sou · H3B347 · 2015-05-18 00:00:00 — Anmälan för registrering ska omfatta bl.a. avtalet om att bilda intressegrupperingen och uppgifter om medlemmarnas och företags- ledarens namn och i förekommande av vem och hur firman tecknas, samt i vissa fall uppgift om revisor och ändring av sådant förhållande (se artikel 7 i EEIG-förordningen och 7 och 8 §§ förordningen om register över europeiska ekonomiska intressegrupperingar). Lagen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar innehåller bestämmelser om hinder mot registrering; en registrering kan inte ske utan att registreringsmyndigheten gjort en legalitetsprövning i formellt och materiellt avseende (jfr 12 §). När en registrering har skett ska utan dröjsmål kungöra i Post- och det som införs i aktiebolagsregistret (se 11 § andra stycket lagen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar). Det som har blivit infört i handelsregistret ska normalt anses ha kommit till tredje mans kännedom om det har kungjorts i Post- och (14 § lagen om europeiska ekonomiska intressegrupperingar). Stiftelser ska registreras i de stiftelseregister som förs av de läns- styrelser som är tillsynsmyndigheter över stiftelser (se 10 kap. 1 § stiftelselagen). Bestämmelser om registrering finns i 10 kap. stiftelse- lagen. Registrering sker på grundval av anmälningar och under- rättelser. Dessa anmälningar och underrättelser biläggs registret. Anmälan för registrering ska omfatta bl.a. uppgifter om styrelse- ledamöterna eller förvaltaren samt revisor och ändring av sådan uppgift (se 10 kap. 2 och 3 §§ stiftelselagen). Till anmälan ska det fogas en kopia av stiftelseförordnandet, om det är möjligt (se 10 kap. 2 § tredje stycket stiftelselagen). Stiftelselagen innehåller bestämmelser om hinder mot registrering; en registrering kan inte ske utan att registreringsmyndigheten gjort en legalitetsprövning i formellt och materiellt avseende (jfr 10 kap. 11 § stiftelselagen). När en registrering har skett ska utan dröjsmål kungöra i Post- och det som införs i registret i fråga om stiftelser som utövar näringsverksamhet (se 10 kap. 8 § stiftelselagen). Det som har blivit infört i handelsregistret ska normalt anses ha kommit till tredje mans kännedom om det har kungjorts i Post- och (10 kap. 9 § stiftelselagen). Förslag: I lagen införs bestämmelser om att kollektiva förvalt- ningsorganisationer ska offentliggöra den information som omnämns artikel 21.1 i direktivet. I lagen införs också ett krav på att organisationerna ska offentliggöra informationen på sin offentliga webbplats och hålla den uppdaterad. Direktivet om kollektiv förvaltning Artikel 21 i direktivet innehåller bestämmelser om skyldighet för kollektiva förvaltningsorganisationer att tillhandahålla viss information till allmänheten. I artikeln anges att medlemsstaterna ska se till att en kollektiv förvaltningsorganisation offentliggör åtminstone följande information: a) organisationens stadga, b) organisationens villkor för medlemskap och villkor för att avsluta ett tillstånd att förvalta rättigheter, om dessa villkor inte ingår i stadgan, c) standardlicensieringsavtal och tillämpliga standardtariffer, inklusive avdrag, d) förteckning över de personer som avses i artikel 10 (dvs. information om personer som leder den kollektiva förvaltnings- organisationens verksamhet, se avsnitt 7.9.2), e) organisationens allmänna principer för fördelning av utestående belopp till rättighets- havare, f) organisationens allmänna principer om förvaltningsavgifter, g) organisationens allmänna principer om avdrag, annat än för förvaltningsavgifter från rättighetsintäkter och från inkomster som härrör från investeringar av rättighetsintäkter, inbegripet avdrag för sociala, kulturella och utbildningsrelaterade tjänster, h) en förteckning över de representationsavtal som organisationen ingått, och namnen på de kollektiva förvaltningsorganisationer med vilka den har ingått dessa representationsavtal, i) de