sou · H3B369 · 2015-08-04 00:00:00 — 5Inspektion av polismyndigheternas hantering av det lokala personsäkerhetsarbetet, inspek- tionsrapport 2012:8, , s. 11 och 12. 6https:///Om-polisen/Sa-arbetar-Polisen/Skydd-for-hotade/ 7Förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. Skydd för hotade och förföljda personer Skyddet med stöd av förordningen syftar till att enskilda ska våga lämna upplysningar så att ett brott kan utredas och den skyl- dige dömas samt till att poliser och andra yrkeskategorier ska kunna utföra sitt arbete utan att utsättas för repressalier i form av hot och våld. De åtgärder som kan vara aktuella är, i likhet med vad som ovan anges för brottsoffer- och personsäkerhetsarbetet, exem- pelvis flyttning till ett skyddat boende, installerande av larm och hantering av praktiska situationer, exempelvis hjälp med olika myndighetskontakter. ska också samarbeta med andra myndigheter och samhällsorgan som berörs. Bestämmelserna gäller för bevispersoner (misstänkta, tilltalade, målsägande, vittnen och andra som medverkar eller har medverkat i en förundersökning eller rättegång) i vissa typer av mål, personer som lämnar eller har lämnat information som rör viss brottslighet, anställda inom rättsväsendet samt närstående till dessa grupper. Om det finns särskilda skäl kan även andra personer omfattas av bestämmelserna, exempelvis journalister, politiker och andra som är utsatta för allvarliga hot som hot om hedersrelaterade brott och andra hot från närstående. För att kunna omfattas av förordningen om det särskilda per- sonsäkerhetsarbetet ska det finnas en påtaglig risk för att allvarlig brottslighet riktas mot personens liv, hälsa, frihet eller frid. Person- säkerhetsutredningen, som föreslog bestämmelserna, anförde att det särskilda personsäkerhetsarbetet var tänkt att användas endast som en sista utväg när alla andra åtgärder bedömdes vara otillräck- liga. Risken för brottsligt angrepp borde vara kvalificerad. Den skulle vara konkret och ligga nära till hands.8 För att en person ska kunna omfattas av bestämmelserna krävs dessutom att denne bedöms kunna följa de villkor som hen kan bli skyldig att följa. Dessutom krävs att andra säkerhetsåtgärder be- döms vara otillräckliga. För de åtgärder som kan ges med stöd av förordningen om sär- skilt personsäkerhetsarbete finns inte någon tidsfrist. I stället finns bestämmelser som innebär att om förutsättningarna för att bedriva särskilt personsäkerhetsarbete för en enskild inte längre finns, ska personsäkerhetsarbetet upphöra. 2005/06:138 Personsäkerhet s. 13 och 14 samt SOU 2004:1 Ett nationellt program om personsäkerhet s. 132. Skydd för hotade och förföljda personer Det saknas bestämmelser om ansökan när det gäller det sär- skilda personsäkerhetsarbetet och frågan kan därför tas upp på ini- tiativ av . Beslut i ärenden enligt förordningen om det särskilda personsäkerhetsarbetet får inte överklagas. Fingerade personuppgifter är den starkaste och mest ingripande formen av skyddade personuppgifter och regleras i en särskild lag.9 Fingerade personuppgifter innebär att en person får använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga. För att kunna omfattas av åtgärden krävs att personen riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet och att personen inte kan ges tillräckligt skydd genom kvarskriv- ning eller på annat sätt. prövar efter ansökan från den enskilde om det finns förutsättningar att medge fingerade personuppgifter. Kopplingen mellan den verkliga och fingerade identiteten finns endast hos . Vi beskriver fingerade personuppgifter utförligare i kapitel 7. ansvarar för åklagarverksamheten i landet.10 Åklagarens huvudsakliga uppgifter är att leda förundersökningar, att besluta i åtalsfrågor och att föra talan om ansvar för brott vid domstol. Förundersökningsarbetet syftar främst till att utreda vem som skäligen kan misstänkas för ett brott och om det finns tillräck- liga skäl för åtal mot den personen. När en förundersökning avslu- tats ska åklagaren besluta om åtal ska väckas. Åklagaren för också det allmännas talan inför domstol. En åklagare har även andra särskilda uppgifter exempelvis när det gäller kontaktförbud.11 9Lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 101 § förordningen (2007:971) med instruktion för . 