sou · H3B357 · 2015-06-11 00:00:00 — Slutligen bör tillsynsmyndigheten säkerställa kompetens för att kunna informera allmänheten om resultatet av dess verksamhet. Denna kunskap om tillsynsområdena och tillsyn generellt till- sammans med personer med olika akademisk bakgrund behövs enligt kommittén för en enhetlig och professionell tillsyn. Kommittén vill även framhålla att den personal vid myndigheten som ska arbeta med tillsyn avseende Säkerhetspolisen givetvis bör genomgå säker- hetsprövning. För att begränsa spridningen av känslig information bör därtill endast särskilt utvalda vid tillsynsmyndigheten arbeta mot Säkerhetspolisen. Tillsyn över polisen, s. 242. 48Europeiska kommissionens generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet. Comparative Study on Best Practices in the Field of Forced Return Monitoring (JLS/2009/RFXX/CA/1001) Final Report, s. 19 Kommitténs bedömning: bör vara lokaliserad till någon av landets tre storstadsregioner, dvs. uppgav i sitt remissyttrande över betänkandet Tillsyn över polisen att man behöver pröva en annan lokaliseringsprincip än . Eftersom det är viktigt med hög kompetens för utredningarna skulle enligt verket en modell med campuslokalisering kunna prövas. Ett internationellt välrenommerat universitet med juridisk, samhällsvetenskaplig och humanistisk fakultet skulle då vara en aktuell plats. Verket ansåg vidare att före- komst av polisforskning och andra utvärderingsmyndigheter skulle kunna vara några kriterier.49 Även ansåg att den nya tillsynsmyndigheten inte nödvändigtvis bör lokaliseras till och anförde följande. En nära kontakt med bör utan större svårigheter kunna upprätthållas i princip oavsett lokaliserings- ort. Vad gäller betydelsen av var granskningsobjekten har sina huvud- kontor bör det beaktas att huvudkontoren endast utgör en begränsad del av verksamheten och att granskningen i huvudsak bör ske av verksamheten ute i landet. Vad gäller behovet av kvalificerad kompetens bör detta kunna tillgodoses och vidmakthållas även av personer bosatta utanför Stockholmsområdet.50 Regeringen har i budgetpropositionen uttalat dels att utgångspunkten för nya myndigheter är att de bör lokaliseras utanför , dels att myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Enligt regeringen är det viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. Det handlar om att pröva om myndigheter kan lokaliseras 49Ekonomistyrningsverket, remissyttrande , dnr 3.4-812/2013. Yttrande över betänkandet Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). 50Rikspolisstyrelsen, remissyttrande , dnr A 120.329/2013. Betänkandet Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller vissa andra orter.51 Enligt kommittén bör det beaktas att polisen och Kriminal- vården bedriver verksamhet över hela landet. I samband med till- synsmyndighetens inspektioner måste dess personal på ett tids- effektivt sätt kunna transportera sig. måste även på ett tidseffektivt sätt kunna genomföra övervakning av utrikestransporter som kan komma att innefatta tvång. Kommittén har ovan gjort bedömningen att tillsynsmyndigheten bör ha en central organisation (avsnitt 17.5). bör därför lokaliseras till en ort med goda kommunikationsmöjligheter. behöver högt kvalificerade och erfarna medarbetare. I den omfattning som myndigheten behöver rekrytera finns tillgång till dessa i första hand i storstadsregionerna. Med hänsyn till behovet av kvalificerade medarbetare är också, på sätt angett i sitt remissyttrande, närhet till ett universitet med juridisk, samhällsvetenskaplig- och humanistisk fakultet en faktor som bör vägas in. och Säkerhetspolisen har sina huvudkontor i . Kriminalvården har sitt huvudkontor i . uppdrag förutsätter en nära kontakt med som uppdragsgivare. Den täta kontakt som är nödvändig mellan myndigheten, uppdragsgivaren och de objektsansvariga underlättas om myndighetens verksamhet förläggs till . Dock är det naturligtvis, som Rikspolis- styrelsen uppgav i sitt remissyttrande, möjligt att