sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — var av kommunernas fullmäktigeord- förande män, vilket representerade en minskning om åtta procent- enheter ().39 På motsvarande poster i lands- tingsfullmäktige är könsfördelningen mer jämn; 2003 var av ordförandena kvinnor och män. 2011 var av ordförandena kvinnor och män. Könsfördelningen bland ordföranden i kommunstyrelser har utvecklats från kvinnor respektive män till kvinnor respektive män 2011. Landstings- styrelserna är betydligt färre till antalet än kommunstyrelserna. Där har könsfördelningen, när det gäller ordförandeposten, utvecklats från kvinnor respektive män 1998 till 33 pro- cent kvinnor respektive män 2010. 36Efter valet översteg dessutom kvinnors andel i ett politiskt parti på nivå: () och (). 37Sverige har till skillnad från många andra länder inte infört någon lagstiftad könskvotering. har ca 80 länder lagstiftat om könskvotering i politiska församlingar, se ; Dahlerup red. (2006); Dahlerup och Freidenvall (2005), (2008), (2010); (2009). (2006). 39SCB (2014a). Jämn fördelning av makt och inflytande ledande positioner till vilka rekrytering sker genom informella val har därmed ökat , även om det är en bra bit kvar till könsbalans. Mansdominansen består följaktligen, särskilt när det gäller ordförandeposterna. I figurerna 4.3 och 4.4 illustreras andelen kvinnor på centrala politiska poster i kommuner och landsting 2003 och 2011. Figur 4.3 Andel kvinnor på centrala politiska poster i kommuner, 2003 och 2011 Not: Ordförande i kommunstyrelse avser 1994. Källa: SCB (2014a). Uppgift saknas för andel kvinnor bland nämndordföranden . Som figur 4.3 visar har andelen kvinnor ökat på centrala positioner i kommunpolitiken. Andelen kvinnor som ledamöter ligger på och andelen kvinnor som ordförande på . som könsfördelningen har jämnats ut , består således den vertikala könssegregeringen. Återigen, ju högre upp i den politiska hierarkin, desto färre kvinnor. Jämn fördelning av makt och inflytande Figur 4.4 Andel kvinnor på centrala politiska poster i landstingen, 2003 och 2011 Not: andelen kvinnor som ordförande i styrelser avser . Källa: SCB (2014a). Uppgift saknas för andel kvinnor bland nämndsordförande 2003 och 2011. Även på de landstingskommunala positionerna har könsfördel- ningen jämnats ut , se figur 4.4. Andelen kvinnor har ökat eller ligger kvar på samma förhållandevis höga nivå. Andelen kvinnor bland fullmäktigeordförandena har ökat och är nu lika hög som den genomsnittliga andelen kvinnor bland ledamöterna i och landstingstyrelsen. Jämfört med de kommunala församlingarna är könsfördelningen mer jämn i , både bland de ordinarie ledamöterna och bland ordförandena. Jämn fördelning av makt och inflytande 4.5.2Utrikes födda i kommun- och De förtroendevalda i kommuner och landsting är till övervägande del födda i och har två inrikes födda föräldrar. Andelen utrikes födda i kommunfullmäktige har dock ökat , från 6,5 pro- cent 2014.40 Det finns emellertid stora skillnader mellan partierna i andelen utrikes födda fullmäktigeledamöter, från i och i till i och 14,6 i . I en underlagsrapport till den pågående visar och att det finns en stark vertikal ojämlikhet för såväl kvinnor som utrikes födda i kommunalpoliti- ken.41 Utrikes födda är underrepresenterade på alla nivåer i kom- munalpolitiken, som kandidater på partilistorna, ledamöter i kom- munfullmäktige och kommunstyrelsens ordförande. Graden av underrepresentation ökar ju högre upp i hierarkin som studeras. 4.5.3Könsmönster i kommun- och landstingspolitiken Precis som i finns det i kommuner och landsting också ett könsmönster, som innebär att andelen kvinnor är högst i fack- nämnder som hanterar frågor kring vård, omsorg och sociala frågor (kvinnor i både kommunala respektive landstingskom- munala facknämnder). Andelen män är högst i nämnder som an- svarar för frågor kring teknik, miljö, trafik och fastighet (män respektive män i kommunala respektive landstings- kommunala facknämnder).42 En förklaring till könsmönstret kan vara den horisontella arbetsdelningen som råder på arbetsmarkna- den i stort. Skillnaderna har dock blivit mindre påtagliga över tid.43 40Enligt en undersökning utgör gruppen förtroendevalda födda utanför unge- fär i kommunerna och i landstingen vilket kan jämföras med att utrikes födda utgör av befolkningen. Se SCB (2011a). 