sou · H3B321d2 · 2015-03-02 00:00:00 — För gäller att resurser utöver detta behöver avsättas för att ta fram den årliga rapport som föreslås. Detta bör dock kunna hanteras genom prioriteringar inom ramen för befintlig utredningsverksamhet. Konsekvenser för sysselsättning och jämställdhet På kort sikt bedöms förslagen få en obetydlig inverkan på sjuk- frånvarons utveckling. I ett längre perspektiv förväntas en stärkt kunskapsuppbyggnad få positiva effekter på sjukfrånvarons utveck- ling. Bättre kunskap om vilka åtgärder som är effektiva, för vilka sjukskrivna och när i sjukskrivningsprocessen dessa bör sättas in förväntas leda till att sjukskrivningstiderna kan förkortas. Det kan i ett längre perspektiv förväntas leda till en ökning av antalet arbetade timmar i ekonomin. Det saknas emellertid underlag för att närmare precisera denna effekt. Kvinnor är oftare sjukskrivna än män. Den databasuppbyggnad som föreslås kan därmed förväntas leda till att fler kvinnor än män kan återgå i arbete. Därmed borde förslaget kunna leda till en minskad skillnad i andelen sjukskrivna kvinnor och män. Konsekvenser för den personliga integriteten Uppbyggnaden av databaser förutsätter behandling av person- uppgifter. Behandling av personuppgifter leder alltid till risker för den personliga integriteten. Integritetsaspekten måste dock vägas mot de möjligheter som ny kunskap skapar. En stor del av de uppgifter som bedöms ingå i databasen är uppgifter som redan finns i och Arbetsförmedlingens administrativa register, men som inte redovisas och sammanställs på ett systematiskt och användbart sätt. I den meningen anser kommittén inte att förslaget innebär någon ytterligare inskränkning av den personliga integriteten utöver vad som gäller under nuvarande förhållanden. Utöver de uppgifter som redan finns i de admin- istrativa registren kan det dock behövas ytterligare uppgifter i databasen. Kommittén har vägt fördelarna med det ändamål för vilket uppgifterna samlas in mot konsekvenserna för den personliga integriteten. Det är mycket angeläget att statistik samlas in för att kunna bedriva forskning och utvärdering kring vilka åtgärder som är effektiva för att underlätta återgång i arbete och när i sjukfallet olika insatser bör sättas in. Kommittén anser att detta väger tyngre än skyddet av den enskildes integritet. Den lagstiftning som finns kring hantering av individdata är mycket restriktiv. Syftet med detta är att säkerställa att insamlade uppgifter inte missbrukas eller lämnas ut i sammanhang som inte tjänar insamlingens syfte. Dessa restriktioner är ett tillräckligt skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Den databas som föreslås kan därför inte anses innebära något oacceptabelt intrång i den personliga integriteten. 25.3.8En satsning på en nationell web-portal En nationell web-portal inrättas för återgång i arbete. Web-portalen ska innehålla information, utbildning, fakta och möjligheter för konsultativ rådgivning och syftar till att vara ett stöd för arbets- givarens ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering. Förslaget påverkar företrädesvis arbetsgivare och myndigheter samt indirekt den sjukskrivne. Genom web-portalen skapas en plattform för utbyte av information angående arbetsgivarens ansvar och möjligheter till insatser i rehabiliteringsprocessen. Goda exempel och kunskaper kring effektiva åtgärder och handlande i reha- biliteringsprocessen får på så vis en snabbare spridning både mellan företag och myndigheter och mellan olika företag. Därmed underlättas arbetsgivarens förutsättningar för att fullt ut ta det ansvar för rehabilitering och arbetsanpassning som lagen före- skriver. En sådan web-portal kan komma alla arbetsgivare tillgodo. Störst nytta kan den få för mindre arbetsgivare, som ofta saknar förutsättningar för att bygga upp sådan kompetens internt. Förslaget innebär inte att berörda myndigheters uppdrag utvidgas. I alla myndigheters uppdrag ingår informationsspridning inom ramen