sou · H3B343 · 2015-04-01 00:00:00 — Av redovisningen skulle det framgå hur kalkningsverksamheten kan bidra till och samordnas med andra insatser än kalkning för att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och miljökvali- tetsnormerna inom vattenförvaltningen, inklusive miljöövervak- ning, i syfte att effektivisera vattenvårdsinsatserna. I regleringsbreven hade inte några särskilda mål/återrapporteringskrav/uppdrag om miljökvalitets- målen. I regleringsbrevet däremot fick ett uppdrag att föreslå följande nya etappmål: Ett etappmål för ökad förberedelse för återanvändning och åter- av avfallsmaterial bestående av åtminstone papper, metall, plast och glas, enligt vad som anges i artikel 11.2 a) i ramdirektivet för avfall. Etappmålet ska ange en fortsatt utveckling av omhän- dertagande av avfall i enlighet med avfallshierarkin. Ett etappmål för minskad mängd matavfall samt vad etappmålet i sådant fall ska omfatta och vilken ambitionsnivå som är nöd- vändig. I det fall anser att det finns skäl att införa ytterligare etappmål på avfallsområdet, exempelvis för textilier och textilavfall, ska även dessa förslag till etappmål redovisas. Natur- vårdsverket ska även föreslå åtgärder som bedöms som nödvändiga för att nå etappmålen. Förslagen till etappmål på avfallsområdet ska tas fram efter samråd med Kemikalieinspektionen, Statens jord- bruksverk och . Ett etappmål om efterbehandling av förorenade områden. I upp- draget ingår att identifiera steg på vägen för att nå målet för förorenade områden så som det preciseras under miljökvali- tetsmålet Giftfri miljö. Förslagen till etappmål om efterbehandling ska ske efter samråd med geologiska undersökning och . Ett etappmål för exponering för kadmium via livsmedel, inklu- sive förslag till åtgärder och styrmedel. Förslagen till etappmål ska ske i samråd med Kemikalieinspektionen, och . skulle undersöka förutsättningarna för att in- föra ett etappmål om kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar (SLCP). Etappmålet borde omfatta utsläpp och bildning av de kortlivade ämnen som bidrar till klimatpåverkan, men som inte omfattas av Kyotoprotokollets bilaga A. Målet borde avse utsläppen i förhållande till lämpligt basår. Uppdraget skulle innehålla en beskrivning av hur etappmålet kan bidra till att miljö- kvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft och Bara natur- lig försurning kan nås. Förslaget skulle tas fram i samråd med hydrologiska institut samt efter samråd med , och övriga berörda myn- digheter. Till förslagen om etappmål skulle redovisa en konsekvensanalys och en analys av förslagens kostnadseffektivitet samt övriga relevanta delar av de strecksatser som framgår i direk- tivet (Dir. 2010:74 s. 6) till Miljömålsberedningen. Uppdraget skulle redovisas till () . Enligt ett återraporteringskrav i regleringsbrevet skulle redovisa hur myndigheten har verkat för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen och hur arbetet har inte- grerats i genomförandet av myndighetens verksamhet. Ett av uppdrag i samma regleringsbrev var att efter samråd med , vidareutveckla det befintliga stödmaterial som är riktat mot skolor om miljökvalitetsmålen och generationsmålet på webbplatsen . Vidareutveck- lingen ska syfta till att fördjupa och utöka stödmaterialet med ytterligare innehåll, säkerställa att det tydligt kopplar till befintliga styrdokument för grundskola samt att kännedomen om stödmate- rialet bland lärare i ökar. skulle även, efter samråd med , se över vilka behov grundskolelärare har för att få stöd i sin undervisning om det svenska miljömåls- systemet med fördjupat och målgruppsanpassat skolmaterial. Upp- draget skulle redovisas i årsredovisningen . Ett annat uppdrag i regleringsbrevet var att efter samråd med berörda myndigheter, redovisa förslag till åtgärder som bidrar till en mer hållbar konsumtion som underlag till ett fortsatt strategiskt arbete i frågan. Arbetet skulle ta sin utgångspunkt i fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen 2012 (rapport 6500) och (rapport 6557). skulle även beakta det arbete med nästa fördjupade utvärdering . I regleringsbrevet fick ett återrappor- teringskrav som innebar att återrapportera hur myndigheten bi- dragit till utvecklingen av nya och befintliga ekonomiska styrmedel inom klimatområdet. ska särskilt beskriva hur man bidragit till beräkningen av miljöeffekter inklusive synergi- effekter och hur myndigheten därigenom bidragit till en effektiv utformning av styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålen och andra klimatpolitiska målsättningar. omfattades av 7 § i verksförordningen (1995:1322) vilket innebar att chef skulle beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller /---/ en ekologiskt hållbar utveckling /---/. I en ändring i dåvarande instruktion88 in- förde regeringen en ny paragraf, 1 b, med en ny uppgift89 som trädde i kraft och som innebar att I arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen har ansvar för övergripande miljömålsfrågor som avser kulturmiljön. fick en ny instruktion.90 En ny uppgift (5 §) i den nya instruktionen innebar att 88Förordningen (1997:1171) med instruktion för . 90Förordningen (2007:1184) med instruktion för . Myndigheten har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsfrågor med anknytning till ämbetets verksamhetsområde. Myndigheten har även det övergripande ansvaret för kulturmiljön inom samtliga miljökvali- tetsmål. Myndigheten ska ifråga om sitt miljömålsarbete rapportera till det miljömålsråd som finns inom och samråda med rådet om vilken rapportering som behövs. Denna uppgift i § 5 fick en ny lydelse i mars 2011.91 Den nya lydelsen innebar att Myndigheten ska verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. Myndigheten ska i fråga om sitt miljöarbete rapportera till Natur- vårdsverket och samråda med verket om vilken rapportering som behövs. fick sin senaste instruktion.92 Uppgiften i § 5 i den tidigare instruktionen återfinns ordagrant i § 4 i den nya instruktionen. I regleringsbrevet hade två uppdrag om miljökvalitetsmålen. Enligt det ena uppdraget skulle i samråd med och till regeringen redovisa ett förslag till fortsatt program för uppföljning och utvärdering av miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken i relation till de svenska nationella miljökvalitetsmålen. Eventuella målkon- flikter skulle särskilt uppmärksammas. Behovet av att i förekom- mande fall lämna förslag till åtgärder skulle beaktas. Verket borde följa politikens miljöeffekter på gemenskapsnivå samt Kommissio- nens och andra medlemsstaters utvärderingsarbete. Programmet som bör avse perioden –2008 skulle utformas så att en bered- skap finns att anpassa detta till eventuella förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Verken skulle delredovisa hur uppdraget genomförts samt de beräknade 92Förordningen (2014:1585) med instruktion för . Uppdraget skulle slutredovisas senast den 30 septem- ber 2003. Det andra uppdraget som dessutom återkom i regleringsbreven var att som myndighet med övergripande ansvar för miljömålsfrågor relaterade till kultur- miljön skulle utveckla kulturmiljöarbetet mot bakgrund av miljö- målen som angavs i propositionen Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier.93 Inom ramen för arbetet med att nå miljökvali- tetsmålen skulle : –tillsammans med berörda myndigheter utarbeta en strategi för hur arbetet för att bevara, utveckla och bruka den kulturhisto- riskt värdefulla bebyggelsen bör bedrivas och följas upp. Ett program för skydd av särskilt värdefulla bebyggelsemiljöer skulle finnas 2010. –i samverkan med berörda myndigheter utarbeta strategier för att bevara, utveckla och bruka kulturarvet i kust- och skärgårds- områden samt i anslutning till sjöar och vattendrag. Strategierna skulle redovisas . –tillsammans med berörda myndigheter verka för att ta tillvara lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader. Ett program skulle finnas för hur