41Folke och Rickne (2015). 42SCB (2014a). 43Bergqvist (2015). Jämn fördelning av makt och inflytande 4.6Representation i offentlig sektor I samband med propositionen Delad makt delat ansvar (prop. 1993/94:147) infördes en rutin i som innebär att alla tillsättningar av myndigheternas styrelser, nämnder etc. liksom kommittéer ska beredas med Jämställdhetsenheten i för att en jämn könsfördelning ska uppnås. När det gäller myndig- hetschefer finns ett mål som innebär att bland de nya myndighetscheferna som utses ska hälften vara kvin- nor och hälften män.44 Chefer i offentliga arbetsorganisationer är en strategisk position och ger en indikation på förutsättningarna för jämställda villkor när det gäller beslutsfattandet i denna samhälls- sfär. Den offentliga sektorn utgör en stor del av svensk ekonomi och de beslut som tas här har stor påverkan på samhället i stort. Andelen kvinnor bland ledamöterna i centrala myndigheters styrelser och insynsråd har legat stabilt . Andelen kvinnor bland ordförandena i dessa organ har varit lägre, men ökade från 2013. Även när det gäller chefer anställda i staten och myndighetschefer har könsfördelningen förbättrats avsevärt. Mellan 2003–ökade exempelvis andelen kvinnor bland myndighetscheferna från . ökade andelen kvinnor bland lands- hövdingarna från . I likhet med landshövdingarna är kvinnor även i majoritet bland rektorerna vid landets universitet och högskolor. Andelen kvinnor bland rektorerna har ökat från 2014. Sammantaget är utvecklingen i den offentliga förvaltningen positiv, även om det finns exempel på motsatsen. Till skillnad från den offentliga sfären där andelen kvinnor och män på ledande positioner har närmat sig varandra under de senaste de- cennierna går utvecklingen mot ett mer jämställt näringsliv mycket långsamt. På de ledande positionerna i det privata näringslivet kvar- 44 Proposition 1994/95:100. Jämn fördelning av makt och inflytande står fortfarande stora obalanser mellan könen. Det är också tydligt att andelen kvinnor minskar högre upp i makthierarkierna. Bristande jämställdhet råder således fortfarande på toppen. Den bristande jäm- ställdhet som präglar näringslivet framstår som något av en paradox i internationella jämförelser där vanligtvis ligger i topp.45 I avsnittet som följer analyseras först könsfördelningen på chefsposi- tioner, därefter könsfördelningen i styrelser och ledningar. Köns- fördelningen på chefspositioner omfattar alla sektorer, såväl privat som offentligt. Andelen kvinnor på chefspositioner har ökat avsevärt under det senaste årtiondet.46 Av det totala antalet chefer i var cirka en fjärdedel kvinnor (). , var drygt en tredjedel kvinnor (). Andelen kvinnor har dessutom ökat inom samtliga sektorer, såväl privat som offentligt, och inom både den kommunala sektorn, landstingssektorn och den statliga sektorn, se tabell 4.4. Tabell 4.4 Andel kvinnor bland chefer 2002 och 2012, andel kvinnor bland anställda 2012. Källa: SCB (2014a). 45Freidenvall och Hallonsten (2013). 46Se bl.a. SOU 2015:50. Jämn fördelning av makt och inflytande Inom den offentliga sektorn utgjorde kvinnor drygt hälften av cheferna (). 