sou · H3B343 · 2015-04-01 00:00:00 — Myndigheternas administrationskostnader minskar och förslaget ger de myndig- heter som är bidragsmottagare förutsättningar att bedriva en effektivare verksamhet. Vi föreslår också att sådana uppgifter som , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, Strål- säkerhetsmyndigheten, och Formas har och som innebär att betala ut beloppsbestämda statsbidrag till olika mot- tagare bör övergå till Kammarkollegiet vars kärnverksamhet består av bland annat sådana uppgifter. Vi gör bedömningen att förslaget om ändringar av utbetalning av statsbidrag endast innebär margi- nella förändringar av de olika myndigheternas arbetsbelastning. Förslaget innebär att myndigheternas uppgifter renodlas och att regeringens finansiella styrning blir tydligare. Vårt förslag att Formas ska ansvara för att regelbundet genom- föra en samhällsövergripande utvärdering av effekterna av miljö- arbetet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen innebär att medel från anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. flyttas till Formas, 2:1 för miljö, areella näringar och sam- hällsbyggande: Förvaltningskostnader, båda inom utgiftsområde 20. Vi menar att en av fördelarna med den nya myndigheten är att den har ett tydligt och renodlat verksamhetsuppdrag – tillstånds- prövning, tillsyn och tillsynsvägledning. Inom dessa processer är det sju domstolar, 21 länsstyrelser, 12 miljöprövningsdelega- tioner, 16 nationella myndigheter och samtliga kommuner som har uppgifter. Genom vårt förslag kommer antalet aktörer att bli betydligt färre. Det kommer att vara en statlig myndighet som ansvarar för stora delar av . Statens budskap kommer att bli mer enhetligt. Processerna kommer att bli tydligare och Sammantaget kommer detta att underlätta för företag, miljöorganisationer, lokala föreningar som engagerar sig i miljö- arbete och för allmänheten. Den nuvarande organisationens komplexitet med ett stort antal myndigheter har gjort att det har varit svårt för oss att få en tydlig bild av det arbete som läggs ner på de olika verksamheterna, trots att det finns uppgifter från myndigheterna om årsarbetskrafter, arbetade timmar och verksamhetskostnader. i betänkandet har vi redogjort för vad vi menar att en ny myndighet kan innebära för fördelar. Vi har framhållit förslagets konsekvenser för ökad rättssäkerhet, konkurrensneutralitet och effektivitet men också för en förbättrad miljö. Som vi framhållit tidigare innebär inte inrättandet av Miljö- inspektionen några ekonomiska besparingar på kort sikt. Vi gör dock bedömningen att vårt förslag att en ny myndighet ska inrättas kommer att leda till besparingar på . Besparingarna kommer att uppnås genom att resurser som med nuvarande myndighetsstruktur läggs på samordning och ensning av bedömningar och arbetssätt kan upphöra. En ökad specialisering kommer också att kunna leda till ett effektivare arbetssätt. Medel från anslagen 1:1 , 1:6 Kemikalie- inspektionen och 1:17 Havs- och vattenmyndigheten inom utgifts- område 20 kommer att flyttas till ett nytt anslag för Miljöinspektionen inom samma utgiftsområde. Medel från utgiftsområde 1 anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. kommer också att överföras till utgiftsområde 20 och tillföras anslaget för den nya myndigheten. Vi föreslår att vattenmyndigheterna avvecklas och att huvuddelen av de medel som används för vattenmyndigheternas kansli vid i , , , respektive i stället ska disponeras av Havs- och vattenmyndigheten. De medel som används för vatten- myndigheternas kansli betalas med nuvarande ordning ut till läns- styrelserna av Havs- och vattenmyndigheten som ett inomstatligt bidrag. Vi föreslår att medel flyttas från anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö till 1:17 Havs- och vattenmyndigheten. Med nuvarande organisation får de 16 länsstyrelser som inte är vattenmyndigheter bidrag från Havs- och vattenmyndigheten för ett de ska ha ett beredningssekretariat som ska biträda i