för myndighetens ansvarsområde som en del av verk- samheten. Kommittén bedömer därför inte att några ytterligare medel behöver skjutas till för att förslaget ska kunna genomföras, utan menar att det kan utformas som ett gemensamt uppdrag till berörda myndigheter av regeringen. För den myndighet som anses vara lämpligast för att administrera web-portalen finns emellertid ett behov av ytterligare medel för att kunna sköta drift och underhåll av web-portalen. Det kan röra sig om en uppbyggnadskostnad motsvarande och en årlig kostnad om när portalen är i drift. En web-portal får kortsiktigt små effekter på antalet sjuk- skrivna. På kan förslaget bidra till att sjukfall blir kortare genom en bättre kunskapsspridning kring vilka insatser arbets- givare kan vidta för att sjukperioden ska minskas. Förslaget kan också ha en preventiv effekt genom att arbetsgivare får bättre kunskap om hur sjukfrånvaro kan undvikas genom exempelvis arbetsanpassning och förebyggande åtgärder. Konsekvenser för sysselsättning och jämställdhet förväntas förslaget genom kunskapsspridning och goda exempel få positiva effekter på sjukfrånvarons utveckling. Det gäller särskilt för arbetsgivares åtgärder för att underlätta återgång i arbete. Förslaget kan förväntas påverka fler kvinnor än män då det är fler kvinnor än män som är sjukskrivna. 25.4Del 4 En mer rättssäker arbetsskadeförsäkring Förslagen innebär i korthet att det utreds hur ett bedömningsstöd kan utformas för att ge stöd vid bedömning av arbetsskadeärenden, att ett arbetsmedicinskt råd inrättas, att nyvunnen kunskap tydligare används i försäkringstillämpningen, att det genomförs en satsning på forskning inriktad mot att öka kunskapen kring skadliga arbetsmiljöer för kvinnor samt att en myndighet får i uppdrag att ta ett helhets- ansvar för framtagandet av statistik över arbetsskadors och arbets- miljöns samlade samhällsekonomiska kostnader. Konsekvenser för offentliga finanser och jämställdheten Med förslaget blir beslutsprocessen i arbetsskadeförsäkringen mer transparent och förutsebar. Förutsättningarna för likabehandling av arbetsskadeärenden ökar. Förslagen innebär också att nya kunskaper om skadliga arbetsmiljöer på ett naturligare sätt införs i försäkringstillämpningen. bör det leda till att antalet god- kända arbetssjukdomar ökar bland kvinnor, främst genom att det som kan betraktas som osakliga skillnader i beviljandet av arbetsskadelivränta mellan kvinnor och män minskar. De osakliga skillnaderna i beviljandet av arbetsskadelivränta mellan kvinnor och män är relativt små. Den långsiktiga utvecklingen av antalet livräntetagare och försäkringens kostnader beror i stället huvudsakligen på hur ansökningsbenägenheten och beviljandegraden utvecklas mer generellt och på hur utflödet av befintliga livränte- tagare utvecklas. Rätten till livränta prövas i många fall i samband med att rätten till sjukersättning prövas. En rimlig bedömning är därför att ett ökat antal prövade sjukersättningsärenden också leder till en ökning av antalet prövade arbetsskadelivräntor. Antalet nybeviljade sjukersättningar har ökat svagt . Fortsätter denna ökning påverkar detta sannolikt också antalet nybeviljade arbetsskadelivräntor. En ny process för bedömning av arbetsskadeansökningar kan inledningsvis förväntas leda till en ökad ansökningsbenägenhet. I takt med att ny kunskap om skadliga arbetsmiljöer utvecklas kan en ökad ansökningsbenägenhet förväntas leda till en viss ökning av antalet nybeviljade arbetsskadelivräntor. Det innebär emellertid inte att de samlade försäkringsutgifterna ökar. Huvuddelen av utflödet från arbetsskadeförsäkringen är pensionsavgångar. Försäkringens utgifter kommer därför succesivt att fortsätta minska . Kostnaden för det ökade antalet arbetsskadelivräntor som kan förväntas är svåra att uppskatta. Statistiken om antalet beslut om arbetsskadelivränta kan dock ge viss ledning. fattades omkring 5 000 beslut om arbetsskade- livränta.9 Av dessa rörde omkring 3 100 beslut män och ca 2 500 kvinnor. Beviljandegraden bland män var och bland kvinnor . Under antagandet att antalet kvinnliga ansökningar ökar så att de blev lika många som antalet manliga och att beviljandegraden blir lika stort bland kvinnor och män, skulle antalet nybeviljande arbetsskadelivräntor öka med omkring 400 . Det innebär ökade kostnader med . 