2013 var närmare två tredjedelar av chefer- na i offentlig sektor kvinnor (). Den största ökningen av kvinnor bland cheferna i offentlig sektor har ägt rum inom lands- tingssektorn, där andelen kvinnor har ökat från . Landstingssektorn är också den sektor som har högst andel kvinnliga chefer (). Enligt Delegationen för jämställdhet i arbets- livet (JA-delegationen) kan dock denna ökning främst förklaras av en förändrad yrkesklassificering.47 Andelen kvinnor bland cheferna i sektor har ökat från och i statlig sektor från . Även om andelen kvinnor i chefs- position har ökat, är kvinnor fortfarande underrepresenterade bland cheferna inom samtliga sektorer i förhållande till andelen anställda totalt inom respektive sektor, se tabell 4.4. Kvinnor och män i chefsposition finns i stor utsträckning inom olika verksamhetsområden.48 Kvinnor har ofta stabsfunktioner inom ekonomi, personal och information. Ekonomichef är den vanligaste befattningen för kvinnor i mindre företag och personalchef är den vanligaste i större företag. Vård, skola och omsorg är de branscher där andelen kvinnor i chefspositioner är högst. Män återfinns ofta inom verksamheter som konstruktion och teknik, IT och försäljning. Detta mönster speglar i hög grad den yrkessegregering som finns på arbetsmarknaden i stort. Figur 4.5 visar utvecklingen av andelen kvinnor i olika chefs- kategorier för perioden –2013. 47Förändringar av yrkesklassificeringen inom kommuner och landsting 2008 resulterade i en ökning av andelen kvinnliga chefer främst inom landstingen. Andelen kvinnliga chefer inom landstingen var densamma som 2012. Se SOU 2015:50. Jämn fördelning av makt och inflytande Figur 4.5 Andel kvinnor i olika positioner 2000−2013 Källa: SCB, Lönestrukturstatistik Figur 4.5 visar att andelen kvinnor bland cheferna har ökat . Andelen mellanchefer och drifts- och verksamhetschefer har ökat särskilt det senaste årtiondet. Trots denna ökning är kvinnor under- representerade i förhållande till andelen anställda totalt. Kvinnor är särskilt underrepresenterade på VD-nivå, där utvecklingen går lång- samt framåt, se avsnitt 4.7.2. Andelen kvinnor är lägst bland cheferna i privat sektor. Föränd- ringar kan dock noteras även inom denna sektor. Mönster som bryts – Fler kvinnor tar chefsjobb i mansdominerade branscher framgår att andelen kvinnor bland cheferna i Svenskt Näringslivs 60 000 medlemsföretag har ökat stadigt det senaste de- cenniet.49 har andelen kvinnor bland cheferna ökat från (2014). Andelen kvinnor bland de anställda i har varit relativt stabil under motsva- 49 (2014). Jämn fördelning av makt och inflytande rande period, . Skillnaden mellan andelen kvinnor som är anställda och andelen kvinnor som är chefer har följaktligen minskat. Av samtliga anställda kvinnor i Svenskt Näringslivs med- lemsföretag är chefer, att jämföra av männen. Enligt rapporten har också andelen kvinnor ökat bland cheferna i traditionellt mansdominerade branscher. Inom bygg- och transportbranschen är exempelvis andelen kvinnor bland cheferna högre än andelen kvinnor bland de anställda. 4.7.2Könsfördelningen i styrelser och ledningar Andelen kvinnor på de högsta chefspositionerna, i ledningsgrupper och i bolagsstyrelser, är lägre än på allmän chefsnivå. Ungefär tre av fyra i samtliga ledningsgrupper och bolagsstyrelser () är män, jämfört med två av tre av alla chefer (). I de större börsnoterade bolagen är av samtliga styrelseord- föranden och verkställande direktörer män.50 Se figur 4.6 och 4.7. Figur 4.6 Andel kvinnor och män bland samtliga anställda och i ledande befattningar inom samtliga företag, 2013 Källa: SCB (2013c) och SCB (2014a) 50 I samtliga företagsledningar finns kvinnor, i styrelserna finns . I aktiebolag utgör kvinnor av styrelseordförandena och av de som har VD-poster (SOU 2015:50). Jämn fördelning av makt och inflytande Figur 4.7 Andel män och kvinnor i börsnoterade företag Källa: SCB (2013c), SCB (2014a) och TCO (2013) Av figurerna 4.6 och 4.7 framgår ett tydligt mönster: ju högre be- fattningar, desto färre kvinnor. Andelen kvinnor bland styrelseordföranden, , och styrelse- ledamöter har dock ökat väsentligt , om än från blygsamma nivåer, se tabell 4.5. Tabell 4.5 Andel kvinnor och män på ledande positioner i börsnoterade företag 2002 och 2014 Av tabell 4.5 framgår att andelen kvinnor bland styrelseledamöterna i börsnoterade företag har ökat från mellan 2002– 2014. har även andelen mansdominerade styrel- ser (män) minskat från till . Andelen