lantbrukets kultur- historiskt värdefulla byggnader kan tas tillvara. –verka för att odlingslandskap kan bevaras och brukas, att mängden kulturbärande landskapselement som vårdas ökar, ett fortsatt och utökat skydd av fjällens forn- och kulturlämningar samt av kulturmiljövärden i skogslandskapet och i våtmarker. –skulle göra en samlad återrapportering relaterad till miljömålen i samband med årsredovisningen (2003) (2004). Enligt regleringsbrevet skulle rapportera om sitt arbete med särskilt sektorsansvar för miljömåls- arbetet till . skulle rapportera enligt riktlinjer. Första rappor- teringstillfället var . 2000/01:130. Inom ramen för sitt miljömålsansvar skulle Riksantikvarie- ämbetet, tillsammans med berörda myndigheter, vidareutveckla strategin för hushållning av mark, vatten och bebyggd miljö. Arbetet skulle återrapporteras till miljömålsrådet inom enligt miljömålsrådets riktlinjer. I regleringsbreven fick ett i huvudsak likalydande uppdrag som innebar att Riksantikvarie- ämbetet som myndighet med övergripande ansvar för miljömåls- frågor relaterade till kulturmiljön skulle utveckla kulturmiljöarbetet mot bakgrund av miljömålen som anges i propositionen Svenska miljömål – ett gemensamt uppdrag.94 Skillnaden var att enligt upp- draget 2006 skulle även bistå Naturvårds- verket i arbetet med att ta fram ett register över restaureringsåtgärder i och vid vatten. Inom ramen för arbetet med att nå miljökvalitetsmålen skulle –i samråd med länsstyrelser och övriga berörda myndigheter utforma en strategisk och långsiktig kulturmiljöövervakning som redovisas i återkommande kulturmiljöbokslut, –utarbeta ett förslag till nationellt genomförande av Europeiska landskapskonventionen. I uppdraget ingår en översyn av ansvars- fördelningen mellan myndigheter när det gäller landskapsfrågor, –genomföra utvecklings- och utbildningsinsatser i syfte att höja de offentliga aktörernas kompetens inom arbetet med att be- vara, utveckla och bruka bebyggelsens kulturhistoriska värden, –tillsammans med berörda myndigheter stödja och vägleda kom- muner och länsstyrelser i deras arbete med planeringsunderlag, –ge stöd till berörda länsstyrelsers pilotarbete med regionala land- skapsstrategier, –redovisa hur kulturmiljöaspekterna på ett ändamålsenligt sätt kan behandlas i miljöbedömningar och miljökonsekvensbeskriv- ningar. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 1 okto- ber 2007. skulle göra en samlad åter- rapportering relaterad till miljömålen i årsredovisningen . 2004/05:150. skulle enligt regleringsbreven , 2007 och 2008 2004, 2005 och 2006 (2007) (2008) redovisa vilka insatser som genomförts, samt hur resurserna för- delats, när det gäller de medel för arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen i enlighet med miljömålsproposi- tionerna (prop. 2000/01:130 och 2004/05:150) som tillförts anslag 28:26 Bidrag till kulturmiljövård från utgiftsområde 20 under peri- oden –2006 (2007) (2008). Redovisningen skulle lämnas i en särskild rapport till (Miljö- och samhällsbygg- nadsdepartementet) (2008). Enligt regleringsbrevet skulle , enligt riktlinjer från miljömålsrådet, rapportera om sitt arbete med särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet till . Inom ramen för sitt miljömålsansvar skulle Riksantikvarie- ämbetet, enligt samma regleringsbrev, tillsammans med berörda myndigheter, vidareutveckla strategin för hushållning av mark, vatten och bebyggd miljö. Rapporteringen av arbetet skulle lämnas till miljömålsrådet inom i enlighet med de rikt- linjer det miljömålsrådet utfärdar. Enligt ett uppdrag i regleringsbrevet skulle Riksantikvarie- ämbetet som myndighet med övergripande ansvar för miljömåls- frågor relaterade till kulturmiljön utveckla kulturmiljöarbetet mot bakgrund av miljömålen som anges i propositionen Svenska miljö- mål – ett gemensamt uppdrag.95 Inom ramen för arbetet med att nå miljökvalitetsmålen skulle i samråd med läns- styrelser och övriga berörda myndigheter utforma en strategisk och