upprätthålla kontakten även från annan ort. Därtill kan närhet till andra relevanta tillsynsmyndigheter såsom Datainspektionen och vara en fördel. Detta med hänsyn till den föreslagna skyldigheten att samarbeta med andra myndigheter som utövar tillsyn över polisen och Kriminalvården. Vidare underlättas utbyte av erfaren- heter och rekrytering av personal med tillsynskompetens. Kommittén anser mot bakgrund av ovan nämnda faktorer att tillsynsmyndigheten bör lokaliseras till någon av landets tre stor- stadsregioner, dvs. 2014/15:1. Se utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning, s. 67. Se även utgiftsområde 19, Regional tillväxt, s. 52. 17.11 Volym, kostnader och finansiering Kommitténs bedömning: bör ha en bemanning motsvarande 60 årsarbetskrafter. I betänkandet Tillsyn över polisen ansåg kommittén att tillsyns- myndigheten skulle ha minst cirka 30 årsarbetskrafter, inklusive de anställda som hör till Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden. skulle myndigheten gå från cirka 5 till cirka 15 medarbetare (integritetsskyddsnämndens nuvarande personal undantagen). Vidare ansågs att det fanns verksamhetsmässiga skäl för att i förlängningen bygga upp en större organisation.52 JO betonade i sitt remissvar vikten av att tillsynsmyndigheten redan från början ges tillräckliga resurser och att en personalstyrka om endast cirka 15 personer framstår som alltför liten för att på allvar kunna utföra tillsynsmyndighetens arbete.53 innebär kommitténs förslag en tillsynsmyndighet som ska utöva tillsyn över både polisen och Kriminalvården. Kommittén framhåller också tydligare att enskilda fall ska kunna granskas. Vidare ska sammanföring inte ske med Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden, utan en helt ny myndighet ska bildas. Det finns därför inte längre, som vid en sammanföring, samordningsvinster att uppnå. Utifrån dessa premisser lämnar kommittén ett förslag på hur bemanningen av tillsynsmyndigheten bör vara . Det är svårt att skaffa sig en bild av bemanningsbehovet genom att studera befintliga tillsynsorgan. Detta på grund av variationerna i bemanning, storlek på tillsynsorganen i förhållande till tillsyns- objekten, antalet tillsynsobjekt, typ av verksamhet som omfattas av tillsynen, omfattningen av tillsynen, typen av tillsyn osv. Som en jämförelse presenteras ändå nedan en lista med antalet årsarbets- krafter vid några myndigheter som utövar tillsyn.  , 499 årsarbetskrafter.54 Tillsyn över polisen, s. 243 f. 53JO, remissyttrande , dnr R 62-2013. Remiss av betänkande Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). 54Arbetsmiljöverkets årsredovisning 2014, s. 35. Datainspektionen, 44 årsarbetskrafter.55 Diskrimineringsombudsmannen, 96 årsarbetskrafter.56 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring, 57 årsarbetskrafter.57 Inspektionen för socialförsäkring, 51 årsarbetskrafter.58 Inspektionen för vård och omsorg, 599 årsarbetskrafter.59 Riksdagens ombudsmän, 65 årsarbetskrafter.60 Väsentligt för det antal årsarbetskrafter som bör finnas vid tillsyns- myndigheten är den inriktning och de uppgifter som kommittén föreslår att tillsynsverksamheten ska ha samt omfattningen av polisens och Kriminalvårdens verksamhet. föreslås kontrollera regelefterlevnaden hos , Säkerhets- polisen och Kriminalvården. Dessa myndigheter bedriver omfattande verksamhet över hela landet och antalet anställda uppgår sammanlagt till drygt 41 000.61 Tillsynsverksamheten kräver viss volym för att vara effektiv. Det krävs även för att tillsynsmyndigheten ska kunna rekrytera och behålla kompetent personal. En risk med en under- dimensionerad verksamhet är att viktiga områden kan komma att bli eftersatta och att tillsynen inte kan ske med tillräckligt hög kvalitet. bör byggas upp successivt. För att myndig- heten redan från början ska kunna utveckla en väl fungerande tillsyn och få de objektsansvarigas förtroende bör den dock byggas upp relativt snabbt. Bemanningen bör uppgå till i vart fall motsvarande 30 årsarbetskrafter i genomsnitt. För att tillsynsmyndigheten ska vara effektiv bör den ha en bemanning motsvarande 60 årsarbetskrafter för kärn- och stödverksamheten. Vid denna bedömning har kommittén beaktat bland annat följande. 