mansdominerade ledningar har minskat från 31 till 13 pro- Jämn fördelning av makt och inflytande cent.51 Ökningen av andelen kvinnor i ledningar och styrelser i privata företag kan bl.a. förklaras av privatiseringen av offentlig verksam- het, särskilt i branscher inom vård, omsorg och sociala tjänster.52 som könsfördelningen i styrelserna i genomsnitt har blivit jämnare består dock mansdominansen. En tredjedel av styrelserna står fortfarande helt utan kvinnor, som andelen företags- ledningar utan kvinnor har minskat från 32 till 14 procent.53 Enbart av de verkställande direktörerna i de börsnoterade före- tagen och av styrelseordförandena är kvinnor. För att öka andelen kvinnor i bolagsstyrelserna har förslag om lagstiftad kvotering diskuterats. I departementspromemorian Köns- fördelning i bolagsstyrelser (Ds 2006:11) redovisas exempelvis förslag till ändringar i aktiebolagslagen som säkerställer att minst en viss andel () av styrelseledamöterna i ett publikt aktiebolag är av vardera kön. Lagstiftningen föreslogs träda i kraft med en övergångsperiod för redan bildade företag. Förslaget om lagstiftad kvotering fick emellertid inte politiskt gehör. I stället har det regelverk – Svensk kod för bolagsstyrning – som Kollegiet för svensk bolagsstyrning införde för de större börsnoterade bolagen premierats.54 Av koden framgår bl.a. att ”En jämn köns- fördelning i styrelsen skall eftersträvas”.55 Koden reviderades 2010 och har flera anvisningar utfärdats. Enligt den anvisning gällande styrelsernas sammansättning som trädde i kraft ska bl.a. bolagens valberedningar ”särskilt beakta kravet på 51Se även SCB:s rapport och män i näringslivet 2013, i vilken SCB på regeringens uppdrag har undersökt könsfördelningen på ledande positioner bland företag med 200 eller fler anställda. Kartläggningen har utformats så att den i så stor utsträckning som möjligt ska likna den som gjordes inom ramen för den statliga utredningen 2003:16 Mansdominans i förändring. Rapporten ger även en bild av företagens jämställdhetsarbete och hur jämställd- heten ser ut i olika branscher, i företag av olika storlek och i olika regioner. Sammantaget visar undersökningen att både i styrelserna och i företagens ledningar har andelen kvinnor ökat något . Den visar också att ett organiserat jämställdhetsarbete var något vanligare 2013 än . I undersökningen framkommer också att det liksom tidigare finns stora skillnader vad gäller vilka ansvarsområden kvinnor respektive män har ansvar för och att olika branscher återspeglar traditionella könsmönster. 53SOU 2014:80, s. 15. 54Kollegiet för svensk bolagsstyrning inrättades med det övergripande uppdraget att främja god bolagsstyrning i svenska börsnoterade bolag. Svensk kod för bolagsstyrning infördes . Koden har därefter reviderats och dess tillämpning breddats. 1juli 2008 gäller den reviderade koden för alla svenska bolag vars aktier är upptagna till handel på svensk reglerad marknad. Koden reviderades senast , med ikraftträdande (med vissa övergångsregler). Koden är föremål för revidering 2015. 55Svensk kod för bolagsstyrning (2004), 3.2.1, s. 24. Jämn fördelning av makt och inflytande mångsidighet och bredd i styrelsen samt kravet på att eftersträva en jämn könsfördelning”. Valberedningarna ska vidare särskilt motivera sina förslag till styrelse, mot bakgrund av kravet om att en jämn könsfördelning ska eftersträvas. I regeringsförklaringen deklarerade statsminister att regeringen kommer att göra en avstämning av könsför- delningen i börsbolagens styrelser efter bolagsstämmorna 2016. Om inte andelen kvinnor i de börsnoterade bolagens styrelser är 2016 kommer ett lagförslag om kvotering att presenteras. Könskvotering i bolagsstyrelser har införts i flera europeiska länder, däribland , och . Som JA-delega- tionen konstaterar har införandet av lagstiftad kvotering i visat att det går fortare att uppnå en jämn könsfördelning i bolags- styrelser via lagstiftning än om näringslivet på egen hand försöker nå en jämn könsbalans i bolagsstyrelser.56 4.7.3Könsfördelningen inom statligt hel- och delägda företag Inom statligt hel- och delägda företag har andelen kvinnor som sty- relseordförande, verkställande direktörer och styrelseledamöter ökat avsevärt under det senaste årtiondet. Mellan 2002–ökade an- delen kvinnor bland styrelseordförandena från till 38 pro- cent, medan andelen kvinnor på VD-position ökade från . Andelen kvinnor bland styrelseledamöterna ökade från , se tabell 4.6. Tabell 4.6 Styrelser och ledning i statligt hel- och delägda företag 2002 och 2014 Källa: SCB (2014a). 