sou · H3B358d2 · 2015-10-20 00:00:00 — Ombyggnaden kan skapa utvecklingsoptimism i kommunen och kan, genom att äldre flyttar, frigöra större lägenheter och små- hus, som lämpar sig för yngre hushåll och barnfamiljer, att flytta till, vilket kan innebära att ett hinder för att flytta till eller stan- na kvar i kommunen undanröjs. Detta kan i sin tur generera skatteintäkter för kommunen. 16 Genomförs omvandlingen i Sbo:s regi åtar sig kommunen/det kommunala bostadsföre- taget att blockhyra all lägenheter i de omvandlade fastigheterna. Då blir vinsten/förlusten i det kommunala bostadsbolaget en del av den kommunala ekonomin. Kommunen kan räkna på detta projekt på olika sätt. Till att börja med vill kommunen säkert undersöka om projektet kommer att belasta den kommunala ekonomin genom att kräva skattefinansier- ing. Med antaganden i utvärderingsrapporten beträffande bespar- ingar ifråga om hemtjänst, särskilt boende och rivningskostnader blir det tvärtom positiva bidrag till kommunens ekonomi. Antagandena som gjorts är att kommunen sparar utgifter för särskilt boende för fem personer (per person och år) under all framtid genom att tillhandahålla 24–25 tillgänglighets- anpassade bostäder. I stället ska dessa personer få hemtjänst (per person och år). Kommunen antas vidare spara av kostnaden för hemtjänst för 20 personer. Under de 20 åren får under dessa förutsättningar ett positivt bidrag till den kommunala ekonomin med nominellt , realt . Om kommunen också ser till avkastningen och anlägger ett samhällsekonomiskt avkastningskrav på blir resultatet för i realt nuvärde . med samma förutsättningar blir det reala nuvärdet i . Anledningen till det höga beloppet är framför allt besparingen på särskilt boende. En plats i ett särskilt boende kostar . I stället flyttar en person som annars skulle behövt särskilt boende in i den omvandlade fastigheten och får hemtjänst. kostar och person. Det reala nuvärdet av nettot av denna besparing under är . Om denna besparing inte går att realisera minskar det reala nuvärdet i till . En mindre del av det återstående överskottet kommer från respektive kommuns kom- munala bostadsbolag om inga vakanser uppstår. Den större delen är en annan besparing med för 20 personer som beräknas bli billigare. Med en årlig hemtjänstkostnad per person på blir detta en mycket stor besparing. Borträknat båda dessa besparingar blir det fortfarande en liten vinst i Munk- fors. I rapporten antas att staten står för bostadsanpassningskostna- der vilket är felaktigt varför även dessa besparingar som kan hän- föras till omvandlingen ska beaktas i kommunens kalkyl. Någon uppskattning av vilka summor det kan röra sig om har dock inte gjorts i rapporten. I det statsfinansiella perspektivet räknas Sbo:s verksamhet in. Nettot av Sbo:s kostnader (investering) och intäkter (hyror) ingår i det statsfinansiella nettot. I någon mån ersätter investeringen i kostnader för investeringsstöd till trygghetsboenden och kostnader för särskilt boende. På samma sätt som kommunen sparar pengar på att till- handahålla tillgänglighetsanpassade bostäder för äldre i stället för att tillhandahålla särskilt boende sparar staten in det investerings- bidrag som annars eventuellt skulle komma att utbetalas om fastig- heten omvandlats till trygghetsboenden som berättigat till statliga investeringsstöd. Äldre med svag ekonomi kan erhålla bostadstillägg. Bostads- tillägget är relaterat till boendekostnaden. En ökad boendekostnad betalas i stort sett helt och hållet – till – av ökade bo- stadstillägg. Liksom kommunen räknar staten på skattebelastning. Över- skottet i är för staten nominellt. Staten får på själva omvandlingsåtgärderna en skatteintäkt på (moms samt inkomst- och vinst- skatt), givet att omvandlingen inte ersätter andra projekt på annat håll i landet. Resterande överskott är Sbo:s nominella överskott – om Sbo skulle behålla fastigheterna – som är mycket stort.17 Om och när Sbo säljer fastigheterna inbringar de i stället en summa som rapportförfattarna inte kunnat uppskatta. Staten får också ökade utgifter för bostadstillägg. I rapporten antas att 6 hyresgäster får en hyreshöjning på täckt av ökade bostadstillägg. Den nominella summan blir . 