2014/15:63 Åklagardatalag s. 22–25. Skydd för hotade och förföljda personer 3.3.2Åtgärder som riktar sig mot den hotande eller förföljande personen Kontaktförbud regleras i en särskild lag.12 Kontaktförbud innebär att en person förbjuds att besöka eller på annat sätt ta kontakt med en person eller att följa efter denna person. Under vissa förutsätt- ningar kan även kontaktförbud avseende gemensam bostad beslu- tas. Det finns också utvidgat kontaktförbud som innebär ett för- bud att uppehålla sig i närheten av en annan persons bostad eller arbetsplats eller annat ställe där den personen brukar vistas. Den som har överträtt ett utvidgat kontaktförbud kan få särskilt utvid- gat kontaktförbud som innebär ett förbud att uppehålla sig inom ett ännu större område. Särskilt utvidgat kontaktförbud ska som huvudregel förenas med elektronisk övervakning. Kontaktförbud får meddelas om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att en person kommer att begå brott mot, förfölja eller på annat sätt allvarligt trakassera en annan person. Vid bedömningen av om det finns en sådan risk ska det särskilt beaktas om personen har begått brott mot någons liv, hälsa, frihet eller frid. För att meddela kontaktförbud avseende gemen- sam bostad, utvidgat kontaktförbud eller särskilt utvidgat kontakt- förbud ska ytterligare förutsättningar vara uppfyllda. Ett kontakt- förbud får meddelas endast om skälen för ett sådant förbud upp- väger det intrång eller men i övrigt som förbudet innebär för den som förbudet ska gälla mot. Ett kontaktförbud omfattar inte kontakter som med hänsyn till särskilda omständigheter är uppen- bart befogade. Av praxis följer att risken för brott ska vara klar och konkret.13 Kontaktförbud är endast i undantagsfall aktuellt i en situation där parterna inte har eller har haft en nära relation.14 Åklagarmyn- dighetens uppfattning är att det kan finnas ett visst utrymme för att meddela kontaktförbud även när det inte funnits någon nära relation mellan parterna. Så kan vara fallet om det finns risk för att den hotande eller förföljande personen begår brott mot, förföljer 12Lagen (1988:688) om kontaktförbud. 13NJA 2007 s. 272. 14JO diarienummer 6651-2008. Skydd för hotade och förföljda personer eller på annat sätt allvarligt trakasserar en person som avvisat oväl- komna närmanden eller om personen varit särskilt utsatt, exempel- vis en före detta arbetsgivare, en före detta lärare, en politiker eller en annan offentlig person. Frågor om kontaktförbud tas upp på begäran av den som förbu- det avser att skydda eller när det annars finns anledning till det. För utredning av frågor om kontaktförbud får åklagaren anlita biträde av . Kontaktförbud ska meddelas som varierar mellan och beroende på typ av kon- taktförbud. Kontaktförbuden kan förlängas. Beslut om kontakt- förbud är i de flesta fall generella och anger inte någon geografisk begränsning för beslutet. Normalt anges personens namn i beslu- tet, men om personen har bytt namn enligt namnlagen anges det tidigare namnet eller personnumret.15 Beslut om kontaktförbud kan överklagas till tingsrätt. Om det på grund av ändrade förhål- landen finns skäl till det, får åklagaren häva eller ändra ett beslut om kontaktförbud som har meddelats av åklagaren eller domstolen. Den som bryter mot ett kontaktförbud döms för överträdelse av kontaktförbud till böter eller fängelse i högst . bland annat för frågor om folkbokföring. I det ansvaret ingår att pröva rätten till kvarskrivning.16 har därutöver inte i författning eller regleringsbrev något särskilt uttryckt ansvar för att skydda hotade eller förföljda personer. 