56 SOU 2015:50. Jämn fördelning av makt och inflytande Utvecklingen kan betraktas som ett resultat av tydliga mål. Målet om en jämn könsfördelning i statligt ägda styrelser fastställdes 1990.57 Som ett delmål angavs att skulle andelen kvinnor i de statliga bolagens styrelser uppgå till minst 40 procent.58 I de kommunal- och landstingsägda bolagen är könsfördelningen sämre än i de statliga bolagen. utgjorde kvinnor av ledamöterna i kommunala bolag och av leda- möterna i landstingsägda bolag.59 4.7.4Förklaringar till representationsmönster i näringslivet Det finns flera förklaringar till varför kvinnor är underrepresente- rade på toppositioner inom företag och organisationer. En typ av förklaringsmodeller fokuserar på individnivå och utgår från skillna- der i bl.a. utbildning, familjeansvar, frivilliga val, nätverk och kon- takter, riskbenägenhet och diskriminering.60 Bristen på kvinnor i toppositioner kan enligt dessa modeller förklaras som en konsekvens av skillnader i kvinnors och mäns familjeansvar, arbetskraftsdelta- gande samt utbildnings- och yrkesval. En annan typ av förklarings- modeller riktar blickfånget mot organisationsnivån och förklarar skill- naderna med utgångspunkt i förekomsten av homosocialitet och kognitiva bias som påverkar bedömningen av kompetens och därmed rekryteringen av chefer.61 I forskningen om makteliter används ofta begreppet homo- socialitet för att förstå hur genus reproduceras i organisationer och i samhället och för att förklara den manliga dominansen i närings- livets ledningar. Begreppet fångar in de processer som gör att män orienterar sig mot andra män och identifierar sig med andra män. Dessa processer bidrar till att skapa grupper av män som distanserar sig från kvinnor (och från vissa andra män), vilket i sin tur resulterar i könssegregerade organisationer.62 Homosocialiteten kan följaktligen kopplas till styrelsernas homogena sammansättningar. Förutom att det huvudsakligen är män som sitter i styrelserna visar studier att 1999/2000:24. 1999/2000:24. 59SOU 2015: 50 s. 239 60Se t.ex. Bihagen, Nermo och (2014). 61Se t.ex. SOU 2014:80. 62Holgersson (2003). Jämn fördelning av makt och inflytande de manliga styrelseledamöternas utbildningsnivå och yrkesmässiga inriktning är likartad och att de oftast är av svensk härkomst.63 En viss förändring i synen på problemet avseende den bristande könsbalansen i bolagsstyrelserna har emellertid ägt rum.64 Av de intervjustudier som , , och har gjort inom ramen för en forskarrapport till JA-delegationen framgår att det finns en uppfattning bland före- tagsledare att det inte ser bra ut med en skev könsfördelning. Enligt företagsledarena kan företagens varumärke skadas av en mans- dominans i ledningen. Det finns också ett intresse av att inte fram- stå som omodern.65 Intervjustudien visar också att det finns fler företagsledare, kvinnor som män, som har en uttalad vilja att arbeta för ett mer jämställt arbetsliv. Att den unga generationen kvinnor och män skulle vara mer genusmedvetna fann dock inget stöd i intervjustudien. Av de intervjuade företagsledarna uppvisade de unga cheferna minst kunskap om genus och jämställdhet. Flera av dem hade inte kännedom om förekomsten av satsningar på jäm- ställdhet i sina egna organisationer och beskrev inte heller att de själva medverkar i några jämställdhetsaktiviteter. Flera av de unga cheferna såg jämställdhet som en icke-fråga och ett avklarat kapitel eftersom jämställdhet, i deras mening, redan var uppnådd. Forskar- laget drar slutsatsen att bristen på kunskap bland chefer på olika nivåer i näringslivet alltjämt utgör en utmaning för jämställdhets- arbetet. En internationell utblick visar att andelen kvinnor i europeiska bolagsstyrelser ökar, men att de fortfarande ligger långt ifrån det 40-procentsmål som har satt upp. Högst andel kvinnor i bolagsstyrelser finns i (), () och (). Inget EU-land når därför upp till kommissionens mål. I , som infört könskvotering, är andelen däremot . 