sou · H3B357 · 2015-06-11 00:00:00 — Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll planeras vara i full drift . Centret är uppdelat i flera sektioner, som i sin tur är indelade i grupper. Nationella transportenhetens organisation skiljer sig från övriga delar av huvudkontoret på så sätt att det inom enheten finns organisatoriska enheter även på regional och lokal nivå. Den nationella transportenheten är uppdelad i fyra inrikessektioner utifrån olika geografiska områden (syd, mitt, nord, ) och en utrikes- sektion. Inrikessektionerna leds av sektionschefer placerade i , , och . Planering av transporterna utförs av inrikes- och utrikesplanerare, som är placerade i . Myndigheten är indelad i sex geografiska regioner (Nord, , Mitt, Öst, Väst och Syd). En region leds av en regionchef, som rapporterar till anstalts- och häktesdirektören, frivårdsdirektören och säkerhetsdirektören. Varje region består av flera verksamhetsområden. Regionkontoren har i uppgift att leda, planera samt operativt stödja och samordna verksamhetsområdenas arbete.10 Varje region består alltså av flera verksamhetsområden. Ett verk- samhetsområde består i sin tur av ett eller flera verksamhetsställen. Med verksamhetsställe avses ett häkte, en anstalt eller ett frivårds- kontor. Ett verksamhetsområde innehåller antingen frivårdskontor eller häkten och anstalter. Verksamhetsområdena är alltså renodlade på så sätt att frivårdsverksamheten samt häktes- och anstaltsverk- samheten är separerade. Detta stämmer överens med uppdelningen vid huvudkontoret med en avdelning för anstalt och häkte samt en avdelning för frivård. På regionnivå gäller dock inte samma upp- delning. I en region ingår det både verksamhetsområden med fri- vårdskontor och verksamhetsområden med häkten och anstalter. För ett verksamhetsområde ansvarar en kriminalvårdschef. Direkt underställd kriminalvårdschefen är kriminalvårdsinspektören. 10 Arbetsordning för Kriminalvården (version från ) avsnitt 8.1–8.2. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll eller hon är chef och leder under kriminalvårdschefen det dagliga arbetet inom ett verksamhetsställe, inom ett eller flera arbetslag eller en viss verksamhet vid ett verksamhetsställe.11 5.2.3Ansvaret för intern styrning och kontroll Generaldirektören ansvarar för att det vid finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt.12 Det är alltså generaldirektören som har det yttersta ansvaret för den interna styrningen och kontrollen inför regeringen. Det finns emellertid också ett internt ansvar för åtgärder som garanterar den interna styrningen och kontrollen. Enligt arbetsordning ska alla chefer säkerställa den interna styrningen och kvalitetssäkra verksamheten. Alla chefer ska vidare medverka i myndighetens riskanalys- och risk- hanteringsarbete. Det innefattar bland annat att, i enlighet med interna styrande dokument, göra en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen inom ansvarsområdet är betryggande.13 För att klargöra ansvarskedjan redogörs nedan för vissa uppgifter som ankommer på huvudkontorets chefer. Därtill kommer region- chefernas, kriminalvårdschefernas och kriminalvårdsinspektörernas specifika ansvar och befogenheter. Avdelningschefer har befogenhet att inom sina respektive ansvarsområden besluta i bland annat frågor som rör planering, led- ning och styrning av arbetet samt att besluta om riktlinjer, policyer och handböcker. I enhetschefernas ansvar ingår att identifiera behov av och utarbeta nödvändiga interna styrande dokument. Sektionschefer ska säkerställa att processer, arbetssätt, rutiner och metoder som ska tillämpas får genomslag inom hela myndigheten. Avdelningschefer, enhetschefer och sektionschefer ska rapportera till närmast överordnad chef när praxis, metoder osv. inte följs eller där stora avvikelser har uppstått eller kan uppstå. Det ankommer på gruppchefer att kontinuerligt överblicka det dagliga arbetet samt 11Ibid avsnitt 9.1. 124 § 4 myndighetsförordningen (2007:515). 