55Datainspektionens årsredovisning 2014, s. 40. 56Diskrimineringsombudsmannens årsredovisning 2014, s. 75. 57Inspektionen för arbetslöshetsförsäkrings årsredovisning 2014, s. 55. 58Inspektionen för socialförsäkrings årsredovisning 2014, s. 57. 59Inspektionen för vård och omsorgs årsredovisning 2014, s. 55. 60Riksdagens ombudsmäns årsredovisning 2014, s. 20. 61Medelantalet anställda vid och de 21 polismyndigheterna var 2014 totalt 28589 (Polisens årsredovisning 2014, s. 104) och vid var 2014 antalet anställda närmare 1 100 (2014, s. 10). Vid var medelantalet anställda 2014 totalt 11 616 (Kriminalvårdens årsredovisning 2014, s. 83). Tillsynsmyndighet ska utöva tillsyn, inklusive inspektioner, över hela landet och därtill övervaka utrikestransporter. Tillsynsobjekten är mycket resursstarka och har hög egen kompetens. Bred kompetens krävs eftersom tillsyn ska utövas över olika verksamheter, exempelvis förundersökning, frivård och kontra- terrorism. Av den budgetproposition som regeringen lämnade till framgår att för att effektivisera statens administrativa stöd- verksamhet avser regeringen att förordningsreglera anslutningen till de lönerelaterade bastjänsterna hos Statens servicecenter.62 Myndigheterna har även möjlighet att köpa annat administrativt stöd som till exempel ekonomiadministration från Statens service- center. Antalet anställda vid tillsynsmyndigheten blir således beroende på i vilken omfattning anslutning till Statens service- center sker. Finansieringen av de tjänster som tillsynsmyndigheten eventuellt kommer att köpa från Statens servicecenter förutsätts ske inom ramen för de beräknade ekonomiska resurserna för 60 årsarbetskrafter. Vidare bör det beaktas att kommittén, utöver dessa 60 årsarbetskrafter, utgår från att tillsynsmyndigheten kommer att behöva upphandla vissa tjänster (se nedan avsnitt 17.11.2 under rubriken löpande kostnader). Kommitténs bedömning: Kostnaderna för tillsynsmyndigheten beräknas till , till samt – med nu föreslagen verksamhetsvolym – till . Kostnadsuppskattningen bygger på förutsättningarna att Tillsyns- myndigheten för polisen och Kriminalvården inrättas , att verksamheten byggs upp och att den har en bemanning som motsvarar 60 2014/15:1. Budgetpropositionen , kap. 1–7 s. 54. Vid beräkningen av kostnaderna utgår kommittén från att behovet av 60 årsarbetskrafter fylls genom anställd personal, som påtalats ovan kan det dock även fyllas på annat sätt. Med hänsyn till den tid som behövs för att rekrytera kvalificerade medarbetare bedömer kommittén att i genomsnitt personal mot- svarande 30 årsarbetskrafter kommer att vara verksamma vid till- synsmyndigheten . kommer det att besättas chefspositioner och den genomsnittliga kostnaden per årsarbetskraft blir därför högre . Kommittén uppskattar den genomsnittliga kostnaden, inklusive sociala avgifter, per årsarbetskraft till . Lönekostnaderna uppgår då till (950 000 x 30) för . beräknar kommittén lönekostnaderna utifrån att i genomsnitt 56 årsarbetskrafter kommer att vara verksamma vid myndigheten. Efter det första verksamhetsåret beräknas den genomsnittliga lönen per årsarbetskraft att sjunka till 900 000 kr.63 Alltså uppskattar kommittén lönekostnaderna, inklusive sociala avgifter, för till (900 000 x 56). och åren därefter uppskattas motsvarande kostnad till (60 x 900 000). för polisen och Kriminalvården föreslås vara lokaliserad till någon av landets tre storstadsregioner. Myndigheten behöver ändamålsenliga lokaler. För att ha marginal utgår kommittén vid beräkningen av kostnaderna från det dyrare alternativet, dvs. att hyra lokal i . Som rikthyra för lokaler innanför tullarna i anger per kvadratmeter och för 63 Jämförelsevis kan nämnas att den genomsnittliga kostnaden per årsarbetskraft