sou · H3B357 · 2015-06-11 00:00:00 — 10.13Exempel på föreskrifter som kan tillämpas vid tillsynen Kommittén har ovan funnit att Kriminalvårdens samtliga uppgifter är regelstyrda på sådant sätt att kontroll av regelefterlevnad är relevant (avsnitt 10.2). Nedan följer en icke-uttömmande uppräkning av föreskrifter som tillsynsmyndigheten kan kontrollera efterlevnaden av. Vid fullgörande av samtliga uppgifter Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna70 Förvaltningslagen (1986:223) 70 Se lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Kontroll av regelefterlevnad i Kriminalvårdens verksamhet Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) med förordning Förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården Myndighetsförordningen (2007:515) Förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll Skyddslagen (2010:305) Vid verkställighet av utdömda påföljder (anstalt) Brottsbalken, främst 24 kap. och 26 kap. Fängelselagen (2010:610) med förordning Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:1) om fängelse Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om transport- verksamheten (KVFS 2012:6) Lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. med förordning Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:3) om doms befordran till verkställighet samt strafftidsberäkning Lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård71 Efterlysningskungörelsen (1969:293) Lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m. Lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verk- ställighet av brottmålsdom Lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder med förordning72 71 Kriminalvården har viss beslutanderätt i förhållande till den som får sluten rättspsykiatrisk vård och är anhållen, häktad eller intagen i eller ska förpassas till kriminalvårdsanstalt. Under vissa förhållanden får Kriminalvården besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot besök eller att stå i förbindelse med utomstående genom elektronisk kommunikation, se 8 § andra stycket lagen. Kontroll av regelefterlevnad i Kriminalvårdens verksamhet Lagen (2011:1165) om överlämnande från enligt en nordisk arresteringsorder Förordningen (1982:306) med vissa bestämmelser om utlämning för brott Vid verkställighet av utdömda påföljder (frivård) Lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll med förordning Förordningen (1998:642) om verkställighet av frivårdspåföljder Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om verkställighet av frivårdspåföljder (KVFS 2011:5) Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:6) om intensivövervakning med elektronisk kontroll Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:3) om doms befordran till verkställighet samt strafftidsberäkning Lagen (1963:193) om samarbete med , , och ang. verkställighet av straff m.m. Lagen (1978:801) om internationellt samarbete rörande kriminal- vård i frihet Häkteslagen (2010:611) med förordning Förordningen (2014:1108) om utformningen av häkten och polisarrester 72Kriminalvården tillämpar regleringen i 7 kap. som gäller överförande av verkställighet av en frihetsberövande påföljd till . 73Se t.ex. 26 kap. 14 § om övervakning, 27 kap. 4 § och 28 kap. 5 a § om upprättande av arbetsplan vid samhällstjänst. Kontroll av regelefterlevnad i Kriminalvårdens verksamhet Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:2) om häkte Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2012:6) om transportverksamheten Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:3) om doms befordran till verkställighet samt strafftidsberäkning Vid utförande av personutredningar Lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål med förordning 5 kap. 9 § förordningen (1998:642) om verkställighet av frivårds- påföljder Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:4) om personutredning och yttrande i brottmål Vid transporter av frihetsberövade åt andra myndigheter 24 kap. 2 § 5 kap. 5 § luftfartslagen (2010:500) Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2012:6) om transportverksamhet. 