13Arbetsordning för Kriminalvården (version från ) avsnitt 5.2.1. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll att till närmaste chef lyfta frågor som inte kan lösas inom ramen för det egna ansvarsområdet.14 I avdelningen för ledningsstöds uppgifter ingår att koordinera interna och externa kontrollaktiviteter inom ramen för myndighetens övergripande arbete med intern styrning och kontroll. Avdelningen svarar också för processen för generaldirektörens bedömning av Kriminalvårdens interna styrning och kontroll.15 Avdelningen för ledningsstöd ska även ansvara för att leda och koordinera myndighetens arbete mot korruption och andra oegentligheter.16 En del av den interna styrningen är Kriminalvårdens lednings- grupper på nationell, regional och lokal nivå. Ledningsgrupperna utgör rådgivande organ och forum för information, diskussion, samordning, planering, ledning och uppföljning av verksamheten inom respektive nivå och ansvarsområde. I den nationella lednings- gruppen ingår generaldirektören, huvudkontorets avdelningschefer, chefen för nationella transportenheten, chefen för servicecenter, chefen för enheten för generaldirektörens stab (vid avdelningen för ledningsstöd), chefsjuristen och därutöver de med- arbetare som generaldirektören beslutar.17 Därtill hålls nationella chefsmöten. Dessa är ett forum för information, diskussion, förankring och erfarenhetsutbyte. Vid ett nationellt chefsmöte deltar generaldirektören, avdelningscheferna, enhetscheferna, chefen för internrevisionen, regioncheferna, sektions- cheferna, kriminalvårdscheferna samt chefs- och organisations- utvecklaren (han eller hon är placerad vid avdelningen för lednings- stöd och ansvarar för frågor om bland annat utveckling av myndig- 14Ibid, avsnitt 7.2. 15Ibid, avsnitt 7.6.2. För mer information se. Kriminalvården, beslut , dnr 2014- 009085. Inriktningsbeslut med anledning av förslag avseende intern kontroll, s. 2. Kriminalvården, beslut , dnr 2014-24043. Bilagor till beslut om detaljorganisation av avdelningar vid , s. 73. Kriminalvården, rapport . Slutredovisning från , delprojekt 4: Intern styrning och kontroll, s. 6 f. 16Kriminalvården, beslut , dnr 2014-009085. Inriktningsbeslut med anledning av förslag avseende intern kontroll, s. 4. 17Arbetsordning för Kriminalvården (version från ) avsnitt 3.11. SOU 2015:57 Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll hetens chefskollektiv). Generaldirektören bestämmer om annan medarbetare ska delta eller närvara.18 beslutar generaldirektören en verksamhetsplan avseende det kommande året.19 Utgångspunkten för planen är de uppgifter och prioriteringar som Kriminalvården får från regeringen genom t.ex. regleringsbrevet. Den innehåller bland annat myndighetens mål, de viktigaste prioriteringarna och budget. Tilldelning av vissa resurser kan vara villkorade, dvs. att de är öronmärkta för visst ändamål. Kontrollen över resurserna kan ytterligare stärkas genom att man budgeterar för viss verksamhet centralt.20 Arbetsordning och styrning av arbetsmetoder Myndighetens arbetsordning är central för dess styrning och fast- ställs av generaldirektören. I arbetsordningen regleras bland annat myndighetens organisation, delegeringen av beslutanderätt inom myndigheten, handläggningen av ärenden och formerna i övrigt för verksamheten.21 Kriminalvårdens arbetsmetoder styrs även genom bland annat följande. Kriminalvårdens egna föreskrifter, allmänna råd, riktlinjer, hand- böcker, kvalitetsledningssystem och andra styrande dokument.22 Vägledande beslut och centraliserade beslutsprocesser.23 18Ibid, avsnitt 3.12. 19Att generaldirektören ska besluta om en verksamhetsplan framgår av 4 § 3 myndighets- förordningen (2007:515). Årliga verksamhetsplaner är det vanligaste. 20Kriminalvården, rapport, . Förslag från – slutredovisning delprojekt 3, Kriminalvårdens budgetfördelningsmodell, s. 5 och 8. 214 § 1 och 2 myndighetsförordningen (2007:515). 