för Inspektionen för socialförsäkring var , för Inspektionen för vård och omsorg var , för ombudsmän var och för var . Beräkningen bygger på uppgifter från respektive myndighets årsredovisning 2014. lokaler utanför tullarna i och per kvadratmeter.64 Kommittén utgår i den fortsatta beräkningen från en kostnad per kvadratmeter om . Här förutsätts att det går att hitta moderna kontorslokaler och som schablon används därför i kalkylen per årsarbetare. Lokalkostnader måste beräknas utifrån fullt utbyggd verksamhet . Kalkylen bygger därför på att lokalerna redan från början hyrs för det lokalbehov som förutses för . Kostnaden för lokaler skulle därmed schablonartat bli (30 x 60 x 2 200) vilket motsvarar per årsarbetskraft. Jämförelsevis uppgick den genomsnittliga lokalkostnaden per års- arbetskraft för staten till 100 000 kr.65 Medel behöver också avsättas för initiala kostnader som är hänförliga till inrättandet av tillsynsmyndigheten. Det kan gälla kostnader för anlitandet av konsulter för förhandlingar om lokaler, iordningställande av lokaler och utrustning etc. Vidare behövs inköp av bland annat möbler och utrustning. Myndigheten kommer att utöva tillsyn över verksamhet som är omgärdad av sekretess och innefattar känsliga personuppgifter. Tillsyn över sådan verksamhet kräver högt säker- hetstänkande även hos tillsynsmyndigheten. Det kan i sig föranleda högre kostnader än för andra statliga kontorsmyndigheter för inköp av bland annat dokumentförstörare och säkerhetsskåp samt ett mer omfattande och kostsamt förfarande, innefattande säker- hetsprövning, vid rekrytering av personal. Kommittén uppskattar de initiala kostnaderna för att inrätta tillsynsmyndigheten till per årsarbetskraft under upp- byggnadsfasen, vilket sammantaget motsvarar (60 x 50 000). Beräkningen bygger på 60 årsarbetskrafter och kostnaden fördelas lika . 64Ekonomistyrningsverket, dnr 9.2-52/2015. Redovisning av underlag för prisomräkning av lokalkostnadsdelen i anslagsbaserna för samt reviderat underlag för , s. 2. 65Ekonomistyrningsverket, rapport 2009:28. Statens verksamhetskostnader i nyckeltal 2008, s. 5. Den nya tillsynsmyndighetens IT-kostnader måste, enligt kommittén, beräknas särskilt. ska utöva tillsyn över verk- samhet som är omgärdad av sekretess och innefattar känsliga person- uppgifter. Sådan tillsyn innebär hantering av uppgifter som kan kräva mer avancerade IT-lösningar och tillförlitliga system. Kostnaderna för IT är svåra att beräkna, varför kalkylen blir schablonmässig. Kommittén utgår i sin beräkning från en rapport från Ekonomi- styrningsverket och uppskattar kostnaderna till och och därefter till per år.66 Beloppen förutsätts täcka kostnaderna för drift och underhåll, utvecklingen av IT-system, utbildning och support samt åter- investeringar i hårdvara. Eftersom det är fråga om en helt ny verksamhet bör därutöver kalkyleras med initialkostnader för hård- vara, licenser, etc. Dessa kostnader uppskattas till för vart och ett av . kommer inte att kunna hålla alla kompetenser som behövs i verksamheten inom organisationen utan vissa tjänster kommer att behöva upphandlas, utöver eventuellt nyttjande av Statens servicecenters tjänster. För detta krävs medel som bedöms stå i proportion till lönekostnaderna. Kommittén uppskattar att ett belopp motsvarande av lönesumman bör läggas till för ändamålet. blir summan (28 500 000 x 0,10), för 66 I rapporten från har bland annat nyckeltalet IT kostnad som andel av total verksamhetskostnad använts. Studien bygger på uppgifter från 22 myndig- heter. De deltagande myndigheterna representerar inte ett statistiskt säkerställt underlag. Bland de deltagande myndigheterna ingick ett antal av de mest IT-tunga myndigheterna inom staten. De totala IT-kostnaderna hos myndigheterna motsvarade av verksam- hetskostnaden. Den genomsnittliga IT-kostnaden som andel verksamhetskostnaderna hos myndigheterna där IT bedöms som kritiskt för kärnverksamheten var . Genomsnittet hos övriga myndigheter i gruppen var (se , rapport 2014:50. It- kostnadsmodell – Ett första steg mot ett gemensamt språk, s. 6 och 18 f.). Kommittén utgår i sin beräkning från att tillsynsmyndigheten inte är att se som en IT-tung myndighet, men att IT- kostnaden är något högre än genomsnittet för övriga myndigheter. IT kostnadens andel av totala verksamhetskostnaden för tillsynsmyndigheten kommer att motsvara . I detta nyckeltal ingår då inte de för vart och ett av på grund av högre initiala kostnader. 