långsiktig kulturmiljöövervakning som redovisas i återkommande kulturmiljöbokslut, genomföra utvecklings- och utbildningsinsatser i syfte att höja de offentliga aktörernas kompetens inom arbetet med att bevara, utveckla och bruka bebyggelsens kulturhistoriska värden, tillsammans med berörda myndigheter stödja och vägleda kommuner och länsstyrelser i deras arbete med planeringsunderlag, lämna en samlad återrapportering relaterad till miljömålen i årsredovisningen . Enligt regleringsbrevet skulle i samråd med och föreslå ett pro- 2004/05:150. Bilaga 2 SOU 2015:43 gram för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens (CAP) miljöeffekter för perioden –2014. Uppföljningen och utvärderingen skulle göras i relation till miljö- kvalitetsmålen bl.a. utsläpp av växthusgaser och klimatpåverkan samt åtagandena i Natura , EG:s ramdirektiv för vatten samt andra regelverk och processer. I regleringsbreven åren 2010–2013 hade inte Riksantikvarie- ämbetet något mål/återrapporteringskrav/uppdrag om miljömålen. Enligt regleringsbreven skulle Riksantikvarie- ämbetet redovisa hur myndigheten verkar för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och hur arbetet integrerats i genom- förandet av myndighetens verksamhet. I uppdraget ingick också att belysa och analysera förutsättningarna för att myndigheten effek- tivt ska kunna företräda kulturmiljöaspekterna i arbetet för att nå miljökvalitetsmålen. Uppdraget skulle redovisas till () . I regleringsbrevet fick ett upp- drag som innebar att , , Havs- och vattenmyndigheten och gemensamt skulle föreslå ett program för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) miljöeffekter för perioden –2019. hade samordningsansvar för redovis- ning av uppdraget. /---/ Analyserna skulle bland annat beakta kostnadseffektivitet och möjligheten att utveckla ekosystemtjänster samt bidra till uppfyllandet av nationella miljökvalitetsmål. GJP:s miljöeffekter på EU-nivå samt motsvarande arbete i andra länder och inom kommissionen borde följas. I programmet skulle det finnas en flexibilitet att kunna analysera konsekvenser av eventuella förändringar i politiken. Uppdraget skulle redovisas till (Landsbygdsdepartementet) . , Sida – verksförordningen Sida omfattades av 7 § i verksförordningen (1995:1322) vilket inne- bar att Sidas chef skulle beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller /---/ en ekologiskt hållbar utveckling /---/. , Sida – instruktionen I Sidas förordning96 som trädde i kraft fick myndig- heten en ny uppgift som innebar att ha ett särskilt sektoransvar för miljömålsarbetet. Myndigheten ska rappor- tera till det miljöråd som finns inom . I Sidas nya instruktion97 som trädde i kraft fanns inte uppgiften med men genom den ändring98 i instruktionen som trädde i kraft fick Sida uppgiften att inom sitt verksamhetsområde verka för att det generationsmål för miljö- arbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling, och i fråga om sitt miljöarbete rapportera till och sam- råda med verket om vilken rapportering som behövs. , Sida – regleringsbrevet I regleringsbreven för åren 2003–2005, 2008–2013 samt i reg- leringsbrevet hade Sida inte något mål/återrapporterings- krav/uppdrag om miljömålen. Enligt regleringsbreven skulle Sida, enligt riktlinjer, rapportera om sitt arbete med särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet till . Rapporteringen ska ske enligt de riktlinjer som ut- färdar. I regleringsbrevet hade Sida ett återraporteringskrav om att redovisa hur myndigheten integrerar arbetet med att verka för att nå generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen i den löpande verksamheten. 96Förordningen (2007:1371) med instruktion för samarbete. 