allmänna principerna för använd- ningen av belopp som inte kan fördelas, j) de tillgängliga förfarandena för klagomålshantering och tvistlösning enligt artiklarna 33, 34 och 35. Enligt artikel 21.2 ska den kollektiva förvaltningsorganisationen på sin offentliga webbplats offentliggöra och hålla uppdaterad den information som avses i artikel 21.1. Underlag för tolkningen av artikel 21 ges i skäl 35 till direktivet. Där framgår att varje kollektiv förvaltningsorganisation bör offentlig- göra information om sin struktur och om hur den bedriver sin verksamhet, särskilt information om sina stadgar och sin allmänna policy om förvaltningsavgifter, avdrag och tariffer. Den information som kollektiva förvaltningsorganisationer ska offentliggöra enligt artikel 21 motsvarar till viss del sådan informa- tion som de flesta associationsformer behöver tillhandahålla för registrering i register. Det gäller t.ex. information om de personer som leder organisationernas verk- samhet, deras stadgar eller bolagsordning. Artikel 21 omfattar dock en skyldighet för kollektiva förvaltningsorganisationer att där- utöver tillhandhålla information av ett slag som inte omfattas av befintliga regler. Det är information som till stor del är relaterad till utövandet av kollektiv rättighetsförvaltning. Det gäller skyldig- heten att tillhandahålla information om standardlicensieringsavtal, principer för fördelning av utestående belopp till rättighetshavare, principer om förvaltningsavgifter, principer för avdrag, förteckning över representationsavtal, principer för användningen av belopp som inte kan fördelas och information om förfaranden för klago- målshantering. Den nu nämnda informationen får sägas vara starkt knuten till den verksamhet som de kollektiva förvaltningsorganisa- tionerna utövar. För att uppfylla de krav som artikel 21.1 uppställer bör därför i lagen införas bestämmelser om att kollektiva förvalt- ningsorganisationer ska offentliggöra den information som omnämns artikeln. I artikel 21.2 uppställs ett krav på att organisationerna på sin offentliga webbplats ska offentliggöra den information som omnämns i artikel 21.1 och hålla den uppdaterad. Även denna bestämmelse saknar motsvarighet i svensk rätt. I lagen bör därför införas en skyldighet för kollektiva förvaltningsorganisationer att på sin offentliga webbplats offentliggöra och hålla uppdaterad den information som avses i artikel 21.2. I bokföringslagen (1990:1078) och årsredovisningslagen (1995:1554) föreskrivs skyldigheter för vissa fysiska och juridiska personer ett bokföra och redovisa sin finansiella ställning och sitt resultat. Förutom bokföringslagen, som är tillämplig på alla bokförings- skyldiga, gäller för aktiebolag, europabolag, ekonomiska föreningar, europakooperativ, vissa handelsbolag, europeiska ekonomiska intressegrupperingar och större företag att de måste avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning enligt reglerna i års- redovisningslagen. En ideell förening är bokföringsskyldig om den bedriver närings- verksamhet, är moderföretag i en koncern eller om värdet av dess till- gångar överstiger en och (se 2 kap. 2 § bok- föringslagen). är bokföringsskyldig om den bedriver näringsverk- samhet, är moderstiftelse eller om värdet av dess tillgångar över- stiger en och , eller om stiftelsen uppfyller vissa andra särskilda villkor (se 2 kap. 3 § bokföringslagen). I annat fall är den skyldig att föra räkenskaper enligt 3 kap. stiftelselagen. Enligt bokföringslagen ska alla affärshändelser löpande bokföras i registreringsordning och i systematisk ordning (löpande bokföring). Den löpande bokföringen ska ske i överensstämmelse med god redovisningssed. För varje räkenskapsår avslutas den löpande bok- föringen genom ett årsbokslut, som består av resultaträkning och balansräkning, eller genom en årsredovisning enligt reglerna i års- Årsredovisning, men inte årsbokslut, ska offentlig- göras. Ett årsbokslut