2018 blir summan (50 400 000 x 0,10) och och åren därefter (54 000 000 x 0,10). Eftersom tillsynsmyndigheten ska utöva tillsyn över polisens och Kriminalvårdens verksamheter som bedrivs över hela landet samt övervaka utrikestransporter bör särskilt kostnaderna för resor upp- skattas till ett högre belopp än för många andra myndigheter. Medel behöver också avsättas för kompetensutveckling, telefon, städning, kontorsmaterial, el, litteratur, personalförmåner m.m. Kommittén bedömer att ett belopp motsvarande av lönesumman bör läggas till för dessa poster. blir summan (28 500 000 x 0,10), blir summan (50 400 000 x 0,10) och och åren därefter (54 000 000 x 0,10). Summorna blir därmed totalt , och och åren därefter. Angående IT-kostnader och övriga löpande kostnader Posterna ovan avseende IT-kostnader och övriga löpande kostnader motsvarar den post som i myndigheters resultaträkning benämns övriga driftskostnader. I en resultaträkning finns också en post för avskrivningar och nedskrivningar. Kommittén anser inte att det finns anledning att här ta upp avskrivningar och nedskrivningar specifikt. Posterna IT-kostnader och övriga löpande kostnader är nämligen så väl tilltagna att dessa kan anses rymma avskrivningar och nedskrivningar. Jämförelsevis kan nämnas att av de totala kostnaderna utgjorde posterna övriga driftskostnader samt avskrivningar och nedskrivningar hos polisen, hos Data- inspektionen och hos Skolinspektionen.67 Motsvarande kostnader hos den tilltänkta tillsynsmyndigheten utgör av de totala kostnaderna. Detta är alltså en förhållandevis hög andel av de totala kostnaderna. Den myndighet som är mest jämförbar med den nya tillsynsmyndigheten i detta sammanhang är Polisens Årsredovisning 2014, s. 85. Årsredovisning 2014, s. 29. Årsredovisning 2014, s. 73. kommer liksom denna att ha höga kostnader för resor, troligen till och med något högre. De uppskattade årskostnaderna är sammanställda i tabellen nedan. När myndigheten är utbyggd blir årskostnaden avrundat nedåt . Kommitténs förslag: ska finansieras över statsbudgeten. Enligt tillsynsskrivelsen bör tillsyn i normalfallet finansieras genom avgifter. Beroende på bland annat vilken verksamhet som tillsyn ska utövas över kan det dock, enligt regeringen, ibland vara mer lämpligt att tillsynen är skattefinansierad. Särskilt inom områden där tillsynen riktas mot statligt och kommunalt finansierad verk- samhet.68 Kommittén föreslår att tillsynsmyndigheten ska finansieras över statsbudgeten. Den kommer att utöva tillsyn över polisen och Kriminalvården vars verksamheter direkt eller indirekt berör hela skattekollektivet. Finansieringen över statsbudgeten är en enhetlig finansieringsform som inte riskerar att tillsynen styrs av ekonomiska hänsyn som inte har med syftet med tillsynen att göra. 2009/10:79. En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, s. 19 f. kan inte se att det finns några andra rimliga alternativa finansierings- former. Det bör även framhållas att avseende övervakning av påtvingade återvändanden kan delar av kostnaderna finansieras av Frontex eller asyl-, migrations- och integrationsfonden.69 (Hämtad ). och rådets förordning (EU) nr 516/2014 av om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden, om ändring av rådets beslut /381/EG och om upphävande av och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut /435/EG. Se även förordningen (2014:1538) om förvaltning av asyl-, migrations- och integrationsfonden. 