97Förordningen (2010:1080) med instruktion för samarbete. omfattades inte av 7 § i verksförordningen (1995:1322). omfattades inte av verksförordningens krav på myn- dighetens chef. Däremot ingick det, enligt instruktion att i styrelsens ansvar och uppgifter att styrelsen sär- skilt skulle svara för att de krav beaktas som ställs på verksamheten med hänsyn till miljöpolitiken m.m. fick en ny instruktion i januari 2008.99 I den 10 § under rubriken samverkan fick verket en ny uppgift som inne- bar att ska i fråga om sitt miljömålsarbete rapportera till det miljömålsråd som finns inom och samråda med rådet om vilken rapportering som behövs. Genom en ändring av § 10 i instruktionen100 gäller att ska verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljö- kvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. ska i fråga om sitt miljöarbete rapportera till Naturvårds- verket och samråda med verket om vilken rapportering som behövs. Åren 2003–2008 fanns verksamhet inom politik- område Transportpolitik och verksamhetsområdet . Målet för politikområdet Transportpolitik var 2003–2008 att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar trans- portförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. 99Förordningen (2007:1161) med instruktion för . Ett av flera mål för verksamhetsområdet var 2003–2006 en god miljö, där sjötransportsystemet anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla och där en god hushållning med natur- resurser främjas. Sjötransportsystemets utformning ska bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. återrapporteringskrav till verksamhetsområdsmålet var att redovisa hur verksamheten har bidragit till att uppfylla målet. I regleringsbreven var det relevanta målet för verksamhetsområdet omformulerat till god miljö, där sjö- transportsystemets utformning och funktion ska bidra till att miljö- kvalitetsmålen uppnås. skulle redovisa hur verksam- heten hade bidragit till att uppfylla målet. Åren 2003–2006 var ett av målen för verksamhetsgrenen Myndighets- och sektorsverksamhet En god miljö och målet var att minska sjöfartens negativa miljöpåverkan. återrapporteringskrav till verksamhetsgrensmålet var att redovisa hur sjöfartssektorns sam- lade miljöpåverkan förändras i förhållande till de för sjöfartssektorn relevanta nationella miljökvalitetsmålen. Redovisningen ska vad avser luftföroreningar och andra miljöfrågor omfatta dels vilka nationella åtgärder har vidtagit, dels insatser på ett internationellt plan. I regleringsbreven –2006 kompletterades detta med att skulle lämna redovis- ningen i sin sektorsrapport. I regleringsbrevet var målet för en god miljö inom verksamhetsgren Myndighets- och sektorsverksamhet att sjöfarten ska bidra till att sjöfartens negativa miljöpåverkan minskar och att miljöpolitikens delmål nås. återrapporteringskrav var att rapportera sjöfarts- sektorns samlade miljöpåverkan och förändringar i förhållande till relevanta delmål i miljöpolitiken. Redovisningen skulle lämnas i och omfatta: 1.Utvecklingen av det nationella arbetet med att minska sjöfartens miljöpåverkan; 2.Sjöfartsverkets insatser på ett internationellt plan och arbets- läget i internationella forum avseende minskad miljöpåverkan från sjöfarten; 3.Utsläppen av koldioxid, flyktiga organiska ämnen (VOC), svaveldioxid, kväveoxider, olja och kemikalier samt energianvändning (kWh) per transportarbete. I regleringsbrevet hade motsvarande mål kompletterars och löd ska inom ramen för IMO verka för krav om att utsläppsreducerande åtgärder införs på nya fartyg samt att åtgärder som förbättrar reningen i redan existerande fartyg stimuleras. skulle inom sitt ansvarsområde redovisa och kom- mentera måluppfyllelsen för verksamhetsgrenen. Sektorsrapporten skulle lämnas till () . Förutom mål och återraporteringskrav inom verksamhetsstruk- turens skulle enligt regleringsbrevet redo- visa hur arbetet med att införa ett miljöledningssystem för verket fortlöper. Verket ska även redovisa hur arbetet med sektorsansvaret för miljön, arbetet med de nationella miljökvalitetsmålen och miljöledningssystem integrerats samt föreslå en eventuell förbätt- ring av integreringen. Integreringen avser bl.a. aktiviteter såsom utvecklande av mål och handlingsplaner, samarbete med andra