sam- ordningen av arbetet med förvaltningen av kvaliteten på vatten- miljön. Vi föreslår att det vid varje länsstyrelse, efter att vatten- myndigheterna har avvecklats, ska finnas beredningskapacitet för att biträda Havs- och vattenmyndigheten i samordningen av arbetet med förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön. Vi föreslår därför att medel flyttas från anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö inom utgiftsområde 20 till anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1. Sammantaget anser vi att avvecklingen av vattenmyndigheterna bör innebära en viss besparing. Vi föreslår att Formas ska få en ny uppgift att vetenskapligt utvärdera tillämpad och ny forskning inom miljöområdet för att tillgängliggöra miljöforskningens resultat. Vi föreslår att denna nya uppgift ska finansieras genom att medel flyttas från anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning till anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader, båda inom utgifts- område 20. 12.2Konsekvenser för personal vid de berörda myndigheterna Förslaget att inrätta en ny myndighet innebär förändringar för framför allt , Kemikalieinspektionen, Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna genom att uppgifter från dessa myndigheter kommer att flyttas till den nya myndigheten. Förslaget att avveckla vattenmyndigheterna kommer att påverka länsstyrelserna och Havs- och vattenmyndigheten. kommer även att påverkas av vårt förslag om förändrad utvärdering av måluppfyllelsen av miljökvalitetsmålen på så sätt att delar av verkets verksamhet med utvärdering kommer att utföras av Formas. Den övervägande delen av kostnaderna för de verksamheter som kommer att påverkas är personalkostnader. Nedan redovisar vi antalet årsarbetskrafter och kostnaderna för dessa som beräk- ningsgrunder för den verksamhet som med vårt förslag kommer att flyttas från de olika myndigheterna. Vad gäller Formas utvidgade uppdrag har dessa uppgifter till största delen inte utförts av någon annan myndighet tidigare. Vi vill påminna om det arbetsrättsliga regelverk som gäller vid sådana förändringar som vi föreslår. I våra beräkningar har vi i huvudsak använt myndigheternas årsredovisningar och tidsredovisningar. Beräkningen av kostnaden för årsarbetskrafterna baseras på den driftskostnad som anges i respektive myndighets årsredovisning . Som vi nämnt tidigare menar vi att nuvarande myndighets- struktur är komplicerad. Inom ramen för det uppdrag vi har fått har det inte heller varit möjligt att göra en total genomlysning av de olika myndigheternas verksamhet. Analysen av vad förslaget att inrätta en ny myndighet får för påverkan på befintliga myndigheter är därför något schematisk men vi menar att den ändå ger en god uppfattning om konsekvenserna. Vi föreslår att den nya myndig- heten ska starta sin verksamhet . Inför att den nya myndigheten bildas behöver en organisationsutredning göra en fördjupad konsekvensanalys. De arbetsuppgifter som med nuvarande organisation utförs på men som i stället kommer att utföras av andra myndigheter är –fördelning och utbetalning av inomstatliga bidrag, –utbetalning av statsbidrag, –deltagande i mål och ärenden, –fördjupad utvärdering. När det gäller utbetalning av bidrag innebär vårt förslag att det som är inomstatliga bidrag mellan till exempel och länsstyrelserna i stället ska tilldelas respektive länsstyrelse och annan bidragsmottagande myndighet i form av direkta anslag/anslagsposter. De inomstatliga bidragen betalas huvudsakligen ut från sakanslag. I den mån uppgifterna vid länsstyrelserna eller någon annan bidragsmottagande myndighet ska utföras med egen personal, bör medlen föras upp på den utförande myndighetens förvaltnings- anslag. Av tidsredovisning framgår att myndig- heten sammanlagt lade ner omkring 5,5 årsarbetskrafter på bidragshantering . I våra överväganden har vi lämnat flera exempel på bidragsutbetalningar ur anslagen. Ytterligare ett förslag som kommer att påverka Naturvårds- verket