17 Om Sbo själva förvaltar och lyckas hyra ut alla lägenheter efter att blockförhyr- ningsavtalet har upphört. Samhällsekonomisk analys av projektet i Projektet i har enligt rapporten ett samhällsekonomiskt värde av , dvs. att varje krona Sbo satsat i pro- jektet – oräknat Sbo:s egen overhead – har genererat en vinst på . De stora poster som väger upp investeringskostnaden i denna samhällsekonomiska lönsamhetsbedömning är kostnadsbesparing- en på särskilt boende och hemtjänst (71,i realt nuvärde givet 3,5 procents samhällsekonomisk diskon- teringsränta), den minskade överskottsbördan av framför allt sta- tens och kommunens finansiella resultat, i . Utan effekterna på äldreomsorgens kostnader och de där- med minskade uttaxeringsbehoven är den lönsamheten däremot tveksam och hänger på effekter som inte är med i kalkylen. Dessa är då ett möjligt konsumentöverskott som uppstår för de hushåll som flyttar till de nya bostäderna och andra hushåll som i en flyttningskedja hittar boende som är bättre anpassat för dem samt en eventuell positiv effekt på utvecklingen av kommunen. Helt avgörande för projektens lönsamhet – såväl företagsekono- miskt som samhällsekonomiskt – är att det går att ta ut hyror som ligger över den genomsnittliga hyresnivån på orten vid projektstarten. I vilken mån statens bostadstillägg – och eventuella andra inkomststöd – gjort detta möjligt är svårt att avgöra. Bostadstilläggen spelar en begränsad roll i ovanstående kal- kyl eftersom av hushållen antas få bostadstillägg. Skulle andelen vara mycket större försämras det finansiella utfallet för staten som den samhällsekonomiska kalkylen för- sämras något. Skulle andra fastighetsägare, under andra villkor, inte lyckas få ut denna hyreshöjning skulle projekten förlora sin före- tagsekonomiska lönsamhet och också bli mindre samhällsekono- miskt lönsamma. Om hyran skulle bli per kvadratmeter lägre blir den samhällsekonomiska lönsamheten (realt nuvärde , 3,5 procents diskonteringsränta) 23–24 miljoner lägre. Av Sbo:s slutrapporter för projekten i och framgår vilket boende de först inflyttade hyresgästerna hade. I flyttade 3 hushåll från angränsande kommuner, 11 hushåll flyttade från allmännyttans hyresrätter, 4 hushåll flyttade från annan fastighetsvärd och 6 hushåll flyttade från en villa.18 I flyttade 4 hushåll in från angränsande kommuner, 3 hushåll flyttade från allmännyttans hyresrätter, 5 hushåll flyttade från annan lokal fastighetsvärd och 8 hushåll flyttade från en villa.19 I Sbo:s årsredovisning presenteras följande uppgifter om de flyttkedjor omvandlingarna har skapat. Källa: Statens bostadsomvandling AB:s årsredovisning 2013 Det är alltså främst lägenheter med lägre hyror i allmännyttans fastighetsbestånd och villor som blir tillgängliga för andra eller vakanta efter att en ny andrahandshyresgäst tilldelats en lägenhet i en fastighet som omvandlats av Sbo. Även en mindre andel bo- stadsrättslägenheter blir tillgängliga för förvärv. Vi vet inte i vilken utsträckning som de frånflyttade bostäderna fått andra ägare eller hyresgäster eller om vakanser har uppstått i dessa fastigheter. 18Sbo:s slutrapport , Boende för äldre . 19Sbo:s slutrapport , Trygghetsboende . Enligt årsredovisningen hyrs av lägen- heterna i de ombyggda fastigheterna ut till hyresgäster som har flyttat från villa eller från annan hyresvärd än kommunen eller kommunens bostadsföretag. av hyresgästerna har flyttat från en lägenhet som kommunen eller det kommunala bostads- företaget hyr ut. av hyresgästerna kommer från en privat hyresvärd eller en bostadsrättsförning. av hyres- gästerna har flyttat från en annan kommun. Hyresgästerna som har flyttat från en hyreslägenhet uppger att de bytt boende på grund av svårigheter att gå i trappor samt att de har en önskan att bo mer centralt och ha nära