består av en resultaträkning och en balansräkning. Resultaträkningen ska i sammandrag redovisa samtliga intäkter och kostnader under räkenskapsåret (se 6 kap. 4 § bokföringslagen samt 3 kap. 2 § årsredovisningslagen). Balansräkningen ska i sammandrag redovisa rörelsens samtliga tillgångar och skulder samt eget kapital på balansdagen (se 6 kap. 4 § bokföringslagen och 3 kap. 1 § års- redovisningslagen). För både balans- och resultaträkningar anger lagen en uppställning med olika poster, med de avvikelser som motiveras av rörelsens art och omfattning. En årsredovisning ska upprättas enligt samma principer som ett årsbokslut men med vissa ytterligare uppgifter. Årsredovisningen ska även innehålla en förvaltningsberättelse för räkenskapsåret och noter. och koncerner ska till denna foga en kassa- flödesanalys (se 2 kap. 1 § och 7 kap. 4 § årsredovisningslagen). Moderföretag ska utöver årsredovisningen för moderbolaget för varje räkenskapsår upprätta en koncernredovisning. Årsbokslutet, liksom hela den löpande bokföringen, är inte offentlig i den meningen att företaget behöver publicera den eller på annat sätt hålla den tillgänglig för allmänheten. Däremot är årsredovisningen offentlig. För handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är delägare, större ekonomiska föreningar samt för alla aktiebolag ska årsredovisningen göras publik genom insändande till . Andra associationer som är skyldiga att upprätta årsredovisning ska hålla den tillgänglig för var och en och efter särskilt föreläggande insända den till myndigheten. Allmänt om krav på revision Bestämmelser om revision och skyldighet att ha revisor finns i den associationsrättsliga lagstiftningen och revisionslagen (1999:1079). För aktiebolag är utgångspunkten att det ska finnas minst en revisor, men för vissa mindre aktiebolag medges möjlighet till undantag i bolagsordningen (se 9 kap. 1 § aktiebolagslagen). För europabolag gäller att det alltid ska finnas minst en revisor (se artikel 61 i SE-förordningen). Samma gäller för ekonomiska föreningar (se 8 kap. 1 § föreningslagen) och europakooperativ (se artikel 70 i SCE-förordningen). För ideella föreningar gäller inte något allmänt krav på revisor. För ideella föreningar som måste upprätta års- redovisning gäller dock ett krav på minst en revisor (se 2 och 3 §§ revisionslagen). För handelsbolag gäller som utgångspunkt att de ska ha en revisor, men att undantag görs för mindre handelsbolag med en eller flera juridiska personer som delägare (se 2 och 12 § revisionslagen). Samma torde gälla för europeiska ekonomiska intressegrupperingar. För stiftelser gäller att de alltid ska ha minst en revisor (4 kap. 1 § stiftelselagen). Krav på revisorernas kvalifikationer Generellt gäller att en revisor ska ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till arten och omfånget av företagets verksamhet fordras för uppdragets full- görande (se 9 kap. 11 § aktiebolagslagen, 8 kap. 3 § föreningslagen och 12 § revisionslagen). I den associationsrättsliga lagstiftningen förekommer att det uppställs vissa krav på revisorns kompetens. Med auktoriserad revisor avses en revisor uppfyller vissa krav i 4 § revisorslagen (2001:883). Kraven är att revisorn yrkesmässigt ska utöva revisionsverksamhet, uppfylla särskilt bosättningskrav, inte vara i konkurs eller ha näringsförbud eller förvaltare eller vara föremål för rådighets- inskränkning, ha den utbildning och erfarenhet som behövs för revisionsverksamhet, ha avlagt revisorsexamen hos och vara redbar och i övrigt lämplig att utöva revisionsverksamhet. I 5 § revisorslagen anges att vissa kvalifikationer ska likställas med att vara auktoriserad revisor. Med godkänd revisor avses i 6 § revisors- lagen den som inte har avlagt revisorsexamen hos revisorsnämnden men som i övrigt uppfyller kraven för auktoriserad revisor. I sådana aktiebolag som enligt lagen måste ha revisor, ska alltid minst en auktoriserad eller godkänd