är att möjligheten att träda in som part i mål och ärenden samt möjligheten att överklaga mål och ärenden tas bort. Enligt tidsredovisning motsvarar verksamheten 13 års- arbetskrafter. Vi gör bedömningen att myndighetens expert- kunskaper kommer att behövas för remisser och yttranden till den nya myndigheten och också fortsatt till domstolarna och upp- skattar att detta arbete motsvarar fem årsarbetskrafter. Vi räknar då med att den nya myndigheten bör ha egen kompetens i flera av de frågor som nu yttrar sig över. Vi beräknar därför att resurser motsvarande åtta årsarbetskrafter kan överföras till den nya myndigheten. Volymen på den tillståndsprövning, tillsyn och tillsyns- vägledning som genom vårt förslag kommer att flytta till en annan myndighet, mätt i årsarbetskrafter framgår av tabellen nedan. Den kostnad som redovisas är baserad på den driftskostnaden per anställd, , som anges i års- redovisning . *Siffran är en uppskattning med utgångspunkt i tidsredovisning 2014. Källa: tidsredovisningar och årsredovisning samt egna beräkningar. Som framgått ovan kommer Formas att få två nya uppgifter, bl.a. att regelbundet genomföra en samhällsövergripande utvärdering av effekterna av miljöarbetet för att nå generationsmålet och miljö- kvalitetsmålen. Vi föreslår att denna nya verksamhet finansieras med medel från anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. Vi har beräknat denna nya uppgift till . Vi beskriver närmare hur beräkningen är gjord i avsnittet om Formas nedan. med att vi föreslår att Formas får den nya utvär- deringsuppgiften föreslår vi också ändringar i instruktion. Ändringen innebär att uppgift att regelbundet genomföra och till regeringen redovisa en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet tas bort. De uppgifter som kommer att finnas kvar på som avser uppföljning är att myndigheten ska redovisa en samlad beskrivning av det närmast föregående årets resultat med en uppföljning av etappmålen, en redovisning av de åtgärder som vidtagits för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet och en analys av utvecklingstrenden i förhållande till miljökvalitetsmålen och generationsmålet.1 Vårt förslag kommer att få effekter på antalet årsarbetskrafter för , både som en följd av det förändrade uppdraget och genom att anslaget minskar med . 1 2 § 1 stycket 4 punkten förordningen (2012:989) med instruktion för i dess lydelse . Kemikalieinspektionens verksamhet påverkas genom att tillstånds- givning, tillsyn och tillsynsvägledning flyttas till den nya myndig- heten. Kemikalieinspektionens tidsredovisning visar att inspektionens tillståndsprövning motsvarar omkring 29 årsarbetskrafter, tillsyn omkring 16 och tillsynsvägledning omkring 3 årsarbetskrafter. Enligt Kemikalieinspektionens årsredovisning är drifts- kostnaden för en årsarbetskraft . Detta motsvarar kostnader på . Källa: Kemikalieinspektionens tidsredovisning och årsredovisning samt uppgifter från Kemikalieinspektionen. Kemikalieinspektionens verksamhet kan därutöver komma att beröras av förslaget om ändrad finansiell styrning. Havs- och vattenmyndigheten kommer att påverkas av våra förslag vad gäller tillsyn, tillsynsvägledning och möjligheten föra talan i mål för att tillvarata miljöintressen och andra allmänna intressen. Av Havs- och vattenmyndighetens tidsredovisning framgår att till- synsverksamheten uppgick och att 3 årsarbetskrafter användes för tillsynsvägledning. Dessa resurser bör överföras till den nya myndigheten. Drygt två årsarbetskrafter lades på miljöbalksprövning och remisser. Vi gör bedömningen att Havs- och vattenmyndigheten även i fortsättningen kommer att behöva denna kompetens för att lämna yttranden till Miljö- inspektionen i de ärenden då den nya myndigheten begär det. Driftskostnaderna per årsarbetskraft, baseras på Havs- och vattenmyndighetens årsredovisning . *Tillsyn över spridning av GMO, . Källa: Havs- och vattenmyndighetens tidsredovisning och årsredovisning samt egna beräkningar. Vårt förslag