11Kontroll av regelefterlevnad i polisens verksamhet I betänkandet Tillsyn över polisen fann kommittén att en fristående tillsynsmyndighet i efterhand skulle kontrollera att och Säkerhetspolisens åtgärder har stöd i lag eller andra bindande föreskrifter. Kontrollen skulle benämnas tillsyn. Detta kapitel handlar om vad den tillsynen över polisen ska kunna omfatta. Syftet är att peka på eventuella förändringar i vad som föreslogs i betänkandet Tillsyn över polisen samt att vid behov utveckla och förtydliga vissa av de förslag som kommittén håller fast vid. Läsaren behöver inte ta del av betänkandet Tillsyn över polisen för att förstå vad som föreslås, men kan vid behov av fördjupning följa hänvisningarna till det tidigare betänkandet. Samtliga bedömningar och förslag nedan om vad tillsynen över polisen ska omfatta motsvarar vad kommittén har funnit i förhållande till Kriminalvårdens verksamhet i föregående kapitel. I några avseenden krävs dock överväganden som är specifika för polisen. 11.2Tillsynen kan avse polisens samtliga uppgifter Kommitténs förslag: Tillsynen ska kunna avse och Säkerhetspolisens hela verksamheter, dvs. samtliga uppgifter enligt polislagen (1984:387). Detta inkluderar verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum, verksamheten med särskilda utredningar, den polisiära verksamhet som leder vid och verksamheten med utrikes- transporter. Kontroll av regelefterlevnad i polisens verksamhet 11.2.1Utgångspunkt i betänkandet Tillsyn över polisen Enligt författningsförslaget i betänkandet Tillsyn över polisen skulle tillsynsmyndigheten utöva tillsyn över och Säkerhetspolisens uppgifter enligt dåvarande 2–2 a §§ polislagen, dvs. polisens samtliga uppgifter. Tillsynen skulle dock enligt uttalanden i betänkandetexten inte avse verksamheten med särskilda utredningar inom . Kommittén fann också att frågan om tillsynsmyndigheten skulle granska verksamheten vid dåvarande skulle anstå till dess att laboratoriets roll i den framtida polisorganisationen var färdigberedd. Den som vill ta del av övervägandena för att nå dessa slutsatser hänvisas till det tidigare betänkandet.1 Avsikten med avsnittet är att peka på eventuella förändringar i vad som har föreslagits när det gäller vilka av polisens uppgifter som tillsyn ska kunna ske över. Övervägandena leder till slutsatsen att tillsynen ska kunna avse all den verksamhet som och Säkerhetspolisen bedriver. 11.2.2Ändrad beskrivning av polisens uppgifter i polislagen En utgångspunkt för övervägandena om en granskning av polisen ska enligt kommittédirektiven vara de verksamheter som anges i 2 § polislagen (1984:387).2 Kommittén har i betänkandet Tillsyn över polisen gjort bedömningen att tillsynsmyndigheten ska utöva tillsyn över och Säkerhetspolisens verksamhet enligt dåvarande 2–2 a §§ polislagen. Dessa bestämmelser är ändrade . Lagändringen innebär i huvudsak att Säkerhets- polisens uppgifter särskiljs och regleras i en egen paragraf (3 §). Nuvarande 2–2 a §§, om uppgifter, är inte avsedda att innebära några ändringar i sak.3 Lagändringen ger således inte anledning att ändra kommitténs tidigare bedömning om omfattningen av tillsynsansvaret i förhållande till Polismyndig- heten. Tillsyn över polisen, avsnitt 10.3 och 12.11 samt författningsförslaget s. 37. Tilläggsdirektiv till (Ju 2010:09). 