till samhällsservice. Hyresgästerna i de av Sbo:s fastigheter som utgör boenden för äldre är 55–. av hyresgästerna är ensamstående.20 11.4Utredningens analys av befintlig verksamhet Vår bedömning: Statens bostadsomvandling AB bedriver en samhällsekonomiskt lönsam verksamhet. Bolaget har mottagit statligt stöd i EU-rättslig mening av ägaren staten och av de kom- muner eller kommunala bostadsföretag som ingått s.k. block- förhyrningsavtal avseende enskilda omvandlingsprojekt. Sbo:s mål är inte att maximera sitt resultat utan att medverka till fungerande bostadsmarknader på marknader med minskande och åldrande befolkning där efterfrågan är begränsad. Sbo:s omvand- lingsprojekt leder till hyror för de boende som uppgår till per kvadratmeter och år (vilket motsvarar 7 000 kro- nor i månadshyra för en lägenhet om ) vilket är väsentligt lägre än hyror som kan förväntas vid nyproduktion.21 Kalkylen för förväntade kassaflöden i fastigheterna kan med dagens ränteläge se ut att vara positiv. Problemet som Sbo konstaterat och de oberoende värderingsmän som Sbo anlitat konstaterat är att det 20Statens bostadsomvandling AB:s årsredovisning 2014, s. 16. 21Se avsnitt 4.5.2. inte går att låna till så låga räntor för fastighetsinvesteringar i . Fastighetens låga marknadsvärde hindrar även upplåning med fastigheten som säkerhet. Att fastigheten är värderad så högt som till av projektkostnaderna beror på de långa block- förhyrningsavtal som kommunen ingått med Sbo och som då mins- kar den del av Sbo:s affärsrisk som risken för vakanser i fastigheten annars skulle utgöra. Den under avsnitt 11.3.4.1 redovisade kalky- len visar därför inte att samma åtgärder hade vidtagits av en privat aktör utan stöd från det allmänna. Utan inblandning från offentliga aktörer hade omvandlingen alltså inte genomförts. Sbo har redovisat en återvinningsgrad som överträffar ägarens förväntningar. Enligt årsredovisning utgjorde cirka 60 pro- cent av investeringarna värde för bolaget vilket kan jämföras med målet att av kostnaderna ska återvinnas. Sbo:s in- vesteringar har alltså inneburit en värdeminskning för staten som ägare om . Sbo säljer sina omvandlade fastigheter till högstbjudande via mäklare. Sbo har 2010–2014 sålt 17 fastigheter på sex orter. Försälj- ningsobjekten har omfattat olika typer av fastigheter och med olika hyresavtalsutformning. Köpare har i huvudsak varit privata aktörer som ägt förvaltningsfastigheter, men även kommuner har köpt fastigheter av Sbo. Försäljningarna har genomförts till priser som motsvarat 70–av tidigare bedömt marknadsvärde. De värderingar som har gjorts av fastigheterna innan försäljningarna har alltså antingen visat sig stämma eller varit i överkant av olika anledningar. Sbo:s erfarenhet är att det inte uppstår några omfattande vakan- ser i de omvandlade fastigheterna, vilket innebär att kommunernas risktagande genom ingångna blockförhyrningsavtal inte varit särskilt kostsamt för de kommunala bostadsföretag som tecknat avtalen med Sbo. Trots det är vår bedömning att de kommuner och kommunala bostadsföretag som ingår dessa avtal med Sbo inte gör det på marknadsmässiga villkor eftersom ingen privat aktör skulle ha tagit den risken med de begränsade förutsättningar för vinster som finns i gapet mellan hyresintäkterna från hushållen som är andrahandshyresgäster och det kommunala bostadsföretagets hyra till Sbo i enlighet med blockförhyrningsavtalet. Marknadens intresse av att bygga nya bostäder på avfolknings- orter utan stöd i EU-rättslig mening är mycket lågt med anledning av de uthyrningssvårigheter som ofta finns i det befintliga bestån- det i kombination med höga byggkostnader i förhållande till mark- nadsvärdet i uppfört skick. Orsaken till de låga marknadsvärdena är hyrorna och vakansrisken, dvs. det förväntade kassaflödet. En in- vesterare vill ha säkra kassaflöden med låg risk, vilket inte är fallet i avfolkningsorter med vikande befolkningsunderlag och växande ut- bud på bostäder.22 De låga vakanserna i Sbo:s fastigheter