att vattenmyndigheterna ska avvecklas innebär att verksamhet ska flyttas till Havs- och vattenmyndigheten. Med nuvarande organisation finansieras vattenmyndigheternas verk- samhet med inomstatliga bidrag som betalas ut av Havs- och vattenmyndigheten. Enligt uppgift från Havs- och vattenmyndig- heten betalades sammanlagt ut till kanslierna vid vattenmyndigheterna. Därutöver betalades ut till beredningssekretariaten vid de övriga 16 länsstyrelserna. Havs- och vattenmyndigheten bör tillföras resurserna för kanslierna vid vattenmyndigheterna. Vissa resurser behöver dock återföras till de länsstyrelser som saknar beredningssekretariat. Av tabellen nedan framgår hur vi föreslår att medlen ska fördelas. Källa: Kostandsberäkning för vattenmyndigheterna från Havs - och vattenmyndigheten. Havs- och vattenmyndighetens verksamhet kommer därutöver att beröras av förslaget om ändrad finansiell styrning. Våra förslag avser tillståndsprövning, tillsyn och tillsynsprövning kapitlen 9, 11, 13–15 i . Den tillståndsprövning, tillsyn och tillsynsvägledning som genomförs enligt dessa kapitel kommer med vårt förslag om en ny myndighet att flyttas från läns- styrelserna. Övrig tillsyn som bedrivs vid länsstyrelserna berörs inte av förslagen. Förslaget om att inrätta den nya myndigheten innebär att bl.a. att miljöprövningsdelegationerna vid länsstyrelserna avvecklas. Förslaget att avveckla vattenmyndigheterna påverkar också läns- styrelserna. Även vårt förslag att möjligheten för bl.a. läns- styrelserna att föra talan i mål för att tillvarata miljöintressen och andra allmänna intressen ska tas bort påverkar nuvarande verksamhet. Genom länsstyrelsernas tidsredovisning har vi beräknat att dessa förslag till förändringar innebär att verksamhet som motsvarar omkring 361 årsarbetskrafter flyttas från länsstyrelserna till den nya myndigheten och till Havs- och vattenmyndigheten. Den kostnad som redovisas i tabellen nedan är beräknad med hjälp av den genomsittliga driftskostnaden för länsstyrelserna, per årsarbetskraft. Enligt länsstyrelsernas tidsredovisning användes omkring 26 årsarbetskrafter för överklaganden enligt . Vi gör bedömningen att länsstyrelserna även i fortsättningen kommer att behöva denna kompetens för att bistå den nya myndigheten och föreslår därför inte att dessa resurser ska flyttas över till Miljöinspektionen. Som framgår ovan föreslår vi att vattenmyndigheterna ska avvecklas, men också att varje länsstyrelse ska tillföras medel för att kunna biträda Havs- och vattenmyndigheten i arbetet med för- valtningen av kvaliteten på vattenmiljön. Vi föreslår att varje länsstyrelse tillförs för denna uppgift, samman- lagt . Detta innebär att det kommer att finnas utrymme för länsstyrelserna att bedriva verksamhet som avser vattenförvaltningen. Med motsvarande beräkningssätt, dvs. med användningen av begreppet driftskostnad per årsarbetskraft (som ett genomsnitt för samtliga länsstyrelser) skulle omkring 65 års- arbetskrafter kunna föras tillbaka till länsstyrelserna. Tabellen nedan är en uppskattning av vad våra förslag innebär för länsstyrelserna. Källa: Länsstyrelsernas tidsredovisning och årsredovisningar . Tabellen ovan visar en uppskattning av det totala antalet års- arbetskrafter på länsstyrelserna som kan komma att överföras till den nya myndigheten och till Havs- och vattenmyndigheten. I praktiken kommer förändringen av antalet årsarbetskrafter att fördelas mellan länsstyrelser beroende på t.ex. huruvida läns- styrelsen är vattenmyndighet, har en miljöprövningsdelegation eller hur stor den nuvarande verksamheten är beroende på förhållandena i länet. Länsstyrelsernas verksamhet kommer därutöver att beröras av förslaget om ändrad finansiell styrning. Vi föreslår att Formas får utökat ansvarsområde i två avseenden. Vi föreslår att Formas vetenskapligt ska utvärdera tillämpad och ny forskning inom miljöområdet för att tillgängliggöra miljö- forskningens resultat. Vår bedömning är att tio årsarbetskrafter kommer att utgöra en