63AllBright (2013). 66http:///2013/01/fler-kvinnor-i- bolagsstyrelser#sthash.2zK94WYj.dpuf) Jämn fördelning av makt och inflytande 4.8Högre utbildning och forskning Högre utbildning och forskning förefaller tillhöra de områden som har längst kvar till en jämställd representation.67 Bland den forskande och undervisande personalen har könsfördelningen blivit allt jämnare totalt sett, men det finns skillnader mellan olika anställningskate- gorier. I alla kategorier, utom bland professorerna, är könsfördel- ningen i spannet 40–60 procent.68 En stor förändring har skett bland lektorerna. var andelen kvinnor bland lektorerna 34 pro- cent och 2014 hade andelen ökat till . Eftersom lektorerna är förhållandevis många får ökningen genomslag på könsfördel- ningen bland det totala antalet lärare och forskare. När det gäller könsfördelningen bland professorerna är utveck- lingen mindre ljus. Andelen kvinnor bland professorerna har dock ökat med i genomsnitt knappt en procentenhet 2004, från 2014. Med denna takt skulle en exakt jämn könsfördelning bland professorerna vid landets lärosäten uppnås först . Kvinnor är således i majoritet bland de studerande, men deras andel minskar successivt ju högre upp i den akademiska hierarkin de befinner sig, se vidare kapitel 5 Ekonomisk jämställdhet. Enligt () har ökningen av an- delen kvinnor som professorer avtagit de senaste åren.69 Enligt UKÄ kan en förklaring till att ökningen av andelen kvinnor bland profes- sorerna har avtagit vara att de nyrekryterade professorerna har varit färre . UKÄ konstaterar att om lärosätena inte rekryterar nya professorer är det betydligt svårare för dem att påverka könsfördelningen. Delegationen för jämställdhet i högskolan fick 2009 i uppdrag av regeringen att stödja insatser och föreslå åtgärder som främjar jäm- ställdhet i högskolan.70 Delegationen fördelade stöd till närmare 40 projekt. I slutbetänkandet Svart på vitt – om jämställdhet i akade- min (SOU 2011:1) konstaterar delegationen att det finns brister i arbetet för jämställdhet i högskolan när det gäller bl.a. planmässig- 67I beskrivningen nedan ingår inte högre chefer inom , som prefekter, dekaner, m.m. 68Universitetskanslerämbetet (2015). 70På uppdrag av delegationen gjordes bl.a. kartläggningar och studier av jämställdhetsinsatser vid svenska lärosäten. Se Weinestål (2009); (2010); Dahlerup (2010). Jämn fördelning av makt och inflytande het, långsiktighet, samverkan och teoretisk och praktisk kunskaps- överföring. Delegationen slår också fast att de insatser som hade gjorts inte hade gett önskvärda resultat.71 Vidare framhåller delegationen att projekt och tidsbegränsade satsningar inte är någon lösning, utan att det krävs en mer strukturell och lång- siktig inriktning i det framtida arbetet. I en redovisning av de slutrapporter och studier som gjordes inom ramen för Delegationen för jämställdhet i högskolan konstaterar högskolerådet (UHR) att flera slutrapporter hade noterat en brist på jämställda villkor i akademin.72 Majoriteten av de projekt som hade gjorts handlade om kvinnor och mäns skilda möjligheter till forskarutbildning och/eller den ojämna könsfördelningen på högre tjänster och befattningar inom högskolan. Enligt UHR tecknar slutrapporterna en nedslående bild av akademin, en organisation präglad av normer och värderingar som bekräftar män som överordnade och där olika villkor råder för kvinnors och mäns meritering och karriärutveckling.