tyder på att behovet av de omvandlade bostäderna finns även på svaga bostadsmarknader och att betalningsförmågan till den hyresnivå som varit möjlig att hålla tack vare de förmånliga villkoren som Sbo erbjuder för sin finan- siering och det kommunala bostadsföretagets blockförhyrnings- avtal. En möjlig orsak till den låga vakansgraden kan vara att ny- byggda eller nyrenoverade lägenheter är ovanliga på svaga bostads- marknader. För det fall mer än enstaka fastigheter omvandlas skulle risken för vakanser sannolikt öka. Det finns ingen anledning att ifrågasätta de riskbedömningar som föranlett nedskrivningsbeslu- ten avseende Sbo:s fastighetsinnehav, och ytterligare nedskriv- ningar av fastigheternas bokförda värden kan inte uteslutas då mark- naden bedömer att risken på dessa marknader är hög. I tidigare kapitel har vi konstaterat att även lokal bostadsuthyrnings- verksamhet kan omfattas av om åtgärder vid- tas av staten eller en kommun som inte hade kunnat vidtas av en privat aktör. Som vi förklarat i kapitel 5 bör stöd till bostadsföretag – även på svaga bostadsmarknader – som utgångspunkt anses kun- na påverka konkurrensen och samhandeln inom EU. Även in- vesteringsbesluten i sig kan alltså betraktas som statligt stöd om de gynnar en verksamhet som utgör ett företag i EU-rättslig mening. Såväl Sbo som de inblandade kommunerna och de kommunala bostadsföretagen förfogar över allmänna medel, och en överföring av allmänna medel kan utgöra stöd i EU-rättslig mening. Staten har i sin roll som ägare av Sbo varit delaktig i besluten om Sbo:s bolags- 22 Utlåtande från en fastighetsanalytiker tillika auktoriserad fastighetsvärderare. ordning och arbetsordning som beskrivits ovan. Staten har även en representant i bolagets styrelse som godkänner varje omvandlings- beslut som bolaget fattar. Sbo:s verksamhet kan därmed hänföras till beslut av det allmänna. Kommunens och det kommunala bo- stadsföretagets roll i dessa affärer beslutas av kommunala beslutan- de organ. Genom att avtalen med Sbo beslutas av kommunen och inte är en del av de kommunala bostadsföretagens löpande verk- samhet kan även dessa avtal hänföras till beslut av det allmänna. Reglerna om statligt stöd gäller endast stöd till företag. Det be- greppet omfattar, som vi redogjort för i kapitel 5, alla enheter som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga status eller hur den finansieras. Det kan diskuteras om Sbo ska betraktas som ett företag i EU-rättslig mening. Att gå in i projekt där ut- gångspunkten är att förlora kapital är i sig snarare en myndighets- uppgift som påminner om stödgivning än en verksamhet som typiskt sett bedrivs på en marknad med köpare och säljare. Att lämna stöd är en verksamhet som per definition inte utförs på en marknad. Stödgivning är följaktligen att betrakta som en myndig- hetsuppgift. Inköp genom offentlig upphandling är inte någonting som i sig innebär att inköparen blir att betrakta som ett företag i EU-rättslig mening. Om Sbo:s verksamhet i övrigt anses överväga Sbo:s roll som stödutbetalare på ett sådant sätt att verksamheten som helhet ska betraktas som ett företag i EU-rättslig mening är svårbedömt.23 De förhållandena att bolaget agerar på konkurrens- utsatta marknader genom att köpa, omvandla och sälja fastigheter och att verksamheten ska bedrivas affärsmässigt inom ramen för sina målsättningar talar för att verksamheten är att anse som eko- nomisk verksamhet och därmed som ett företag i EU-rättslig mening.24 Vi anser därför att även Sbo kan motta statligt stöd i EU- rättslig mening. erhöll Sbo statligt stöd i EU-rättslig mening genom ett kapitaltillskott som gavs utan någon plan för att kapitalet skulle generera vinst till staten som ägare. Stödet till Sbo är ett s.k. be- fintligt stöd eftersom har gått sedan Sbo fick stödet. De blockförhyrningsavtal som kommuner eller kommunala bo- stadsföretag ingår med Sbo ingås , och avtalen täcker den 23Vi beskriver förutsättningarna för dessa överväganden i större detalj i avsnitt 5.4.3.1. 