2013/14:110. En ny organisation för polisen, s. 577. Kontroll av regelefterlevnad i polisens verksamhet Den nya 3 § polislagen om Säkerhetspolisens verksamhet innebär bland annat att Säkerhetspolisen ska fullgöra uppgifter enligt säker- hetsskyddslagen (1996:62) samt uppgifter i samband med person- skydd av den centrala statsledningen och andra som regeringen eller Säkerhetspolisen bestämmer. Dessa uppgifter har i och för sig även tidigare ankommit på Säkerhetspolisen, men de har inte på samma uttryckliga sätt omnämnts i polislagen. Förslaget i betänkandet Tillsyn över polisen innebar dock att även dessa uppgifter omfattades av tillsynsansvaret. När det gäller uppgifterna enligt säkerhetsskyddslagen fann kommittén att arbetet på det området framför allt handlade om rådgivning och att aktuella bestämmelser inte var av sådan karaktär att regelefterlevnaden av dessa kunde bli föremål för tillsynsmyndig- hetens kontroll.4 Trots dessa överväganden gjordes inte något undan- tag för denna verksamhet. Kommittén gör fortfarande bedömningen att vissa uppgifter enligt säkerhetsskyddslagen inte lämpar sig för kontroll av regelefterlevnaden. Säkerhetsprövning med tillhörande registerkontroll, som omfattas av säkerhetsskyddslagen, är dock reglerat på sådant sätt att det kan vara aktuellt med tillsyn. Kommittén ser därför inte heller nu anledning att undanta uppgifterna enligt säkerhetsskyddslagen från tillsynsansvaret. Inte heller den nya beskrivningen i polislagen av Säkerhetspolisens uppgifter ger således anledning att ändra vilken verksamhet som bör omfattas av tillsynsansvaret. 11.2.3Verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum Kommittén gjorde i betänkandet Tillsyn över polisen bedömningen att frågan om tillsyn över dåvarande fick anstå till dess beredningen av laboratoriets framtida roll i polisorganisationen var avslutad inom Regeringskansliet.5 Verksamheten vid laboratoriet ingår nu i under benämningen Nationellt forensiskt centrum. Centrumet ska utföra forensiska undersökningar som föranleds av misstanke om brott eller brottslig verksamhet och bedriva annan Tillsyn över polisen, s. 151. 5Ibid, s. 176. Kontroll av regelefterlevnad i polisens verksamhet verksamhet som har samband med sådana undersökningar. Om utrustning och förhållandena i övrigt medger det, får även andra undersökningar utföras (uppdragsverksamhet). Centrumet ska också inom sitt verksamhetsområde bedriva forensisk forskning samt samla, bearbeta och offentliggöra resultat inom verksamhetsområdet.6 Särskild reglering för verksamheten inom centrumet finns främst när det gäller personuppgiftsbehandlingen i de olika DNA-registren som regleras i polisdatalagen (2010:361) och i lagen (2014:400) om elimineringsdatabas. Centrumet har huvudansvaret för den forensiska processen inom . Med den forensiska processen avses hanteringen av forensiska frågeställningar i sin helhet från insamling av spår på en brottsplats till prövningen av forensiska resultat och utlåtanden i domstol. Centrumet har tät kontakt och nära samverkan med övrig verksamhet i Polismyndigheten.7 Ett huvudsyfte med att göra Nationellt forensiskt centrum till en del av var att skapa en sammanhållen forensisk process inom myndigheten.8 Verk- samheten vid centrumet har t.ex. betydelse för hur det tar för polisen att slutföra brottsutredningar. Ett oskäligt dröjsmål i en brottsutredning kan innebära att en bindande föreskrift överträds (se mer om detta i avsnitt 11.5 om proportionalitets- och lämplighets- bedömningar). Enligt kommittén finns det alltså skäl för tillsyns- myndigheten att utöva tillsyn även över verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum. Om verksamheten skulle undantas riskeras också gränsdragningsproblem. 11.2.4Verksamheten med särskilda utredningar Vid finns en nationell avdelning för sådana särskilda utredningar som handläggs enligt förordningen (2014:1106) om hand- läggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare. Kommittén fann i betänkandet Tillsyn 62 b § polislagen (1984:387) och 11–12 §§ förordningen (2014:1102) med instruktion för . 2013/14:110. En ny organisation för polisen, s. 393. 2013/14:1. Budgetpropositionen , utg. omr. 4, s. 53. 2014/15:94. Den nya polisorganisationen – några frågor om person- uppgiftsbehandling m.m., s. 45. 