22Bemyndiganden att meddela föreskrifter finns t.ex. i fängelseförordningen (2010:2010), häktesförordningen (2010:2011), förordningen (1998:642) om verkställighet av frivårds- påföljder och förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården. Kriminal- vården har vidtagit ett antal åtgärder som syftar till att förbättra styrningen av vilka arbetsmetoder som används. Kriminalvården, årsredovisning 2012, s. 22 f. och Kriminalvården, årsredovisning 2013, s. 31. 23Av 4 § 5 myndighetsförordningen (2007:515) följer att myndighetens ledning ska avgöra ärenden som har principiell karaktär eller större betydelse, om ärendena inte ska avgöras av Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll Registrering i IT-system, som det klientadministrativa systemet.24 Kriminalvårdens grundutbildning, vidareutbildningar och program- ledarutbildningar.25 En viktig del av Kriminalvårdens internkontroll är dess intern- revision. Att Kriminalvården ska ha en internrevision, och även i stora drag dess uppgifter, följer av förordning.26 Internrevisionens huvuduppgift är att granska och lämna förslag till förbättringar av myndighetens process för intern styrning och kontroll. Inrikt- ningen ska vara att utifrån en analys av verksamhetens risker själv- ständigt granska om ledningens interna styrning och kontroll är utformad så att myndigheten med en rimlig säkerhet fullgör de krav som framgår av 3 § myndighetsförordningen (2007:515). Granskningen ska således avse om verksamheten bedrivs effektivt, i enlighet med gällande rätt och de förpliktelser som följer av medlemskap i unionen, om den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt om myndigheten hushållar väl med statens medel. Internrevisionen ska även ge råd och stöd till myndighetens ledning.27 Myndighetens ledning ska besluta om riktlinjer för internrevisionen och om en revisionsplan.28 Internrevisionen är fristående från Kriminalvårdens linje- organisation genom att den organisatoriskt är placerad vid huvud- Omprövning av operativa klientbeslut sker dock regelmässigt av tjänstemän på regional eller central nivå med sådan delegation. Ett exempel på styrning genom att centralisera vissa beslutsprocesser är att Kriminalvården beslutat att införa central antagning till klientutbildningen, se Kriminalvården, årsredovisning 2013, s. 27. 24 T.ex. registreras personutredningar direkt i det klientadministrativa systemet. Se Kriminalvården, årsredovisning 2012, s. 23. 25 Ett exempel på styrning av arbetssättet genom utbildning är att Kriminalvården –2013 genomförde en försöksverksamhet med en modell för klientarbete i frivården, STICS (Strategic Training Initiative in Community Supervision). Se Kriminalvården, års- redovisning 2013, s. 31. 26Enligt 13 § förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården ska myndig- heten tillämpa internrevisionsförordningen (2006:1228). 274–5 §§ internrevisionsförordningen (2006:1228). 2810 § ibid. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll kontoret och rapporterar direkt till generaldirektören. De som arbetar i gruppen har erfarenhet av revision eller kommer från kriminal- vårdsverksamheten.29 Internrevisionens granskning kan avse vitt skilda områden och har avsett ämnen såsom tilldelningen av IT-behörig- heter, översyn av rutiner för förmånsbeskattning och processerna för hantering av handlingar med sekretessreglerade uppgifter.30 Kvalitetsledningssystem och kontrollprogram inom olika huvud- och sakområden Kriminalvården arbetar med olika kvalitetsledningssystem. Dessa innehåller rutiner för bland annat egenkontroll. Exempelvis finns ett kvalitetsledningssystem för Kriminalvårdens behandlingsprogram (Q- BoM), ett för frivården (QF) och ett för säkerhetsarbetet (Q-säk).31 Det har beslutats att det även ska tas fram kontrollprogram inom olika huvud- och sakområden samt för olika nivåer i organisationen. Med ett kontrollprogram avses en plan för hur den som ansvarar för en verksamhet (t.ex. ett sakområde eller en enhet) fortlöpande ska kontrollera den. Programmet ska vara ett stöd för chefer att leda arbetet och följa upp att verksamheten bedrivs i enlighet med uppsatta mål, uppdrag och verksamhetskrav. Avdelningen för anstalt och häkte ska ansvara för framtagande av strukturen och ramarna för kontroll- programmen.32 29Kriminalvården, internrevisionens årsrapport , dnr 2014-000328. IR Årsrapport , s. 1. 