24Se vidare i avsnitt 4.4.3.1. vakansrisk som finns beträffande de omvandlade fastigheterna under avtalens löptid. Avtalen innebär att det kommunala bostads- företaget eller kommunen kommer att få förvalta en bostadsfastig- het som bedöms attraktiv på orten. Eftersom blockförhyraren inte upphandlas och någon oberoende värdering av villkoren i block- förhyrningsavtalen inte görs kan vi inte utesluta att det kan före- komma stöd till Sbo, kommunen eller till det kommunala bostads- företaget genom avtalet om blockförhyrning. Möjligheten för kommunen eller för det kommunala bostadsföretaget att genom uthyrning av lägenheterna få en avkastning i nivå med risktagandet i de exempel vi tagit del av får anses låg. Vi utgår därför från att dessa avtal normalt gynnar Sbo som fastighetsägare i EU-rättslig mening. Ytterligare stöd kan förekomma avseende enstaka projekt och även dessa behöver då beaktas. Exempelvis kan icke-marknads- mässiga beslut att skjuta till kapital för att skriva ned värdet på en fastighet som säljs av kommunens bostadsföretag utgöra stöd i EU-rättslig mening. Det primära behovet av bostäder på svaga bostadsmarknader avser centralt belägna lägenheter som är tillgänglighetsanpassade för äldre. Sbo:s verksamhet bidrar till att tillgodose det behovet sam- tidigt som stödet till andra aktörer än Sbo begränsas. Sbo:s verk- samhet kan även bidra till flyttkedjor, dvs. en rörlighet på bostads- marknaden, som generellt förbättrar den lokala bostadsmarknadens funktionssätt. Sbo:s verksamhet är avgränsad till svaga bostadsmarknader, dvs. marknader med låga fastighetspriser. Det innebär att marknads- värdet för flerbostadshus på dessa marknader i de flesta fall under- stiger produktionskostnaderna såväl för nybyggnation som för befintliga fastigheter där omfattande nyinvesteringar (omvandlings- åtgärder) görs. Även osäkerheten om betalningsviljan och betal- ningsförmågan hos de äldre som är den primära målgruppen för de projekt vi låtit utvärdera kan påverka investeringsviljan hos privata aktörer eller kommunala bostadsverksamheter som drivs enligt affärsmässiga principer. De omvandlade bostäderna har fördelats efter behov och andra- handshyresgästerna är från . Stödet avgränsas till svaga bostadsmarknader och omvandlingsåtgärderna anpassas till målgruppens behov. För gruppen äldre där samhället och då i syn- nerhet kommunen i enlighet med redogörelsen ovan25 kan ha ett särskilt intresse av att trygga bostadsförsörjningen finns möjlig- heten för den enskilde att söka bostadstillägg vilket kan vara en förutsättning för att hyran i den omvandlade fastigheten ska kunna betalas av målgruppen. De aktörer som undersökt Sbo:s verksamhet har funnit att in- vesteringarna kan vara såväl kommunalekonomiskt som samhälls- ekonomiskt motiverade. Vi delar dessa bedömningar. Verksamhetens påverkan på konkurrensen är svår att bedöma och olika perspektiv kan anläggas. Stödet kanaliseras via ett enda företag, Sbo. Enbart kommuner eller kommunala bostadsföretag samarbetar med Sbo vilket gör att konkurrensneutraliteten kan ifrågasättas. Slutligen har vi de konkreta effekterna på marknaden. När det gäller Sbo:s roll kan vi konstatera att det hade varit möjligt att konkurrensutsätta Sbo:s roll men att staten valt att inte göra det. Eftersom det saknas marknadsmässiga förutsättningar för den typ av verksamhet som Sbo bedriver anser vi dock inte att Sbo:s roll tränger ut andra aktörer som hade tagit den rollen utan statligt stöd. Vi anser därför att detta inte bör betraktas som ett konkur- rensproblem. 