revisor delta i revisionen (se 9 kap. 12 § aktiebolagslagen). För europabolag och europa- kooperativ gäller att de alltid ska ha minst en auktoriserad revisor eller godkänd revisor (se artikel 61 i SE-förordningen och artikel 70 i SCE-förordningen). För ekonomiska föreningar, ideella föreningar och handelsbolag gäller att minst en revisor ska vara auktoriserad revisor, om föreningen är av viss storlek eller om föreningen är moderförening i en koncern som uppfyller kraven på viss storlek (se 8 kap. 5 § föreningslagen och 12 § tredje stycket revisionslagen). Samma torde gälla för europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Kravet på auktoriserad revisor gäller även för handelsbolag som en eller flera juridiska personer är delägare i (12 § andra stycket 1 revisionslagen). Endast den som är auktoriserad eller godkänd revisor kan vara revisor i ett handelsbolag som en eller flera juridiska personer är delägare i (se 12 § andra stycket revisionslagen). För stiftelser gäller att de ska ha en auktoriserad eller godkänd revisor om stiftelsen enligt bokföringslagen är skyldig att upprätta årsredovisning (se 4 kap. 4 § stiftelselagen). En huvuduppgift för revisorerna är att granska årsredovisningen, räkenskaperna och ledningens förvaltning. Granskningen ska ske i den omfattning som följer av god revisionssed (8 kap. 10 § föreningslagen, 9 kap. 3 § aktiebolagslagen, 4 kap. 9 § stiftelselagen, 5 § revisionslagen). Som ett resultat av granskningen ska revisorerna för varje räken- skapsår lägga fram en revisionsberättelse(se 27–31 §§ revisionslagen, 10 kap. 28–38 §§ aktiebolagslagen och 10 kap. 13 § föreningslagen). Berättelsen ska bl.a. innehålla uttalande huruvida årsredovisningen uppfyller lagens krav. Revisionsberättelsen ska göras offentlig på samma sätt som årsredovisningen. Förslag: I lagen införs ett krav på kollektiva förvaltnings- organisationer att upprätta en årlig insynsrapport innehållande de uppgifter som anges i bilagan till direktivet. I lagen införs bestämmelser om att insynsrapporten ska innehålla en särskild rapport om användningen av de belopp som dragits av för sociala, kulturella och utbildningsrelaterade tjänster och ska innehålla minst de uppgifter som anges i punkt 3 i bilagan till direktivet. I lagen införs en skyldighet för kollektiva förvaltnings- organisationer att offentliggöra den årliga insynsrapporten på sin webbplats senast efter räkenskapsårets slut och hålla den tillgänglig . I lagen uppställs ett krav på att räkenskapsuppgifterna i en kollektiv förvaltningsorganisations årliga insynsrapport ska granskas av minst en auktoriserad eller godkänd revisor. Revisorn eller revisorerna ska avge en årlig granskningsberättelse, vilken ska återges i sin helhet i den årliga insynsrapporten. I artikel 22 i direktivet finns bestämmelser om årlig s.k. insynsrapport. Artikeln anger att medlemsstaterna ska se till att de kollektiva förvaltningsorganisationerna, oavsett deras juridiska form enligt nationell rätt, sammanställer och offentliggör en årlig insyns- rapport, inbegripet den specialrapport som avses i artikel 22.3, för varje räkenskapsår senast från det räkenskapsårets slut. Den kollektiva förvaltningsorganisationen ska offentliggöra den årliga insynsrapporten på sin webbplats och ska hålla den tillgänglig för allmänheten . Enligt artikel 22.2 ska den årliga insynsrapporten innehålla minst de uppgifter som fastställs i bilagan till direktivet. Enligt artikel 22.3 ska en specialrapport avse användningen av de belopp som dragits av för sociala, kulturella och utbildningsrelaterade tjänster och ska minst innehålla de uppgifter som fastställs i punkt 3 i bilagan. Enligt artikel 22.4 ska räkenskapsuppgifterna i den årliga insynsrapporten granskas av en eller flera personer med lagstadgad behörighet att utföra revision i enlighet med och rådets direktiv /43/EG. Revisionsberättelsen, inbegripet eventuella förbehåll till denna, ska återges i sin