9 statistik om antalet beslut om arbetsskadelivränta. För att det totala antalet kvinnor och män, i stocken av antalet med arbetsskadelivränta, ska jämnas ut behöver antalet kvinnliga livräntetagare öka med knappt 5 000 personer.10 Det skulle innebära att kostnaderna i arbetsskadeförsäkringen ökar med ca . Dessa antaganden ger därmed ett intervall på 30–för hur kostnaderna i arbetsskadeförsäkringen skulle kunna utvecklas som en konsekvens av förslaget. Bedömningen är dock att de ökade kostnaderna kan förväntas ligga närmare den nedre än den övre gränsen i detta intervall. Detta mot bakgrund av att förslagens syfte inte är att det generellt sett ska bli lättare att bli beviljad arbetsskadelivränta, utan att få till stånd en mer transparant beslutsprocess som tydliggör kriterierna för vad som är att betrakta som en arbetsskada. De långsiktiga konsekvenserna av detta kan förväntas bli en jämnare fördelning av nybeviljade arbetsskadelivräntor mellan kvinnor och män genom att de osakliga skillnaderna i beviljandegrad minskar. Mot bakgrund av detta uppskattas att kostnadsökningen sammantaget inte överstiger . 10 Givet att antalet män förblir . Källa: Egna beräkningar. Som tidigare beskrivits är bedömningen att antalet livräntetagare endast ökar i begränsad omfattning som en konsekvens av för- slagen. Ökningen bedöms företrädesvis ske bland kvinnor. Enligt ekonomisk teori kan generösare ersättningsystem ha en negativ effekt på antalet arbetade timmar i ekonomin. Effekterna på de totala drivkrafterna till arbete är dock så pass små att de inte kan förväntas leda till några sysselsättningsförändringar. Någon djupare analys av dessa effekter är därför inte meningsfull. Fördelningsmässigt kan förväntas att inflödet av nya livräntetagare kommer att få en likartad fördelning som de som har arbets- skadelivränta. De allra flesta livräntetagare finns i inkomstgrupperna 3–9.11 Förhållandevis få finns i de allra lägsta inkomstgrupperna. Det återspeglar att de flesta livräntetagarna har haft ett arbete med en stabil inkomst innan arbetsskadan inträffat, diagram 25.2. Åldersmässigt finns en tyngdpunkt av livräntetagare i åldrarna , se diagram 25.3. Majoriteten av livräntetagarna bor i hushåll utan hemmavarande barn, se diagram 25.4. 11 Befolkningen delas in i tio grupper efter inkomstens storlek. Inkomstgrupp1 har lägst inkomst. Inkomstgrupp 10 har högst inkomst. Källa: Egna beräkningar, SCB FASIT. 0 0-19 20-24 25-34 35-44 45-54 55-64 65-74 75- Källa: Egna beräkningar, SCB FASIT. Källa: Egna beräkningar, SCB FASIT. En ny beslutsprocess kring arbetsskadebedömningar kan förväntas innebära en viss ökning av antalet ansökningar om livränta. För innebär detta en ökning av de administrativa kostnaderna för handläggning av arbetsskadeärenden. Arbetsskadeförsäkringen är den av socialförsäkringsförmånerna som är dyrast att administrera. Orsaken är framför allt kom- plexiteten i att utreda vilken skadlighet den försäkrade varit utsatt för, i vilken grad yrkeslivet inverkat på den uppkomna skadan och omfattningen på exponering i den skadliga arbetsmiljön. Dessa s.k. exponeringsutredningar kostar i genomsnitt ca per utredning. Ett ökat antal ansökningar påverkar administrativa kostnader för handläggning av arbetsskadeärenden. Män svarar för ca 600 fler anmälningar än kvinnor. Under antagandet att ansökningsbenägenheten skulle öka så att antalet ansökningar från kvinnor och män jämnas ut, skulle det innebär en ökad kostnad med ca för , tabell 25.6. Om antalet ansökningar ökar till 5 000 eller 10 000 blir administrations- Konsekvenser av förslagen SOU 2015:21 kostnaden snabbt mycket stor. Kostnaderna