2014/15:94. Den nya polisorganisationen – några frågor om personuppgiftsbehandling m.m., s. 37. Kontroll av regelefterlevnad i polisens verksamhet över polisen att tillsynsmyndigheten inte skulle utöva tillsyn över verksamheten med särskilda utredningar. Skälen för det var för det första att den verksamheten vara tydligt åtskild från den operativa polisverksamheten. För det andra skulle insynen i verksamheten vara god eftersom insynsråd på nationell nivå, och regionpolisråden på den regionala nivån, har i uppgift att särskilt följa den verksamhet som bedrivs enligt den nämnda förordningen.9 Flera remissinstanser ifrågasatte att verksamheten med särskilda utredningar skulle undantas från tillsynsansvaret.10 JO påpekade att eftersom de särskilda utredningarna ska bedrivas inom Polismyndig- heten framstår det som angeläget med en oberoende tillsyn även över denna verksamhet för att säkerställa allmänhetens förtroende.11 Stats- kontoret ansåg att det, mot bakgrund av verksamhetens betydelse för allmänhetens förtroende för polisen, är av stor vikt att de särskilda utredningarna blir föremål för en effektiv tillsyn.12 framförde bland annat att även om ett insynsråd fyller en viktig funktion kan det inte förväntas göra nödvändiga rättsliga prövningar av om internutredningsverksamheten följer lagar och andra författningar.13 Efter att ha tagit del av remissynpunkterna anser kommittén att verksamheten med särskilda utredningar inte bör undantas från tillsynen. Verksamheten har visserligen en särskild ställning inom . En fristående tillsyn över verksamheten utgör dock ett viktigt komplement för att säkra allmänhetens förtroende för de särskilda utredningarna. Verksamheten med särskilda utred- ningar bör därför redan från början omfattas av tillsynsmyndig- hetens tillsynsansvar. Tillsyn över polisen, s. 175. Om insynsrådens och regionpolisrådens roll se 32§ andra stycket och 40 § andra stycket förordningen (2014:1102) med instruktion för . 10Kritiska remissinstanser: JO, Hovrätten för , , , , , och . 11JO, remissyttrande , dnr R 62-2013. Remiss av betänkande Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). 12Statskontoret, remissvar , dnr 2013/156-4. Tillsyn över Polisen (SOU 2013:42). 13Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden, remissyttrande , dnr 122-2013. Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). Kontroll av regelefterlevnad i polisens verksamhet 11.2.5Den polisiära verksamheten vid är en åklagarmyndighet med ett särskilt uppdrag att bekämpa ekonomisk brottslighet. Vid myndigheten bedrivs även polisiär verksamhet. har upp- fattat förslaget i betänkandet Tillsyn över polisen som att tillsynen ska omfatta den polisiära verksamheten hos myndigheten.14 Efter- som den polisiära verksamheten vid inte tas upp i det tidigare betänkandet finns det anledning att förtydliga kommitténs syn på frågan. Den polisiära verksamheten vid bedrivs av personal som är anställd vid . Ekobrotts- myndigheten leder den verksamhet som polismännen deltar i vid myndigheten, med undantag för åtgärder i verksamheten som enligt lag eller annan författning endast får utföras av anställda vid myndigheten.15 Det är en polischef vid som leder och har det yttersta ansvaret för sådana åtgärder.16 Vid finns både åklagarkammare och polisoperativa enheter. De polisoperativa enheterna biträder åklagar- kamrarna med kriminalunderrättelseverksamhet, hemliga tvångs- medel, spaning och IT-forensisk verksamhet. Chefen för en polis- operativ enhet är direkt underställd den ovan omnämnda polischefen. Vid varje åklagarkammare finns en kommissarie. Han eller hon ansvarar under samma polischef för åtgärder i kammarens verksamhet som endast får utföras av anställda vid leder alltså den polisiära verksamheten vid de polisoperativa enheterna och de åtgärder vid kamrarna som enligt lag eller annan författning endast får utföras av anställda vid myndigheten. Om inte något undantag görs omfattas den av Polis- myndigheten ledda polisiära verksamheten vid Ekobrotts- 14Ekobrottsmyndigheten, remissyttrande , dnr EBM A-2013/0373. Betänkandet Tillsyn av polisen (SOU 2013:42). 