18Reglering av tillsynsmyndighetens verksamhet i lag och förordning Kommitténs förslag: De grundläggande förutsättningarna för tillsynsmyndighetens verksamhet, dvs. tillsynsverksamhetens omfattning och inriktning samt befogenheterna för att hämta in information, ska regleras i lag. Kommittén har i tidigare kapitel lämnat förslag som innebär reglering av tillsynsmyndighetens verksamhet. I detta kapitel tar kommittén ställning till i vilken mån den regleringen ska ske i lag respektive förordning. Regleringen av en tillsynsmyndighets rätt till uppgifter hör till de grundläggande bestämmelserna för tillsyn.1 Föreslagen uppgifts- skyldighet omfattar enskilda (avsnitt 15.3.3). Föreskrifter som innebär skyldigheter för enskilda faller inom det område där i första hand har normgivningskompetens, det så kallade primära lagområdet. kan dock bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter som innebär skyldigheter för enskilda.2 För att uppgiftsskyldigheten ska vara sekretessbrytande är det tillräckligt med föreskrift i förordning.3 Det är vidare tillräckligt med reglering i förordning för att det ska vara tillåtet att sprida personuppgifter till tillsynsmyndigheten (avsnitt 15.8). Uppgiftsskyldigheten kan alltså regleras i förordning, om det finns ett bemyndigande i lag. 1Se SOU 2004:100. Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn, s. 204. 28 kap. 2 § första stycket 2 och 8 kap. 3 § regeringsformen. 310 kap. 28 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Reglering av tillsynsmyndighetens verksamhet i lag och förordning Kommitténs förslag till uppgiftsskyldighet är så generellt formulerad att det enligt kommittén inte finns anledning att dela upp regleringen mellan lag och förordning. Den är exempelvis inte begränsad på så sätt att endast vissa utpekade förvaltningsmyndigheter omfattas av den. Det är därför mer ändamålsenligt att uppgifts- skyldigheten i sin helhet regleras i lag. Regleringen om tillsyns- myndighetens tillträdes- och undersökningsrätt samt de objekts- ansvarigas skyldighet att lämna biträde bör finnas i samma lag, efter- som den regleringen har ett nära samband med uppgiftsskyldigheten. Bestämmelser om tillsynens omfattning är av betydelse för vad uppgiftsskyldigheten innebär. Uppgiftsskyldigheten för enskilda och andra myndigheter än de objektsansvariga ska enligt förslaget vara begränsad till den information som behövs för tillsynen. Vilken begränsning det villkoret innebär går endast att utläsa genom regleringen av tillsynens omfattning. Därtill avser tillsynen verksamhet som är väsentlig för samhället och som innefattar befogenheter att inskränka enskildas grundläggande rättigheter. Även om tillsynen inte ska riktas mot enskilda har alltså omfatt- ningen och inriktningen av tillsynen betydelse för dem. Vid statlig tillsyn anges ofta i respektive tillsynslag inte bara vilka befogen- heter tillsynsorganet har i sitt arbete utan även vad som ska vara föremål för tillsynen och vilka aspekter som ska granskas i tillsynen.4 För t.ex. är tillsynens omfattning och inriktning reglerad i lag, trots att tillsynen endast riktas mot statliga myndigheter och enskilda inte har någon uppgifts- skyldighet i förhållande till nämnden.5 Kommittén finner således att de grundläggande förutsättningarna för tillsynsmyndighetens verksamhet, dvs. tillsynsverksamhetens omfattning och inriktning samt befogenheterna för att hämta information, ska regleras i lag. Till regeringens restkompetens – dvs. föreskrifter som inte enligt grundlag ska meddelas av – hör bland annat de statliga myndigheternas organisation, arbetsuppgifter och inre verksamhets- former.6 Eftersom endast statlig verksamhet ska vara tillsynsobjekt Statlig tillsyn – Granskning på medborgarnas uppdrag, s. 12. 5Se 1 och 4 §§ lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet och förordningen (2007:1141) med instruktion för . 68 kap. 7 § regeringsformen. Se även Ds 2014:1. Gröna boken – Riktlinjer för författningsskrivning, s. 11. Reglering av tillsynsmyndighetens verksamhet i lag och förordning