ökar då till 150 respektive 300 miljoner. Antalet ansökningar om livränta låg tidigare omkring 15 000–20 000 . har emellertid förändrat exponerings- utredningarna så att de är mer grundliga och omfattande . Det innebär att kostnaderna för exponeringsutredningar var betydligt lägre tidigare, när ansökningsvolymerna var större. Det illustrerar att kostnaderna för att upprätthålla nuvarande kvalitet i exponeringsutredningarna blir stora när ansökningsvolymerna ökar. Källa: Egna beräkningar. Kommittén föreslår att en utredning tillsätts för att arbeta fram ett bedömningsstöd för arbetsskadeförsäkringen, att ett arbets- medicinskt råd inrättas, en funktion som ansvarar för forskning samt en förbättrad och utvidgad statistik kring arbetsskador och arbetsmiljö. Sammantaget beräknas dessa förslag innebära en ökad administration motsvarande ca , varav utred- ningsanslaget avseende bedömningsstödet endast är ettårigt (tabell 25.7). Källa: Egna beräkningar. 25.5Del 5 En trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring Bestämmelser i förvaltningslagen görs tillämpliga på arbetslöshets- kassornas verksamhet som avser myndighetsutövning. Konsekvenser för myndigheter och organisationer Att göra förvaltningslagen (1986:223) tillämplig på arbetslöshets- kassornas verksamhet som avser myndighetsutövning, kommer att medföra en formellt grundad skyldighet för arbetslöshetskassor att följa lagens bestämmelser. Det har emellertid ansetts att förvalt- ningslagen redan följs mer eller mindre allmänt inom arbetslöshets- kassor (se avsnitt 20.1). Effekterna för arbetslöshetskassorna som helhet bedöms bli relativt begränsade. Arbetslöshetskassorna har en samverkansskyldighet när det gäller frågor som rör administration, service, information, utbildning och utveckling av arbetslöshetskassornas verksamhet. Det följer av 88 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Samverkan sker inom ramen för den verksamhet som bedrivs av Arbetslöshetskassornas (). Inom ramen för denna samverkansskyldig- het har det tidigare utvecklats olika former av verksamhet, t.ex. elektroniskt informationsutbyte med myndigheter, som påverkar arbetslöshetskassornas kostnader. vissa sådana tillfällen fått ett extra statsbidrag för att täcka kostnader i ett införandeskede. Löpande kostnader som uppstår därefter, för t.ex. fortsatt utveckling, förvaltning samt utökat resursbehov, har arbetslöshetskassorna stått för själva. I förvaltningslagen behandlas en rad olika frågor som faller under denna samverkansskyldighet. Det kan t.ex. handla om verk- samhetsbehov som avser samverkan med myndigheter, service- skyldighet, snabb och enkel handläggning, lättbegripligt språk och muntlig handläggning samt – vid behov – översättning eller tolkhjälp. I den utsträckning som arbetslöshetskassor behöver samverka med varandra för att lösa sådana uppgifter på ett mera kostnadseffektivt sätt finns således redan under nuvarande förhållanden stöd och en befintlig struktur för att göra detta. Mot den nu beskrivna bakgrunden kan förslaget om att förvalt- ningslagen ska bli tillämplig på arbetslöshetskassornas myndig- hetsutövande verksamhet inte anses leda till en höjd kostnadsnivå för arbetslöshetskassorna. Förslaget bedöms inte heller få några samhällsekonomiska eller andra statsfinansiella effekter av betydelse. 25.5.2Intern styrning och kontroll Förslaget innebär att det införs en skyldighet enligt lag för arbets- löshetskassornas styrelser att se till att arbetslöshetskassan, med beaktande av arten och omfattningen av kassans verksamhet, har tillräcklig intern kontroll och tillräckliga riskhanteringssystem för att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om hur den interna kontrollen och risk- hanteringen ska ordnas. Förslaget innebär att arbetslöshetskassans styrelse, enligt lag, åläggs att se till att arbetslöshetskassan med beaktande av arten och omfattningen av kassans verksamhet har tillräcklig intern kontroll och tillräckliga