aktörer, information samt redovisning, uppföljning och revidering. Uppdraget ska redovisas till (Näringsdeparte- mentet) . I regleringsbrevet fick ett uppdrag att till (Näringsdeparte- mentet) redovisa hur deras löpande redovisning av sjöfartssektorns samlade miljöpåverkan var uppbyggd. Av särskilt intresse var upp- följningen av de nationella miljömålen och de åtgärder som vid- tagits för att nå dessa mål och verkets medverkan i internationell rapportering inom miljöområdet. Enligt regleringsbreven skulle redovisa sitt miljömålsarbete till det miljömålsråd som finns inom enligt de riktlinjer som miljömålsrådet utfärdade. I regleringsbreven –2011 återkom samma mål och åter- rapporteringskrav som innebar att sjöfarten skulle bidra till att sjö- fartens negativa miljöpåverkan minskar och att miljöpolitikens mål och delmål nås. skulle inom sitt ansvarsområde redo- visa och kommentera måluppfyllelsen. Enligt regleringsbrevet skulle resultat- redovisning delas in i verksamhetsområden. Av redovisningen skulle det så långt möjligt framgå vad myndighetens prestationer bidragit till i form av leverenskvaliteter och uppfyllelse av de trans- portpolitiska målen. Särskild vikt ska läggas vid den del av redovis- ningen som gäller miljökvalitetsmålen för klimat, luftkvalitet, försurning, giftfri miljö samt biologisk mångfald. Av redovisningen skulle det även framgå hur utformar verksamhet och processer för att på ett ändamålsenligt sätt bidra till uppfyllelse av generationsmålet och miljökvalitetsmålen. I regleringsbreven –2013 och 2015 fanns inget mål/åter- rapporteringskrav/uppdrag om miljömålen i regle- ringsbrev. omfattades av 7 § i verksförordningen (1995:1322) vilket innebar att chef skulle beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller /---/ en ekologiskt hållbar utveckling /--- Enligt en ändring101 i regeringens dåvarande instruktion till Skogs- styrelsen och skogsvårdsstyrelserna102 fick skogsvårdsorganisationen en ny uppgift som innebar att ansvara för samordning, uppföljning och rapportering i fråga om miljö- kvalitetsmålet Levande skogar. Samma uppgift återfanns likalydande i myndighetens nästa instruk- tion103 som trädde i kraft . Genom en ändring104 i 102Förordningen (1995:1335) med instruktion för och skogsvårdsstyrelserna. 103Förordningen (2005:1160) med instruktion för . instruktionen formulerades uppgiften så att Skogs- styrelsen skulle ha ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet, ansvara för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rappor- tering och information i fråga om miljökvalitetsmålet Levande skogar. Dessutom fick i uppgift att i fråga om sitt miljömålsarbete /---/ rapportera till det miljömålsråd som finns inom och samråda med rådet om vilken rap- portering som behövs. I nästa instruktion105 som trädde i kraft fanns dessa uppgifter kvar i likalydande formuleringar liksom i nästa nya förordning106 som trädde i kraft . Uppgifterna ändrades dock och den nya formu- leringen innebär att myndigheten ska verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitets- mål som har fastställt nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling 105Förordningen (2007:1046) med instruktion för . 106Förordningen (2009:1393) med instruktion för . samordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljö- kvalitetsmålet Levande skogar. i fråga om sitt miljöarbete /---/ rapportera till och samråda med verket om vilken rapportering som behövs. Åren 2003–2008 fanns verksamhet inom politik- områdesmålet Skogspolitik. Målet för politikområde Skogspolitik var skogen är en nationell tillgång som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som bio- logisk mångfald behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas till andra all- männa intressen. I regleringsbrevet var återapporteringskrav till politikområdesmålet att lämna underlag till enligt rådets riktlinjer till den fördjupade utvär- deringen av miljömålsarbetet som rådet ska lämna till regeringen .