30Se följande rapporter. Kriminalvården, internrevisionsrapport 2013:13. Kriminalvården, internrevisionsrapport 2013:15. Rutiner för förmånsbeskattning. Kriminal- vården, internrevisions rapport 2014:01. Hantering av sekretesshandlingar. 31Kriminalvården, rapport 34 av controllerfunktionen, . Uppföljning av Kriminal- vårdens egenkontroll, s. 12 ff. 32Kriminalvården, beslut , dnr 2014-009085. Inriktningsbeslut med anledning av förslag avseende intern kontroll, s. 4. Kriminalvården, rapport 2013- 11-26. Slutredovisning från , delprojekt 4: Intern styrning och kontroll, s. 23 och 26. Kriminalvården, årsredovisning 2014, s. 17. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll Vid avdelningen för ledningsstöd finns enheten för beredning. Enheten ska utföra inspektioner genom fysiska besök vid verksam- hetsställen och granska verksamheten inom ett antal områden.33 Tillsynsfunktionen planeras bli verksam . Enligt det bakomliggande förslaget skulle följande områden kunna täckas av inspektioner.34 Juridik (rättssäkerhetsfrågor); t.ex. kontroll av handläggnings- åtgärder och att klientbeslut fattas enligt gällande rätt. Återfallsförebyggande insatser; t.ex. beslut, journalföring samt utredning och planering av insatser och resurser. Bemötande och omhändertagande av intagna. Administration; t.ex. dokumentation av arbetet med risk- analyser, inköp, diarieföring, arbetsmiljöarbete, ekonomi- och personaladministration. Personalpolitik; t.ex. personalplanering, rekryteringar, introduk- tion, kompetens och lämplighet. Hälso- och sjukvårdsverksamhet. Tillsynsfunktionens granskning ska enligt förslaget avse regelefter- levnaden, verksamhetens förmåga att med rätt kvalitet handlägga ärenden, att verksamheten fullgör de uppgifter som myndighets- ledningen ålagt dem och verksamhetens förmåga att utföra verksam- heten i enlighet med uppställda mål och krav. Verksamhetsperspek- tivet, inte den enskildes intressen, ska stå i fokus vid granskningen.35 Andra delar av förslaget är att inspektionerna ska utföras av inspektionsteam. Utgångspunkten är att varje verksamhetsställe ska 33Arbetsordning för Kriminalvården (version från ) avsnitt 7.6.5. Det kan nämnas att Kriminalvården enligt 5 § första stycket förordningen (2014:1108) om utform- ningen av häkten och polisarrester ska utöva vad som i förordningen benämns som tillsyn över häkten och polisarrester som är anordnade i anslutning till häkten. 34Kriminalvården, rapport . Förslag från – En slutredovis- ning från delprojekt 4 avseende: Inspektionsverksamhet i Kriminalvården, s. 11 f. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll vara föremål för inspektion åtminstone . Vid särskilda händelser ska generaldirektören kunna besluta att funktionen ska utföra en granskning. Inspektionsverksamheten ska kunna ge rekommendationer till det inspekterade verksamhetsstället och till verksamhetsansvariga på olika nivåer, men inte ha några sanktions- möjligheter som att meddela förbud eller förelägganden.36 Redan före moderniseringsprojektet omfattades hälso- och sjuk- vården samt säkerheten av interna inspektioner.37 Nationella transportenheten (tidigare transporttjänsten) började med egna inspektioner under 2012.38 Dessa befintliga inspektionsverksamheter ska fortsätta med sin verksamhet fram till det att den nya tillsynsfunktionen är inrättad och bemannad.39 Det finns även en särskild sektion för internutredning vid avdel- ningen för säkerhet. Sektionen har i uppgift att genomföra myndig- hetens internutredningar. Med det avses utredningar i ärenden där det finns misstankar om att medarbetare har begått brott eller på annat sätt handlat felaktigt i tjänsten samt myndighetens utredningar av allvarliga incidenter och andra allvarliga händelser.40 Därtill kontrolleras regelbundet verkställigheten vid placeringar i behandlingshem och familjehem samt avseende klienter som i övrigt verkställer fängelsestraff utanför anstalt. Uppföljningsbesök sker hos behandlingshem och familjehem samt en gång hos familjevårdsorganisationer. Vid besöken går man igenom vårdgivarnas förutsättningar att leva upp till tecknat ramavtal.41 36Ibid, s. 10 och 13. 