riskhanteringssystem. Arbetet med intern styrning och kontroll har redan inletts vid arbetslöshetskassorna. Enligt uppgift från SO har arbetslöshets- kassorna lagt ned totalt på ett gemensamt IT-stöd som utvecklas och förvaltas av SO med syftet att säkerställa korrekta utbetalningar av arbetslöshetsersättning. Det saknas dock en reglering som förtydligar vilka generella krav som finns på arbetslöshetskassorna i detta avseende. Detta kan försvåra arbetet med att införa intern styrning och kontroll (se avsnitt 20.2). Förslaget kan ses som ett stöd för arbetslöshetskassorna i deras fortsatta arbete med dessa frågor. Exempelvis kan det innebära ett på förenkling och likformighet inriktat arbete med att utveckla ett systemstöd för t.ex. uttag av statistik, indikatorer och för kontroller. Ett sådant arbete kan resultera i minskade kostnader för arbets- löshetskassor. Förslaget till lagbestämmelse bedöms mot denna bakgrund inte leda till några krav som höjer kostnadsnivån för arbetslöshetskassorna avseende intern styrning och kontroll. I den mån föreskrifter som meddelas med stöd av det föreslagna bemyndigandet medför särskilda införandekostnader, bör detta beaktas på samma sätt som (avsnitt 25.5.1). Genom intern styrning och kontroll underlättas arbetslöshetskassornas arbete med att förhindra felaktiga utbetalningar av ersättning. Detta bör minska kostnaderna för sådana felaktiga utbetalningar. Förslaget bedöms inte medföra några andra samhällsekonomiska eller statsfinansiella effekter av betydelse. Förslaget innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bemyndigar föreskriver om informationssäkerhet för arbetslös- hetskassor. Arbetslöshetskassorna har ansvar för transaktionssystem som inne- håller känsliga uppgifter av stor betydelse i samhället. Omfattande utbyte av sekretessbelagda uppgifter äger rum mellan arbets- löshetskassorna och olika myndigheter. Arbetslöshetskassorna hanterar dessutom i sin myndighetsutövande verksamhet allmänna medel som uppgår till avsevärda belopp (se avsnitt 20.3). Förslaget innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas i lag att föreskriva om informationssäkerhet för arbetslöshetskassor. Med stöd av ett sådant bemyndigande kan föreskrivas krav på systematiskt informationssäkerhetsarbete med utgångspunkt i verksamhetens behov. Förslaget kan ses som ett stöd för arbetslöshetskassorna i deras fortsatta arbete med dessa frågor. På så sätt stärks skyddet för integritetskänsliga uppgifter som hanteras av arbetslöshets- kassorna. Därigenom underlättas även arbetslöshetskassornas arbete med att förhindra felaktiga utbetalningar av ersättning. Föreskrifter som meddelas med stöd av det förslagna bemyndigandet bedöms kunna leda till vissa ökade kostnader för arbetslöshetskassorna. Ett mera strukturerat och systematiskt informationssäkerhetsarbete kan för den enskilda arbetslöshetskassan inledningsvis ge upphov till ökade kostnader. Sannolikt kan arbetslöshetskassor och SO behöva förstärka medarbetarkompe- i dessa frågor. Å andra sidan bör understrykas att många delar av arbets- löshetskassornas verksamhet styrs av ett flertal olika författnings- krav som innebär att informationen behöver hanteras på ett säkert sätt. Det gäller exempelvis i fråga om de krav som följer av person- uppgiftslagen (1998:204). Att i författning ställa krav på att arbets- löshetskassorna ska bedriva ett systematiskt arbete med att hantera krav som följer av annan lagstiftning medför inte i sig några nya kostnadsdrivande krav på arbetslöshetskassornas verksamhet. Tvärtom kan sådana föreskrifter, som dessutom är avpassade efter verksamhetens behov, ge kassans ledning ett verktyg för att undvika kostsamma incidenter och informationsförluster samt trygga integriteten hos de ersättningssökande. Omvänt kan brister i informationssäkerhetsarbetet föra med sig betydande risker för ekonomiska kostnader och förtroendeförluster vid bristande förmåga att uppfylla författningskrav avseende informations- hantering. Förslaget bedöms inte få några andra samhällsekonomiska eller statsfinansiella effekter av betydelse. 