15Kontaktförbud – en handbok, , Utvecklingscentrum , , uppdaterad , s. 22, 32, 35, 36 och 97. 1616 och 34 §§ folkbokföringslagen (1991:481). Skydd för hotade och förföljda personer 3.4.2Åtgärder som riktar sig mot den hotade eller förföljda personen Sekretessmarkering är den minst ingripande formen av skyddade personuppgifter. Det finns inga särskilda bestämmelser om sekretessmarkering i folkbokföringsverksamheten. Den form av skyddade personupp- gifter som kallas för sekretessmarkering grundar sig i stället på de bestämmelser om sekretessmarkering som gäller för alla myndighe- ter och som syftar till att påminna om behovet av en noggrann sek- retessprövning om någon begär ut personuppgifterna, se kapitel 5. har tagit fram särskilda rutiner för handläggning av ärenden om sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen. Syftet med rutiner är att förhindra att en hotande eller förföljande person med hjälp av personuppgifter lokaliserar en person och utsätter denne för brott, förföljelse eller trakasserier. Skyddet består i att registrerar en sekretessmarke- ring som aviseras tillsammans med personuppgifterna till alla myn- digheter som får grundläggande personuppgifter från folkbokföringsverksamhet. avsikt med sekretessmar- keringen är att den ska omfatta alla personuppgifter, även uppgifter i de mottagande myndigheternas it-system som kan ge ledning om var en person eller någon närstående till denne kan befinna sig. En sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen grundar sig på bestämmelsen som innebär att i verksamhet som rör folkbokföring och annan liknande registrering av befolkningen gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs.17 För att ska registrera en sekretessmarkering krävs att den person ansökan avser eller dennes närstående är utsatt för ett aktuellt och konkret hot i det enskilda fallet. Vi beskriver praxis med sekretessmarkering utför- ligare i kapitel 9. 17 22 kap. 1 § första stycket 1 OSL. Skydd för hotade och förföljda personer Kvarskrivning är en form av skyddade personuppgifter som har mer ingripande konsekvenser än sekretessmarkering, men mindre ingripande konsekvenser än fingerade personuppgifter. Bestäm- melser om kvarskrivning finns i folkbokföringslagen.18 En person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt, får vid flytt- ning medges att vara folkbokförd på den gamla folkbokförings- orten (kvarskrivning). För kvarskrivning krävs att behovet av skydd inte kan tillgodoses genom kontaktförbud eller på annat sätt, exempelvis genom sekretessmarkering. Åtgärden beslutas av och innebär att adressen tas bort ur folkbokförings- databasen och att personen registreras som ”på församlingen skriven”. adress anges som en särskild postadress. Bostadsadressen förvaras i ett manuellt register som endast särskilda handläggare vid har tillgång till. Kvarskriv- ning skyddar endast uppgift om adress och kombineras därför som regel med en sekretessmarkering, se ovan. Vi beskriver kvarskrivning utförligare i kapitel 8. Socialnämndernas ansvar för hotade och förföljda personer beskrivs i socialtjänstlagen.19 har dessutom utfärdat föreskrifter och allmänna råd och tagit fram en handbok.20 Varje kommun svarar för inom sitt område, och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Detta innebär ingen inskränkning i det ansvar som vilar på andra huvudmän. Avsikten med bestämmelsen om kommunens yttersta ansvar är inte att kommunen ska träda i en annan huvud- 1816 och 17 §§ folkbokföringslagen (1991:481). 191 kap. 1 §, 2 kap. 1 § och 5 kap. 11 § socialtjänstlagen (2001:453). 20Socialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 2009:22) om socialnämndens arbete med våldsutsat- ta kvinnor samt barn som bevittnat våld, allmänna råd (SOSFS 2013:1) om ekonomiskt bistånd, föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer samt Våld om socialnämndens ansvar för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld, , s. 85–101. Skydd för hotade och förföljda personer Det är för att understryka detta som det anges i bestämmelsen att det yttersta ansvaret inte innebär någon inskränkning av det ansvar som andra huvudmän har.21 Till socialnämndens uppgifter hör att verka för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsat- ta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ansva- rar för att ett barn, som utsatts för brott, och dennes närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som har bevittnat våld eller andra över- grepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvarar för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. Av föreskrifter och allmänna råd samt handbok framgår bland annat följande. I ärenden som rör våldsutsatta personer bör socialnämnden utreda bland annat behovet av stöd och hjälp akut, våldets karaktär och omfattning, våldets konse- kvenser för den våldsutsatte, hur den våldsutsatte hanterar sin situation, hur den våldsutsattes nätverk ser ut, om den våldsutsatte behöver stöd i sitt föräldraskap och behovet av stöd och hjälp . Utredningen ska ligga till grund för bedöm- ningen av vilka insatser som ska erbjudas. ska också bedöma risken för ytterligare våld. ska erbjuda våldsutsatta personer insatser akut och med utgångspunkt i behovet av skydd, stöd och hjälp. 3.5.2Åtgärder som riktar sig mot den hotande eller förföljande personen Om ett barn utsatts för våld eller bevittnat våld bör socialnämnden med utgångspunkt i barnets behov kunna erbjuda insatser till vålds- utövande föräldrar och andra våldsutövande vuxna som bor tillsam- mans med barn. Insatserna bör syfta till att våldet upphör och att våldsutövaren får en ökad förståelse för hur våld påverkar barn. Insatserna kan också syfta till att våldsutövarna förändrar sitt bete- 1979/80:1 om s. 524. Skydd för hotade och förföljda personer ende och upphör med att utöva våld. Insatserna bör genomföras med beaktande av behovet av trygghet och säkerhet hos våldsut- satta och barn som bevittnat våld. 3.5.3Åtgärder som riktar sig mot den hotade eller förföljda personen ska vid behov erbjuda våldsutsatta personer stöd och hjälp i form av lämpligt, tillfälligt boende som motsvarar den våldsutsattas behov av skydd med utgångspunkt i utredningen och riskbedömningen. Om den våldsutsatta behöver stöd och hjälp i ett skyddat boende bör boendet ha tillräcklig bemanning och tillräck- liga skyddsanordningar för att kunna erbjuda skydd mot hot, våld och andra övergrepp. Det boende som erbjuds den våldsutsatta bör vara lämpligt för eventuellt medföljande barn oavsett ålder och kön. Om det skyddade boendet tar emot barn bör det i boendet finnas personal med kunskaper om barns behov. bör kunna erbjuda våldsutsatta personer stöd och hjälp i form av bland annat information och råd, stödsamtal, hjälp i att ordna stadigvarande boende, stöd i föräldraskap samt hjälp vid kontakt med hälso- och sjukvården och andra myndigheter, exem- pelvis och , , och . Hjälpen i kontakter med andra myndigheter kan handla om hur man gör en polisanmälan, möjligheten till målsägandebiträde, möjligheten till besöksförbud, rätten till skadestånd, familjerättens arbete, hur man får skyddade personuppgifter och vilka konsekvenser olika typer av skyddade personuppgifter kan innebära. bör också kunna erbjuda förmedling av kontakt med frivilligorganisationer och andra aktörer. Förmedling av kon- takt med frivilligorganisationer med flera kan avse kvinno- och brottsofferjourer, trossamfund, intresseorganisationer eller advokat samt information om vad dessa kan erbjuda. Skydd för hotade och förföljda personer En kontaktperson kan vid behov utses för hjälp i personliga angelägenheter. Ekonomiskt bistånd kan lämnas med stöd av bestämmelserna i socialtjänstlagen.22 När det gäller personer