37Kriminalvården, rapport 34 av controllerfunktionen, . Uppföljning av Kriminal- vårdens egenkontroll, s. 24 f. 38Kriminalvården, årsredovisning 2013, s. 40. 39Kriminalvården, beslut , dnr 2014-009085. Inriktningsbeslut med anledning av förslag avseende intern kontroll, s. 3. 40Arbetsordning för Kriminalvården (version från ) avsnitt 7.5.7. Se även Kriminalvården, beslut , dnr 2014-24043. Bilagor till beslut om detaljorganisation av avdelningar vid , s. 37. 41Kriminalvården, årsredovisning 2012, s. 21 f. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll Vid avdelningen för ekonomi finns en enhet för ekonomisk styrning. Vid enheten ska tio anställda med befattningen controller arbeta. De ska bland annat bistå chefen för enheten med att ta fram styr‐ och uppföljningsdokument samt göra analyser av verksamhet och resurs- förbrukning.42 Dessutom bör det nämnas att Kriminalvården arbetar med att genomföra utvärderingar av enskilda verksamhetsställen, så kallade verksamhetsanalyser. Dessa är inte en del av inspektions- verksamheten utan syftet är att skapa underlag för framtida arbets- modeller så att resurserna används effektivt. Utvärderingarna måste inte begränsas till ett enskilt verksamhetsställe utan kan delvis komma att omfatta ett helt verksamhetsområde.43 Vid finns ett personuppgiftsombud.44 Personupp- giftsombudet har till uppgift att självständigt se till att Kriminalvården som personuppgiftsansvarig behandlar personuppgifter på ett lagligt och korrekt sätt och i enlighet med god sed. Personuppgiftsombudet kan jämföras med en internrevisor som påpekar eventuella fel och brister till den som är personuppgiftsansvarig. Har personuppgifts- ombudet anledning att misstänka att den personuppgiftsansvarige bryter mot de bestämmelser som gäller för behandlingen av person- uppgifter och vidtas inte rättelse så snart det kan ske efter påpekande, ska personuppgiftsombudet anmäla förhållandet till Datainspektionen (se avsnitt 6.4.1 om Datainspektionens tillsyn). Personuppgifts- ombudet ska föra en förteckning över de behandlingar som den 42Kriminalvården, beslut , dnr 2014-24043. Bilagor till beslut om detaljorganisation av avdelningar vid , s. 48. Rollen som controller har efter moderniseringsprojektet genomgått en påtaglig förändring. Innan omorganisationen har Kriminalvårdens controllerfunktion bland annat levererat följande rapporter. Analys av driftsättning av Anstalten och häktet Saltvik. Rapport 34, Uppföljning av Kriminalvårdens egenkontroll. Rapport 35, Uppföljning av vårdvistelser. 43Kriminalvården, årsredovisning 2012, s. 8. Se även Kriminalvården, rapport . Förslag från – slutredovisning delprojekt 3, Kriminalvårdens budget- fördelningsmodell, s. 14. 44Arbetsordning för Kriminalvården (version från ) avsnitt 3.8. Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll personuppgiftsansvarige genomför och som skulle ha omfattats av anmälningsskyldighet om ombudet inte hade funnits.45 Myndighetens hantering av klagomål är av betydelse för att felaktiga underlåtenheter eller åtgärder ska uppmärksammas. Det finns inte någon central rutin för hur enskilda verksamhetsställen ska hantera klagomål. Klagomål som ges in via brev eller e-post till huvud- kontoret handläggs normalt av rättsenheten. Om klagomålet rör ett specifikt verksamhetsställe skickas det ofta vidare till regional nivå. I så fall underrättas den som klagar om att ärendet skickats vidare. Klagomålet kan också överlämnas till annan enhet vid huvud- kontoret. Ett