25.5.4Stärkt arbete för likformighet i rättstillämpningen inom arbetslöshetsförsäkringen Statens arbete med att säkerställa en likformig tillämpning inom arbetslöshetsförsäkringen ska stärkas genom att en myndighet beslutar om allmänna råd eller lämnar besked i konkreta tolknings- frågor på ansökan av arbetslöshetskassor (tolkningsbesked). Konsekvenser för myndigheter och organisationer Kommittén pekar inte ut någon speciell myndighet till vilken förslaget riktar sig. Ett sätt att i ett tidigt skede säkerställa en effektiv inrapportering till den berörda myndigheten kan vara att arbets- löshetskassorna åläggs en rapporteringsskyldighet. Den måste dock utformas så att den inte blir onödigt betungande. Regeringen bör ta ställning till valet av lösning, organisatorisk hemvist för en myndig- hetsfunktion och följdkonsekvenser i olika avseenden. Kommittén anser dock att lösningar som bygger på tolkningsbesked är särskilt intressanta att belysa i det arbetet. Ett system med allmänna råd byggt på en skyldighet för arbets- löshetskassor att inrapportera oklara rättsfrågor medför att det tillkommer visst arbete för arbetslöshetskassorna. De ska samman- ställa och vidarebefordra information om oklara rättsfrågor till myndigheten som utfärdar de allmänna råden. Ett system med all- männa råd torde emellertid också underlätta arbetslöshetskassornas rättstillämpningsarbete, vilket kan leda till rationaliseringsvinster. Det är därför inte säkert att systemet föranleder behov av ökade resurser för arbetslöshetskassornas del. För myndigheten som ska utfärda allmänna råd tillkommer vissa arbetsuppgifter. Den ska analysera den information om oklara rättsfrågor som arbetslöshetskassorna lämnar, ta ställning till behovet av att utfärda allmänna råd, utarbeta och publicera dessa. En annan arbetsuppgift för myndigheten kan bli att lämna åter- koppling till arbetslöshetskassor med anledning av att deras inrapportering inte resulterar i att myndigheten utfärdar allmänna råd. För myndigheten kan även uppkomma ett visst behov av ökade resurser om det inrättas ett särskilt beredningsorgan av det slag som tidigare fanns inom (Arbetslöshets- försäkringsdelegationen). Likaså kan resurstillskott behövas om det blir aktuellt med kompetensuppbyggnad inom myndighetens personal. Det torde dock vara fråga om relativt blygsamma ökningar av resursbehovet. Ett system byggt på en skyldighet för arbetslöshetskassor att ansöka om tolkningsbesked hos en myndighet leder också till att vissa arbetsuppgifter tillkommer för arbetslöshetskassorna. De ska upprätta ansökningar om tolkningsbesked med anledning av oklara rättsfrågor som uppkommer i ärenden. Vidare ska de eventuellt besvara kompletterande frågor och ta fram kompletterande under- lag som har samband med handläggningen av ett ärende om tolk- ningsbesked. Liksom i fallet med allmänna råd torde tolknings- besked i vart fall underlätta arbetslöshetskassornas rätts- tillämpningsarbete, vilket kan leda till rationaliseringsvinster. Det är därför inte säkert att systemet föranleder behov av ökade resurser för arbetslöshetskassornas del. Myndigheten som ska meddela tolkningsbesked ska analysera ansökningar om tolkningsbesked, bereda och utarbeta dessa. För att tolkningsbeskeden ska kunna tjäna till ledning för arbets- löshetskassor och domstolar i andra ärenden torde det dessutom vara nödvändigt att myndigheten gör tolkningsbeskeden allmänt tillgängliga i strukturerad form. Uppdraget att lämna besked i konkreta tolkningsfrågor kan ges antingen till en befintlig myndighet eller till en ny fristående myndighet. Oavsett om uppdraget att lämna besked i konkreta tolkningsfrågor ges till en befintlig eller nyinrättad myndighet är det angeläget att beskeden bereds i former som tillgodoser behovet av hög juridisk kompetens med erfarenhet från både arbetslös- hetskassor och allmänna förvaltningsdomstolar.