helhet i den årliga insynsrapporten. Vid tillämpning av artikel 22.4 ska räkenskapsuppgifterna bestå av de räkenskaper som avses i punkt 1a i bilagan och finansiell information som avses i punkt och h samt punkt 2 i bilagan. Av skäl 36 framgår att för att se till att rättighetshavarna kan övervaka och jämföra hur deras kollektiva förvaltningsorganisationer fungerar bör dessa organisationer offentliggöra en årlig insynsrapport som innehåller jämförbar reviderad finansiell information som särskilt gäller deras verksamhet. De kollektiva förvaltningsorganisationerna bör också, som en del av den årliga insynsrapporten, offentliggöra en årlig specialrapport om användningen av de belopp som avdelats för sociala, kulturella och utbildningsrelaterade tjänster. Det anges också att direktivet inte bör hindra en kollektiv förvaltningsorganisation från att offentliggöra den information som krävs i den årliga insyns- rapporten i ett och samma dokument, till exempel som en del av organisationens årsredovisning, eller i separata rapporter. Bilagan till direktivet innehåller detaljerade föreskrifter om den information som måste ingå i den årliga insyns- och specialrapporten. Av punkt 1 a–b i bilagan framgår t.ex. att i insynsrapporten ska ingå räkenskaper omfattande en balansräkning eller redovisning av till- gångar och skulder, en specificerad resultaträkning för räkenskapsåret och en kassaflödesrapport samt en rapport om verksamheten under räkenskapsåret. De delar som rapporten ska bestå av torde i huvudsak motsvara de delar som ingår i en årsredovisning enligt svensk rätt. Av bilagan framgår att insynsrapporten även ska innefatta information som är mer direkt relaterad till kollektiv rättighetsförvaltning. Till exempel anges i punkt 1 c att rapporten ska innehålla information om avslag på begäran om utfärdande av licens enligt artikel 16.3, i punkt 2 a anges att insynsrapporten ska innehålla ekonomiska uppgifter om rättighetsintäkter, per kategori av förvaltade rättigheter och per typ av användning (t.ex. utsändning, nätet, offentligt framförande). Vidare anges i punkt 2 b att rapporten ska innehålla ekonomiska uppgifter om kostnaden för förvaltning av rättigheter och andra tjänster som den kollektiva förvaltningsorganisationen tillhandahåller rättighets- havare, i punkt 2 c ekonomisk information om utestående belopp till rättighetshavare, i punkt 2 d information om förhållandet till andra kollektiva förvaltningsorganisationer och i punkt 3 specificeras den information som ska ingå specialrapporten om användningen av belopp som dragits av för sociala, kulturella och utbildningsrelaterade tjänster. Den årliga insynsrapporten, inklusive specialrapporten, innehåller element som endast delvis täcks av befintliga regler om årsredovisning i svensk rätt. Beroende på i vilken juridisk form den kollektiva förvaltningen bedrivs kan det dock vara så att en kollektiv förvalt- ningsorganisation enligt befintliga regler inte omfattas av en skyldig- het att upprätta årsredovisning. För vissa kollektiva förvaltnings- organisationer kan det t.o.m. vara så att de inte omfattas av bestämmelserna om bokföringsskyldighet i bokföringslagen. Så kan det t.ex. vara för vissa ideella föreningar som bedriver kollektiv förvalt- ning (jfr t.ex. prop. 1998/99:130 s. 214 ff.). Direktivets bestämmelser om insynsrapport tycks bygga på antagandet att kollektiva förvalt- ningsorganisationer åtminstone för löpande bokföring, eftersom det är en förutsättning för att kunna lägga samman och uppställa informationen i de poster som avses i bilagan (jfr också kravet på ”sunda redovisningsmetoder” i artikel 10.1 i direktivet som behandlas i avsnitt 7.9.2). Sammanfattningsvis gäller enligt direktivet att även kollektiva förvaltningsorganisationer som redan enligt befintliga regler behöver upprätta en årsredovisning måste komplettera den med de uppgifter som därutöver följer av bilagan, t.ex. de uppgifter som avses i de