15Se 6 och 47 §§ förordningen (2014:1102) med instruktion för samt 7 § förordningen (2007:972) med instruktion för . 16Ekobrottsmyndigheten, arbetsordning giltig från 2014-05-14, dnr EBM A-2014/0011, avsnitt 4.7. 17Rikskriminalpolisen, interna bestämmelser , dnr KEB-127-4316/10. Interna bestämmelser – Organisation, ledning och delegation m.m., s. 3 och 6 f. Se även , arbetsordning giltig från 2014-05-14, dnr EBM A-2014/0011, avsnitt 5.2. , rapport , dnr EBM A-2013/0379. Det gemensamma ledarskapet och vice chefsåklagarens roll, s. 4. Kontroll av regelefterlevnad i polisens verksamhet myndigheten av tillsynen. Kommittén ser inte anledning att göra något sådant undantag. En av och Säkerhetspolisens uppgifter är att verkställa av- eller utvisningsbeslut. Vid genomförandet anlitas ofta nationella transportenheten vid . Kommittén har tidigare beskrivit polisens roll vid utrikestransporter (avsnitt 3.6). Kommittén ska enligt tilläggsdirektiv överväga om uppgiften att övervaka påtvingade återvändanden kan läggas på den tilltänkta tillsynsmyndigheten.18 Enligt kommitténs författningsförslag i betänkandet Tillsyn över polisen ska tillsynen avse och Säkerhetspolisen samtliga uppgifter enligt polislagen. Det nämndes också särskilt att det vid tillsynen av Säkerhetspolisen kunde aktualiseras frågor om hur utvisningar verkställts.19 och Säkerhetspolisens utrikestransporter faller således under tillsynen, om inte kommittén nu bedömer att sådan verksamhet bör undantas. Kommittén kan inte se att det finns anledning att göra det. Tvärtom är det angeläget att den omfattas av tillsynen eftersom det är fråga om åtgärder som är särskilt ingripande eller på annat sätt har stor betydelse för enskilda. 11.3Tillsynen kan ske mot samtliga bindande föreskrifter Kommitténs förslag: Tillsynen över och Säkerhetspolisen ska kunna ske i förhållande till samtliga lagar och andra bindande föreskrifter som styr hur myndigheterna ska utföra sina uppgifter. I betänkandet Tillsyn över polisen föreslogs att tillsynen över polisen skulle kunna ske i förhållande till bindande föreskrifter såsom lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter. Tilläggsdirektiv till (Ju 2015:20). Tillsyn över polisen, s. 150. Kontroll av regelefterlevnad i polisens verksamhet bar inte någon begränsning på så sätt att kontrollen endast kunde ske mot vissa angivna föreskrifter.20 förslag avseende polisen motsvarar vad kommittén nu har föreslagit avseende Kriminalvården (avsnitt 10.3). Kommittén ser inte skäl att ändra det tidigare förslaget att tillsynen över polisen ska ske i förhållande till lagar och andra bindande före- skrifter som styr polisens verksamhet. Kommittén vill dock förtydliga att tillsynen kan ske mot bindande EU-rättsakter som Polis- myndigheten och Säkerhetspolisen ska tillämpa. Den kan också ske i förhållande till så kallade ekonomiadministrativa författningar. På samma sätt som beträffande Kriminalvården gör kommittén bedöm- ningen att det inte alltid går att dra någon klar gräns mellan och Säkerhetspolisens administrativa respektive operativa verksamhet utan att dessa går in i varandra. Ett mandat att kontrollera och Säkerhetspolisens verksamhet utifrån hela det regelverk som dessa har att tillämpa vid utförande av uppgifterna ger bättre förutsättningar för helhetssyn. Kommitténs bedömning: Uppdraget att utöva tillsyn innefattar en befogenhet att kontrollera om polisen uppfyllt kraven i bindande föreskrifter avseende intern styrning och kontroll. Denna möjlighet bör i första hand användas om tillsynsmyndigheten i tillsynen över den operativa verksamheten uppmärksammar åter- kommande överträdelser av gällande rätt. I betänkandet Tillsyn över polisen resonerade kommittén kring om den föreslagna tillsynsmyndigheten skulle få ett särskilt uppdrag att utöva systemtillsyn över polisen. Systemtillsyn är i korthet kontroll av den interna styrningen och kontrollen. Kommittén