klagomål kan alltså leda till en intern utredning på regional eller central nivå. Ofta presenteras regionens eller huvud- kontorets bedömning med anledning av utredningen i ett brev till den som klagat. Denna klagomålshantering ska inte förväxlas med Kriminalvårdens omprövning av beslut. Flera av Kriminalvårdens beslut ska enligt författning omprövas av myndigheten innan de kan överklagas till domstol.46 Med omprövning av ett beslut avses en fullständig omprövning av det tidigare meddelade beslutet i de hänseenden som den enskilde angett i sin begäran.47 Vid finns en personalansvarsnämnd.48 Den ska pröva frågor om skiljande från anställning på grund av personliga skäl, disciplinansvar, åtalsanmälan och avstängning.49 När det gäller arbetstagare som är anställda genom beslut av regeringen och arbets- 4538–39 §§ personuppgiftslagen (1998:204). 46Se t.ex. 14 kap. 2 § fängelselagen (2010:610). 2004/05:176. Kriminalvården en myndighet, s. 64 f. I samband med en parts begäran om omprövning av ett beslut kan den enhet som meddelat beslutet också ompröva beslutet enligt 27 § förvaltningslagen (1986:223). Det innebär att beslut som är uppenbart oriktiga kan ändras av den ursprungliga beslutsfattaren, om det sker snabbt och enkelt och utan att det är till nackdel för någon enskild part. Se JO, beslut , dnr 5862-2006. 4812 § förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården. 4925 § myndighetsförordningen (2007:515). Kriminalvårdens och polisens organisation och internkontroll tagare som utan att vara anställda genom beslut av regeringen har en verksledande eller därmed jämförlig ställning beslutar Statens ansvars- nämnd i frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande.50 Åtalsanmälan ska ske beträffande den som är skäligen misstänkt för att i sin anställning ha begått något av vissa särskilt angivna brott, t.ex. tjänstefel, eller något annat brott som kan antas föranleda en annan påföljd än böter. Skäligen misstänkt är en förhållandevis låg grad av misstanke.51 Kriminalvårdens praxis är att samtliga fall där en intagen avlidit av onaturliga orsaker under sin vistelse i anstalt eller häkte anmäls till personalansvarsnämnden. Nämnden brukar sedan regelmässigt åtalsanmäla händelsen.52 Ett straffrättsligt förfarande kan alltså inledas efter att personal- har gjort en åtalsanmälan. Så kan också ske efter en polisanmälan. Av Kriminalvårdens arbetsordning följer att anmälan till ska göras om det finns anledning att misstänka att en medarbetare har begått brott i tjänsten. Vem som ska anmäla beror på vilken typ av anställning den aktuella personen innehar.53 Om en polisanmälan gjorts innan anmälan till nämnden ska nämnden informeras om det.54 avgjorde personalansvarsnämnden påtagligt färre ärenden än . Bakgrunden är att en av de största ärende- kategorierna i personalansvarsnämnden har varit misskötsamhet i form av underlåtenhet att låsa dörren till intagens bostadsrum och underlåtenhet att kontrollera låsning av intagens bostadsrum. uppgick denna ärendekategori till av de ärenden som personalansvarsnämnden avgjorde. prövar inte personalansvarsnämnden denna ärendekategori, under förutsättning att det inträffade ”skett oavsiktligt, vid ett enstaka tillfälle och inte föranlett någon allvarlig konsekvens”. ärenden ska i stället utredas inom respektive verksamhetsområde.55 5034 § lagen (1994:260) om offentlig anställning. 5122 § ibid. Misstankegraden överensstämmer med exempelvis vad som föreskrivs i 23 kap. 18§ rörande en misstänkts rätt att underrättas om den misstanke en förundersökning avser. För att personalansvarsnämnden ska vara skyldig att göra en åtalsanmälan krävs att brottsmisstanken är objektivt grundad, men det behöver inte vara fastslaget att det begåtts ett brott eller vilket brott det i så fall är fråga om. Se JK, beslut , dnr . 52Kriminalvården, årsredovisning 2012, s. 11. 53Arbetsordning för Kriminalvården (version från ) avsnitt 3.9. om personalansvarsärenden 2009:1, avsnitt 5.1 och 9.