nämnda punkterna 1 c, 2 a–d och 3 (även om det i och för sig inte ställs krav på att organisationerna offentliggör den information som avses i artikel 22 i ett och samma dokument eller i separata rapporter; se skäl 36 till direktivet). På grund av det och då det inte uppställs något generellt och enhetligt krav på kollektiva förvaltningsorganisationer att föra bokföring och upprätta års- redovisning samt för att underlätta för rättighetshavare, medlemmar, andra kollektiva förvaltningsorganisationer, användare och andra som önskar skaffa sig en överblick över en kollektiv förvaltningsorganisa- tions ekonomiska situation och verksamhet, bör det införas ett generellt krav på kollektiva förvaltningsorganisationer att upprätta en insynrapport i enlighet med direktivets krav. Kravet på upprättande av insynsrapport ska gälla utöver sådana krav på bokförings- och redovisningsskyldighet som i förekommande fall följer av annan lagstiftning. Bestämmelserna ska alltså varken påverka eller inskränka krav på upprättande av årsredovisning m.m. som följer av annan lagstiftning. Stadgandet i artikel 22 andra stycket om offentliggörandet av den årliga insynsrapporten saknar motsvarighet i svensk rätt. I lagen bör därför införas en skyldighet för de kollektiva förvaltningsorganisa- tionerna att offentliggöra den årliga insynsrapporten på sin webbplats senast efter räkenskapsårets slut och hålla den tillgänglig . Skyldigheten i fråga om revisorsgranskning enligt artikel 22.4 saknar generell motsvarighet i svensk rätt. Artikeln hänvisar till direktiv /43/EG3 om bl.a. lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning. Med lagstadgad revision avses revision av årsbokslut (”årsredovisning” med korrekt svensk terminologi, se prop. 2008/09:135 s. 65) eller koncernredovisning, dvs. vad som i brukar benämnas räkenskapsrevision. De kvalifikationskrav som direktiv /46 uppställer på s.k. lagstadgad behörighet att utföra revision uppfylls i svensk rätt av auktoriserade och godkända revisorer (se prop. 2008/09:135 s. 65). För vissa kollektiva förvalt- ningsorganisationer kan det enligt befintliga bestämmelser upp- ställas ett krav på att revision ska utföras auktoriserad eller godkänd revisor. För dessa organisationer bör granskningen av den årliga insynsrapporten kunna utföras av samma revisor som utför revision enligt befintliga regler, men något krav på att det ska vara samma revisor bör inte uppställas i lagen. I lagen bör därför uppställas ett krav på att räkenskapsuppgifterna i en kollektiv förvaltningsorganisations årliga insynsrapport ska granskas av minst en auktoriserad eller godkänd revisor. Bestämmelserna om revisorsgranskning och granskningsrapport ska varken påverka eller inskränka krav på revisorsgranskning m.m. som kan följa av annan lagstiftning. 3 och rådets direktiv /43/EG av om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv /660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv /253/EEG (EUT L 157, , s. 87). 12Förhållande till vissa andra regelverk I avsnitt 6 behandlas allmänna utgångspunkter för genomförande av direktivet med svensk rätt. I avsnitt 7 till 11 behandlas genom- förande av direktivets avdelningar I och II med svensk rätt. Under utredningens arbete har aktualiserats om förhållandet till svensk rätt på vissa områden därutöver bör förtydligas, eller om genom- förandet på annat sätt aktualiserar författningsändringar som inte direkt föranleds av direktivet men som bedöms lämpliga i samband med genomförandet. Två sådana frågor har aktualiserats; dels för- hållande till befintliga bestämmelser om kollektiv rättighetsförvalt- ning, t.ex. avtalslicenser, i upphovsrättslagen, dels behandling och skydd av personuppgifter. De frågorna behandlas i följande avsnitt. 12.2Förhållande till bestämmelser om kollektiv förvaltning i upphovsrättslagen 12.2.1Organisationer behöriga att träffa avtal med avtalslicensverkan och inkassera upphovsrättslig ersättning