som är våldsutsatta bör socialnämnden ha beredskap för att kunna handlägga ett ärende om ekonomiskt bistånd som är akut. Våld eller andra övergrepp av eller mot närstående kan beaktas i bedömningen av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd. Det kan också vara aktuellt med bistånd till olika skyddsåtgärder som extra lås, titthål i ytterdörr och liknande. Det kan även vara nödvändigt att bevilja mobiltelefon för alla medlemmar i hushållet. Stöd och hjälp till barn Om ett barn som är våldsutsatt eller som har bevittnat våld är i behov av stöd och hjälp med anledning av våldet, akut eller , bör socialnämnden bland annat kunna erbjuda barnet råd och stöd, stöd- och behandlingsinsatser samt förmedling av kontakt med frivilligorganisationer och andra aktörer. 22 Socialtjänstlagen (2001:453). 4Uppgifter i samhället om personer med skyddade personuppgifter 4.1Skydd av den personliga integriteten Det är en grundläggande rättighet att skyddas från att få den per- sonliga integriteten kränkt genom att uppgifter om personen registreras med hjälp av automatisk databehandling. Bestämmelser finns i personuppgiftslagen. Personuppgifter är all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. 1 Det kan exempel- vis vara upplysningar om namn, personnummer, födelsedatum, nationalitet, utbildning, familj, anställningsförhållanden, bostads- förhållanden, banktillgodohavanden, fastighets- och bilinnehav samt ekonomiska förhållanden i övrigt. För att skydda människor mot integritetskränkningar innehåller personuppgiftslagen krav på lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för en säker behandling av personuppgifter.2 Bestämmelserna i personuppgiftslagen tillämpas inte om det strider mot tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrund- lagen eller inskränker en myndighets skyldighet att lämna ut allmänna handlingar.3 Bestämmelserna gäller inte heller om någon annan lag eller förordning reglerar en myndighets behandling av personuppgifter. 13 § personuppgiftslagen (1998:204). 231 § personuppgiftslagen (1998:204). 37 och 8 §§ personuppgiftslagen (1998:204). Uppgifter i samhället om personer med skyddade personuppgifter 4.2Uppgifter i folkbokföringen sprids till myndigheter och privata organisationer 4.2.1Folkbokföringsuppgifter är viktiga i samhället Folkbokföring innebär fastställande av en persons bosättning och registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållan- den.4 ansvarar för folkbokföringen och registrerar uppgifter om bland annat namn, personnummer, adress, fastighet, lägenhet, församling och kommun där en person är folkbokförd, födelsehemort och födelseort samt medborgarskap och civilstånd.5 De flesta uppgifter kommer till från andra myndig- heter. Den enskilde måste dock själv anmäla bland annat flytt inom, till och från och ändring av postadress.6 Målet för folkbokföringen är att uppgifterna ska spegla befolk- ningens verkliga bosättning, identitet och familjerättsliga förhål- landen så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder.7 Uppgifter från folkbokföringen har stor betydelse för både myndigheter och privata företag och andra organisationer. När det gäller myndigheters verksamheter ligger folkbokföringen till grund för ett stort antal rättigheter och skyldigheter som kan vara avhängiga av såväl att en person är folkbokförd som var en person är folkbokförd. Exempelvis avgör folkbokföringsuppgifterna vilken kommun och vilket landsting som ansvarar för en persons tillgång till utbildning samt hälso- och sjukvård. De är också en förutsätt- ning för att få ekonomiska förmåner från bland annat socialförsäk- ringssystemet. Inom många privata verksamheter används uppgif- terna exempelvis som underlag vid kreditupplysningar, kredit- och avbetalningsköp, registrering av medlemskap, prenumerationer samt uthyrning. 41 § folkbokföringslagen (1991:481). 