildningar i . Skillnaden uppges främst bestå i hur lärosätena själva väljer att marknadsföra utbildningen. De som i första hand berörs av att ett samverkansråd införs är de statliga universiteten och högskolorna, enskilda utbildningsanord- nare med tillstånd att utfärda examen, studenter, samt aktörer inom arbetslivet (såväl enskilda företag som arbetsgivarorganisationer). God utbildningssamverkan medför stora fördelar för alla inbland- ade. För studenterna berikar samverkan studierna och underlättar övergången till yrkeslivet. Samverkan gynnar också lärosätena genom nya kontakter med det omgivande samhället. Samhället i stort gynnas av att utbildningarna håller hög kvalitet och att fler studenter full- följer utbildningen.329 Det finns 14 statliga universitet och 17 statliga högskolor i samt ett antal enskilda utbildningsanordnare varav två är universi- tet. I högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och i de gemensamma delarna av regleringsbrevet för universitet och högskolor framgår att huvudansvaret för högskoleutbildning- ens relevans för befintlig och framtida arbetsmarknad i termer av volym och innehåll ligger hos lärosätena själva och att statsmakt- erna endast i mycket begränsad utsträckning styr lärosätenas inrikt- ning av utbildningsutbudet.330 Incitament för högskolorna att enga- gera sig i samverkan med arbetslivet kan bland annat sägas bestå i möjligheterna till profilering av lärosätet, förbättrad utbildnings- kvalitet, mer nöjda studenter och ökad genomströmning, varav det sistnämnda är en viktig del i dagens resurstilldelningssystem till högskolorna.331 Resurstilldelningssystemet sätter gränser för hur mycket läro- sätena kan förändra utbildningsutbudet och anpassa det till arbets- 329Bengtsson, L. (2013), Utbildningssamverkan – För jobb, innovation och företagande. 330Regleringsbrev för för universitet och högskolor, U2012/7041/UH, U2012/6996/(delvis); , L. (2013), Utbildningssamverkan – För jobb, inno- vation och företagande. 331Bengtsson, L. (2013), Utbildningssamverkan – För jobb, innovation och företagande. marknadens behov om söktrycket är svagt.332 Erfarenheterna av högskolereform kring osäkerheterna i att göra bedöm- ningar om arbetsmarknadsbehovet framöver och att studenterna själva i viss mån kan skapa nya arbetsmarknader föran- ledde att studentefterfrågan ansågs vara en relevant utgångspunkt reform.333 För svensk del uppges den nedgång som skett i studenter från tredje land vid data och it-utbildningar i efter införandet av studieavgifter utgöra ett ekonomiskt incitament att bredda lärosätenas rekrytering till relevanta eller nya utbild- ningar såsom föreslagen insats. Vid ITMB uppges en tredjedel av studenterna komma från tredje land och en tredjedel av studen- terna är kvinnor, dubbelt så hög andel som för motsvarande utbild- ningar i . Utbildningen får dessutom bland de bästa kursutvärderingarna av studenterna själva. Dessa tre parametrar antas samtliga vara attraktiva för lärosätena även i . Arbetslivet utgör målgrupp för insatsen såväl i bemärkelsen att det bidrar till insatsens utformning och implementering som att arbetslivet tar del av insatsen genom att rekrytera studenter från de utbildningsprogram som omfattas av densamma. Förutom för regionalt dominerande arbetsgivare finns få incita- ment att i större utsträckning verka för en anpassning av hög- skolornas utbildningsutbud och innehåll för den egna kompetens- försörjningen, då arbetets output i form av examinerade studenter med relevant kunskap och uteblivna internutbildningar ej nödvän- digtvis kommer det egna företaget till godo. Även om flera insatser kopplat till att stärka särskilda utbildningars attraktivitet präglas av ett större engagemang från näringslivet, visar erfarenheter från exempelvis Teknikcollege för utbildningar på gymnasial nivå eller näringslivets delaktighet i bedömar- grupper att dess engagemang är svårt att uppbåda.334 332Universitetskanslerämbetet (2015), Dimensionering av högre utbildning. Tillgänglig på: 7-dimensionering-hogre-utbildning.pdf 333Högskoleverket (2012). Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden. Ett planerings- underlag inför /2014; Myndigheten för (2012). matchning, en lägesbedömning 2012 från myndigheten för ; Ratio (2013). Saknar den högre utbildningen relevans? En jämförande studie av högskoleutbild- ning och yrkeshögskoleutbildning. 334Ratio (2015). Yrkesutbildning i förändring: från lärlingsutbildning till yrkescollege. Rapport nr 18, . Arbetsgivarorganisationer är i förlängningen möjliga aktörer för genomförandet av samverkansprogrammet, delvis baserat på bransch- kunskap och uppbyggda relationer med tongivande företag. Erfaren- heter från the Tech Partnership visar dock att det är möjligt att upp- båda ett effektivt engagemang från företag om samverkan stöds av ett externt finansierat råd med ett tydligt mål och där den admi- nistrativa bördan för deltagande företag hålls till ett minimum. Det svenska utbildningsväsendet omfattade cirka 415 000 stude- rande på heltid eller deltid /13 och har som målsättning att ge individer de kunskaper och förmågor de behöver för att på- verka sina livsförutsättningar och sin framtid. Förutom att gene- rella kompetenser inklusive icke-kognitiva förmågor blir allt viktig- are,335 utvecklas även digital kompetens i allt större grad till en generisk nyckelkompetens där allt fler områden upplever allt större inslag av digitalisering.336 Digital kompetens innefattar i samman- hanget den förståelse, de kunskaper, de färdigheter och den moti- vation som individen behöver i den förändring som digitaliseringen innebär.337 Att bättre rusta individer för kommande inträde på, och utveck- ling av, arbetsmarknaden genom utbildningsinsatser som medför stärkt digital kompetens är därmed något som kommer individen till godo. leder garantier om sysselsättning inom relevant område ej per automatik till att studenter söker sig till en sådan utbildning. och flera externa studier pekar exempelvis på att anpassningsproblem mellan utbud och efter- frågan på arbetsmarknaden inte alltid kan lösas i utbildningssyste- , Kvalitetssäkring av den högre utbildningen, Promemoria . Tillgänglig på: /contentassets/97df9a5f945c4109a25ad441ab41a842/kvalitetssakring-av- hogre-utbildning 335Skolverket (2013), Betydelsen av icke-kognitiva förmågor. Aktuella analyser; Dock bör understrykas att arbetslivets behov av mjuka kompetenser inte ska tolkas som att särskilda kurser i detta ska skapas, utan bör i stället uppnås genom olika former av direktkontakt med arbetslivet. , En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid är vår. SOU 2014:13, Delbetänkande. , Gör – digital kompetens, delbetänkande SOU 2015:28.