lämplig nivå för verksamheten. Vi föreslår också att det ska finns ett särskilt beslutsorgan hos Formas; Rådet för utvärdering av miljöforskning. Vi uppskattar kostnaden för rådet till . Vi föreslår också att Formas ska ansvara för att regelbundet genomföra en samhällsövergripande utvärdering av effekterna av miljöarbetet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Vår bedömning är att tio årsarbetskrafter kommer att utgöra en lämplig nivå för verksamheten. Vi menar att Formas för denna uppgift bör arbeta aktivt med t.ex. internationella paneler, referens- grupper och med att beställa studier för att få kompletterande underlag. I detta arbete kommer Formas också att behöva en rad licenser samt genomföra databearbetningar, kostnaderna för detta uppskattar vi till . Vi bedömer vidare att det kommer att uppstå kostnader för förstärkt förvaltning på myndigheten. var medeltalet anställda på Formas 45 personer. Ett tillskott på ytterligare 20 personer kommer att innebära en förändring för verksamheten och kräva administrativ förstärkning vid myndigheten. Utökningen kommer bl.a. att innebära ökade behov av ekonomihandläggare, personalhandläggare, it-tekniker och samordnare för råd och referensgrupper. Vi uppskattar dessa kostnader till sammanlagt . Av dessa beräknar vi för forskningsutvärderingen och för verksamheten med utvärdering måluppfyllelseanalysen. Formas verksamhet kan därutöver komma att beröras av förslaget om ändrad finansiell styrning. 12.2.1Konsekvenser för andra myndigheter Vi förslår att rätten att föra talan i målet för att tillvarata miljöintressen och andra allmänna intressen som tillkommer bl.a. Kammarkollegiet och Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap tas bort. Vi gör bedömningen att den specifika kompetens som finns på dessa myndigheter kommer att behövas för att vara behjälplig i tillståndsprövningen. Vi föreslår därför ingen förändring för dessa myndigheter vad gäller anslags- tilldelning. 12.3Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Kommunerna bedriver en stor del av miljötillsynen. Förutom det tillsynsansvar som kommunerna får direkt genom t.ex. miljö- tillsynsförordningen kan kommuner också få tillsynsuppdrag genom att länsstyrelserna överlåter tillsyn till kommunerna. Vi har inga förslag som direkt berör kommunernas verksamhet men vi menar att kommunernas tillsyn kommer att påverkas genom att tillsynsvägledningen från Miljöinspektionen kommer att öka eftersom tillsynsvägledning kommer att vara en av myndig- hetens tre huvuduppgifter. Genom förändringen kommer tillsyns- vägledningen också att bli enhetlig eftersom den lämnas av en myndighet. Vi föreslår att den nya myndigheten successivt ska pröva lämpligheten i den kommunala tillsynen i avsikt att denna ska bli mer enhetlig. I våra överväganden har vi pekat på att det kan finnas skäl som talar för en minskad tillsyn, men konse- kvenserna av Miljöinspektionens successiva prövning måste inväntas innan några konsekvenser kan konstateras. Vi lämnar inga förslag som gäller förändrade skyldigheter för näringslivet. Vi lämnar inte heller några förslag som leder till ökade kostnader av något annat skäl. Vi gör bedömningen att företagens arbete med att ansöka om och att uppfylla villkoren för att bedriva miljöfarlig verksamhet kommer att underlättas. I våra överväganden har vi framhållit att tillståndsprocessen, tillsynen och tillsynsvägledningen kommer att bli mer rättssäker och konkurrensneutral genom att det är en myndighet som prövar ansökningarna om tillstånd, bedriver tillsynen och lämnat tillsyns- vägledning. Processen för tillståndsprövningen kan också förväntas bli mer effektiv då möjligheterna för nationella och regionala myndigheter att träda in som part i processen tas bort med vårt förslag. Vi menar att tillsynen kommer att bli mer enhetlig och frekvent då den samlas på en myndighet som har som en av sina huvuduppgifter att bedriva tillsyn. Att tillsynsvägledningen till kommunerna ska lämnas av den nya