kunde inte då se att det fanns behov av att redan från början ge tillsynsmyndigheten ett uppdrag att utöva systemtillsyn över polisväsendet.21 I likhet med vad kommittén har funnit när det gäller tillsyn över Kriminalvårdens verksamhet innefattas dock viss systemtillsyn i Tillsyn över polisen. Se författningsförslaget s. 37 och avsnitt 10.2. Tillsyn över polisen, s. 156 f. Kontroll av regelefterlevnad i polisens verksamhet kontrollen av regelefterlevnad, om respektive Säkerhetspolisen i föreskrift är förpliktade att utöva intern styrning och kontroll samt dessa föreskrifter inte är undantagna från tillsynsansvaret. Enligt myndighetsförordningen (2007:515) ska myndighetens ledning se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel. Myndighetens ledning ska också säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt.22 Därtill är skyldig att tillämpa förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll.23 Det är dock inte Säkerhetspolisen skyldig att göra.24 Förutsättningarna för en effektiv tillsyn blir enligt kommittén bättre om tillsynsmyndigheten kan vidga perspektivet och kontrollera även om polisen vidtagit nödvändiga åtgärder för att verksamheten, med rimlig säkerhet, ska bedrivas enligt gällande rätt. Det finns således inte anledning att uttryckligen undanta myndighetsförordningen eller förordningen om intern styrning och kontroll från tillsynsmyndighetens tillsynsansvar. Möjligheten att kontrollera om polisen har levt upp till skyldigheten att utöva intern styrning och kontroll bör i första hand användas om tillsyns- myndigheten i tillsynen över den operativa verksamheten uppmärk- sammar återkommande överträdelser av gällande rätt. Tillsyns- myndigheten kan alltså inom ramen för tillsynen granska om en del av bakgrunden till återkommande överträdelser av gällande rätt i visst avseende är brister i den interna styrningen (t.ex. rutiner, handböcker och utbildningar) eller i den interna kontrollen (t.ex. kontroller av arrester). I avsnittet om systemtillsyn i förhållande till Kriminalvårdens verksamhet utvecklas motsvarande resonemang ytterligare (avsnitt 10.4). 223–4 §§ myndighetsförordningen (2007:515). 2352 § förordningen (2014:1102) med instruktion för och 1 § förord- ningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. 24Någon reglering som innebär att myndigheten ska tillämpa internrevisionsförordningen (2006:1228) och därmed förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll finns inte i förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen Kontroll av regelefterlevnad i polisens verksamhet Kommitténs bedömning: Uppdraget att utöva tillsyn innefattar en befogenhet att granska om en åtgärd eller underlåtenhet är förenlig med gällande rätt, även om det innebär granskning av en proportionalitets- och lämplighetsbedömning. Tillsynsmyndig- heten bör dock inte ha till uppgift att uttala sig om lämplighetsbedömningar som inte styrs av bindande föreskrifter. och har i remissyttrandena över betänkandet Tillsyn över polisen påtalat att kommitténs överväganden var otydliga när det gäller tillsynsmyndighetens möjligheter att granska lämpligheten av vissa vidtagna åtgärder mot bakgrund av och rättighetskatalogen i 2 kap. regeringsformen.25 Båda har också framhållit vikten av att tillsynsmyndigheten kan kontrollera om polisen har överträtt dessa rättsakter.26 I likhet med vad kommittén har funnit i förhållande till Kriminalvården innefattar uppdraget att utöva tillsyn en befogenhet att granska om en åtgärd eller underlåtenhet är förenlig med 2 kap. regeringsformen, eller andra bindande före- skrifter, även om det innebär granskning av en proportionalitets- och lämplighetsbedömning (avsnitt 10.5.1). Om tillsynsmyndigheten inte skulle ha befogenhet att granska proportionalitets- och lämplig- hetsbedömningar som styrs av bindande föreskrifter skulle tillsynen bli mycket beskuren och inte omfatta för enskilda väsentliga rättigheter.