534 § folkbokföringslagen (1991:481) och 2 kap. 3 § lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. 625 och 26 §§ folkbokföringslagen (1991:481). 7Skatteverkets regleringsbrev , diarienummer Fi2013/2986 och Fi2014/4482 (del- vis). Uppgifter i samhället om personer med skyddade personuppgifter 4.2.2Utlämnande av uppgifter från folkbokföringen till myndigheter Uppgifter från folkbokföringen sprids elektroniskt enligt särskilda bestämmelser genom Navet (system för spridning av folkbokföringsuppgifter) till främst myndigheter och genom SPAR till främst övriga delar av samhället.8 Navet uppdateras kontinuerligt allteftersom ärenden registreras i folkbokföringsdatabasen. Myndigheterna kan få del av information på olika sätt. kan eller skicka filer med information ur folkbokföringsdatabasen till myndigheterna. Det finns också en möjlighet för myndigheten att via en webbtjänst gå in och se information direkt i Navet. Det är respektive myndighet själv som avgör, med hänsyn till verksamhetens behov, om den vill ha uppgifter om sekretessmarke- rade personer och hur den väljer att hantera dessa uppgifter i sina register. I Navet finns en möjlighet att beställa färre uppgifter för sekretessmarkerade personer eller att helt avstå från dem. När aviserar folkbokföringsuppgifter för personer med sekretessmarkering till myndigheterna omfattas även själva sekretessmarkeringen. När sekretessmarkeringen tas bort aviseras detta. Sekretessmarkeringen överförs automatiskt till de flesta myndigheter, kommuner, landsting och SPAR, se nedan. Vid kvarskrivning aviseras en flyttning där personen blivit ”på församlingen skriven” tillsammans med en särskild postadress till . Någon annan särskild markering som visar att perso- nen är kvarskriven aviseras inte.9 I princip alla med kvarskrivning har dock även en sekretessmarkering. 8Lagen (2001:182) och förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet samt lagen (1998:527) och förordningen (1998:1234) om det statliga personadressregistret. 9Navet Avisering av folkbokföringsuppgifter Allmän beskrivning, s. 4–9, 21, 22 och 25 och e8bc80001711.html Uppgifter i samhället om personer med skyddade personuppgifter 4.2.3Utlämnande av uppgifter från folkbokföringen till andra än myndigheter har ett särskilt system – SPAR – för distribution av folkbokföringsuppgifter till främst privata organisationer. SPAR uppdateras med uppgifter från folkbokföringen. SPAR erbjuder liknande tjänster som Navet. Det finns också en möjlighet att komplettera ett eget kundregister med uppgift om personnummer.10 När en person får en sekretessmarkering gallras alla uppgifter om personen i SPAR utom personnummer, sekretessmarkeringen och från vilken dag sekretessmarkeringen gäller. Några uppgifter om personer med sekretessmarkering kan därefter inte aviseras. 4.3Personuppgifter sprids mellan andra myndigheter och organisationer Uppgifter om personer lämnas också mellan andra myndigheter, mellan privata organisationer samt mellan myndigheter och privata organisationer. Behandlingen av personuppgifter hos myndigheter regleras ofta i särskilda författningar. Ett exempel är bestämmelserna i socialför- säkringsbalken som bland annat reglerar möjligheterna för och att ta del av uppgifter elektroniskt från Försäkringskassan.11 Ett annat exempel är Kronofogde- myndighetens och möjligheter att elektroniskt få del av uppgifter i beskattningsdatasen.12 Myndigheter får också i vissa fall lämna uppgifter elektroniskt till privata organ, exempelvis till arbetslöshetskassorna och läroanstalter.13 Utlämnandena kan innehålla information om personer med skyddade personuppgifter. 10http:///SPAR-tjanster/Tjanster-i-SPAR.html 11114 kap. 20 och 21 §§ socialförsäkringsbalken (2010:110). 122 kap. 8 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverk- samhet. 13114 kap. 21 § socialförsäkringsbalken (2010:110) och 12 § studiestödsdataförordningen (2009:321). 5Allmänt om offentlighet och sekretess