myndigheten kommer också att bidra till en större enhetlighet vad gäller den kommunala tillsynen. Enligt våra direktiv ska vi även bedöma och redovisa förslagens konsekvenser av betydelse för miljön. Vi gör bedömningen att våra förslag inte kommer att ha någon omedelbar påverkan på miljön, något som inte heller i första hand har varit avsikten med utredningen. Vår uppgift enligt direktiven sammanfattas enligt följande. En särskild utredare ska pröva förutsättningarna för en tydligare, effektivare och mer ändamålsenlig myndighetsstruktur och ett bättre resursutnyttjande för myndigheterna under . Myndighetsstrukturen bör i ökad grad underlätta regeringens styrning och utveckla förvaltningen. Däremot tror vi att samtliga våra förslag kommer att ha påtagliga effekter på miljön genom att resurserna för miljöarbetet används effektivare och att det därmed finns möjligheter att öka de konkreta insatserna för att förbättra miljön. Vårt förslag att inrätta en nationell myndighet, Miljöinspektionen, innebär att arbetsuppgifter från bl.a. länsstyrelserna flyttar till den nya myndigheten, något som kommer att få konsekvenser för sysselsättningen i olika delar av landet. Även förslaget om att avveckla vattenmyndigheterna kommer att kunna få sådana konsekvenser. Hur stor påverkan blir kommer dock att bli klart först efter Miljöinspektionens och Havs- och vattenmyndighetens – eventuella – regionala organisations beslutas. Vi gör bedömningen att våra förslag inte har någon betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för offentlig service i olika delar av landet, för små företags villkor i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Översyn av myndigheterna inom miljöområdet En särskild utredare ska pröva förutsättningarna för en tydligare, effektivare och mer ändamålsenlig myndighetsstruktur och ett bättre resursutnyttjande för myndigheterna under Miljö- departementet. Myndighetsstrukturen bör i ökad grad underlätta regeringens styrning och utveckla förvaltningen. Utredaren ska bl.a. beskriva rådande myndighets- och verksam- hetsstruktur hos myndigheterna under , kartlägga ansvarsfördelningen mellan de centrala förvaltnings- myndigheterna , Havs- och vatten- myndigheten, Kemikalieinspektionen, , , Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt stiftelserna internationella miljöinstitut, IVL , insti- tutet för industriell miljöekonomi vid , Stiftel- sen för miljöstrategisk forskning och Stiftelsen , vid behov lämna förslag till förändringar för ansvarsfördel- ningen mellan myndigheterna, lämna förslag på hur myndighetsstrukturen kan effektiviseras och om utredaren bedömer det som effektivare även föreslå att verksamheter inom nuvarande myndigheter bör bedrivas i någon annan verksamhetsform, tydliggöra hur myndighetsstrukturen kan förstärka insatserna för prövning, tillsyn, tillsynsvägledning och miljöövervakning samt för analys, uppföljning och utvärdering, lämna förslag på hur regeringens styrning av myndigheter och verksamheter kan utvecklas, och redovisa de ekonomiska, verksamhetsmässiga och personella konsekvenserna av förslagen. I översynen ingår även att identifiera gränssnitt mellan ovan nämnda myndigheter och övriga statliga myndigheter inom miljö- målssystemet. Eventuella verksamhetsöverlappningar som inte är ändamålsenliga ska beskrivas. I denna del ska utredaren särskilt samråda med Statskontoret. Kartläggningsdelen i uppdraget ska redovisas till () . Uppdraget ska slutredovisas till () . fastställde de långsiktiga miljökvalitetsmål som miljöpolitiken ska vila på. Utgångspunkten var att lämna över ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen var lösta. Miljökvalitetsmålen innebar att miljöarbetet blev tydligare strukturerat och mer effektivt. Vissa förändringar av systemet genomfördes , bl.a. beslutade om en ny målstruktur som innebär att miljöarbetet ska vara strukturerat med genera- tionsmål, miljökvalitetsmål och etappmål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377).