25 Se under rubrik 11.4.1. När det gäller konkurrensen mellan kommunala bostadsföretag och privata hyresbostadsföretag eller bostadsrättsföreningar konstate- rar vi inledningsvis att kommunerna har en given roll som ansvariga för att planera för bostadsförsörjningen på orten. Eftersom kom- muner enligt ovan kan ha samhälls- och kommunalekonomiska in- citament att bidra till finansieringen skulle det vara mindre effektivt om kommunerna inte hade möjlighet att bidra finansiellt. Att kon- kurrensutsätta blockförhyrningsavtalet med den höga risk och de små möjligheter till vinster som villkoren i de aktuella avtalen med- ger skulle troligen inte leda till vare sig ökad konkurrens eller ökad samhällsekonomisk effektivitet eftersom privata aktörer inte skulle vara intresserade av att gynna Sbo. Förvaltningen av fastigheten skulle dock kunna brytas ur blockförhyrningsavtalen och konkur- rensutsättas. Även på svaga bostadsmarknader finns det i vissa fall alternativa utförare även om det kommunala bostadsföretaget nor- malt är den aktör som har störst marknadsandel och därmed störst möjlighet att skapa olika stordriftsfördelar i hyresbostadsförvalt- ningen. Det skulle alltså vara möjligt att skapa ökad konkurrens- neutralitet genom att konkurrensutsätta förvaltningen av fastig- heten. Skillnaden mellan hyran från de boende som det kommunala bostadsföretaget får genom andrahandsuthyrningen och den hyra som betalas till Sbo genom förstahandskontraktet är dock så liten att avtalet i regel innebär ett stöd till Sbo från bostadsföretaget. Någon egentlig fördel ges alltså inte till det kommunala bostads- företaget under förutsättning att annan kompensation inte utgår från kommunen. 11.4.4.3 Effekterna på marknaden Sbo:s lägenheter erbjuder tack vare stödet en högre boendekvalitet till en hyra som förvisso överstiger hyrorna på orten i det äldre be- ståndet av hyresfastigheter men som också är lägre än vad en privat aktör skulle ha behövt ta ut för att genomföra investeringen. Även om det görs bedömningar av att motsvarande investeringar inte skulle ha gjorts utan stöd kan det inte uteslutas att någon annan typ av bostadsinvestering trängs undan genom stödet. konkret effekt är flyttkedjorna som vi beskrivit ovan. Det kan inte uteslutas att vissa av de som flyttar in i Sbo:s lägenheter lämnar outhyrda lägenheter efter sig vilket leder till minskade intäkter för en privat eller fastighetsägare. Om målet bättre fungerande bostadsmarknader nås kan de boende och möjligen även andra fastighetsägare tjäna på invester- ingarna genom att de skapar positiva förväntningar som ökar den lokala efterfrågan på bland annat bostäder. Det är dock fråga om mycket långsiktiga processer och sambandet mellan enstaka in- vesteringsbeslut och en sådan utveckling kan vara svårt att visa. Enskilda fastighetsägare kan alltså förväntas förlora vissa hyres- intäkter till den nya fastigheten. Inflyttningen i de omvandlade lägenheterna innebär en utflyttning från andra fastigheter. Om en vikande efterfrågan på den svaga bostadsmarknaden i fråga medför att hyresvärden som fått en tom lägenhet inte kan hyra ut lägen- heten förlorar hyresvärden intäkter. På samma sätt kan en osåld bostadrätt medföra en kapitalförlust för bostadsrättsinnehavaren. Ett ökat utbud medför i första hand en minskad efterfrågan på det befintliga beståndet vilket kan sänka värdet av andra fastigheter på marknaden. Dessa förlorade värden måste ställas mot de samhälls- ekonomiska vinsterna med de investeringar som övervägs. 11.4.5En anpassning till kraven i Under vissa förutsättningar kan stöd i EU-rättslig mening vara, eller efter ansökan till kommissionen förklaras vara, förenligt med . Villkoren i en eventuell stödordning måste omfatta allt potentiellt stöd, dvs. såväl Sbo:s roll som kommunernas roll för att verksamheten ska kunna godkännas av kommissionen. Vår bedömning av Sbo:s projekts företagsekonomiska förutsätt- ningar är att stödet är nödvändigt för att de aktuella investeringarna ska kunna genomföras och att stödet utformats för att inte täcka mer än skillnaden mellan förväntade framtida intäkter och invester- ingskostnaderna. Stödet kan alltså bedömas ha incitamentseffekt och är inte större än nödvändigt. Vi har övervägt tre alternativa tänkbara statsstödsrättsliga grun- der för att stödet ska kunna förklaras förenligt med EU:s stats- stödsregler som dock ställer olika typer av krav på anpassningar av den nuvarande verksamheten.