sou · H3B355 · 2015-06-09 00:00:00 — Ekonomiska analyser av kostnaderna för könsrelaterat våld brukar alltid leda till slutsatsen att det finns ett stort behov av att utveckla bättre statistiska data.7 Vissa delar av våldets effekter, såsom per- sonligt lidande, rädsla, smärta, för tidig död, försämrad livskvalitet, minskad tillit, otrygghet, sämre relationer eller indirekta effekter på nästa generation är svåra att fånga på ett fullständigt sätt och anses i 6Se t.ex. (2011), (2008) och (2008a). 7EIGE (2014), (2006). vissa fall vara etiskt diskuterbart, och brukar därför ofta uteslutas i beräkningar. , (EIGE), har grundligt analyserat tio studier av kostnader för könsrelaterat våld som genomförts –2013 i , , och Australien.8 Analysen visar på ett förtjänstfullt sätt vilka kostnader det handlar om och vilka informationskällor och metoder det är möjligt att utgå från när man vill göra kostnadsuppskattningar. I rapporten identifieras sju områden där kostnader för könsrelate- rat våld uppstår. Områdena rör ekonomiska produktionsförluster, kostnader relaterade till hälsa/ohälsa, kostnader kopplade till rätts- väsende och rättsprocesser, kostnader för det sociala välfärdssy- stemet, direkta personliga kostnader för offret, kostnader för spe- cialiserade verksamheter och satsningar samt svårmätbara kostna- der såsom förlorad livskvalitet eller ökad otrygghet och rädsla. För att åskådliggöra kostnader förorsakade av könsrelaterat våld utgår vi från de sju områden som EIGE iden- tifierat och visar på exempel inom respektive område i figur 3.1. Våldets kostnader SOU 2015:55 Exempel på effekter/kostnader Minskat arbetskraftsuttag på grund av frånvaro och/eller Inkomstbortfall för den enskilda. Nedsatt arbetsförmåga och produktivitet på grund av till exempel fysiska skador eller psykisk ohälsa. Produktionsbortfall på grund av svårigheter att behålla ett fast arbete eller förlust av arbete. Produktionsbortfall på grund av att flickor och kvinnor hindras från utbildning och arbete. Produktionsbortfall till följd av mord eller självmord. Produktionsbortfall för förövaren när denne är frihetsberövad. En totalt sett minskad produktion får som konsekvens att kon- sumtionen minskar, vilket i sin tur medför en välfärdsminsk- ning i samhället. Kostnader för vård och behandling av fysiska skador för- orsakade av våldet, bl.a. ambulanssjukvård, sjukhusvård, öppenvård, psykiatri, tandvård, primärvård, rehabilitering Kostnader för vård och behandling av könstympade flickor och kvinnor, t.ex. obstetriska problem, infektioner och gyneko- Kostnader för behandling av psykiska besvär förorsakade av våldet, såsom exempelvis posttraumatiskt stressyndrom (PTSD), depression eller nedstämdhet, självskadebeteenden eller riskbruk av alkohol eller läkemedel. Kostnader för läkemedel. Kostnader för vård av olika psykosomatiska besvär och ospecifika symptom där våldet är en bakomliggande orsak. Sämre hälsa och livskvalitet, bl.a. ökad risk för framtida ohälsa, såsom hjärtinfarkt. 9 Det förlorade produktionsvärdet som uppstår till följd av att människor som skulle kunna arbeta (helt eller delvis) inte tas i anspråk och deras bidrag till folkhushållet (det som ibland kallas deras BNP-bidrag) uteblir. Drabbar den våldsutsatta, arbetsgivaren, men också förövaren och samhället i stort. SOU 2015:55 Våldets kostnader • Straffrättsliga kostnader som rör polis, åklagarväsende, dom- stolsväsende och kriminalvård i form av t.ex. larmpaket, polis- ingripande, polisutredning, målsägandebiträde, kontaktförbud, åtal, rättegång, dom, fängelse och rehabilitering av förövaren. • Civilrättsliga kostnader som bl.a. rör familjerätt; vårdnads- tvister och mål om vårdnad, boende och umgänge, utred- ningar från socialnämnden om oro för barn, skilsmässa och • Kostnader för den enskilde i form av arbets- och restid för att delta vid förhör och rättegång, advokatkostnader, under- Merkostnader för skyddad identitet. Kostnader för det sociala • Kostnader för socialtjänst, bl.a. utredningar, ekonomiskt bi- stånd, familjehemsplacering, öppenvårdsinsatser, och stöd- • Kostnader för att lösa akuta bostadsproblem genom t.ex. • Kostnader för barns vård, stöd, omsorg och skolgång, t.ex. vid flytt till skyddat boende. • Kostnader för socialförsäkringssystemet för bl.a. sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning. • Kostnad för arbetslöshetsersättning och sysselsättningsstöd. • Konsulära kostnader för att hitta, uppsöka och få hem bort- förda eller bortgifta barn och kvinnor. • Kostnaden för att reparera eller ersätta skador på mate- riella saker och tillhörigheter. • Flyttkostnader och kostnader för nya möbler och inventarier. • Kostnader för resor för att sätta sig i säkerhet, till sjuk- • Ökade omkostnader för att försörja barn som ensamstående • Kostnader för privat juridisk rådgivning. Våldets kostnader SOU 2015:55 Kostnader för stöd, skydd och insatser för våldsutsatta kvinnor och barn, i ideell såväl som offentlig regi, bl.a. skyddat boende, stödsamtal och mottagning för våldtagna. Specialiserade insatser till stöd och skydd för sårbara grupper, t.ex. barn och unga drabbade av hedersrelaterat våld, flickor och kvinnor med funktionsnedsättning, hbtq-personer och kvinnor i prostitution. Kostnader för bidrag etc. till idéburna organisationer och Kostnader för nationell telefonlinje till stöd för kvinnor och flickor som utsätts för våld. Kostnad för specialistenheter inom myndigheter som foku- serar på könsrelaterat våld, som t.ex. arbetar samordnande, våldsförebyggande eller med tidig upptäckt. Kostnaden för kvinnofridssamordnare m.m. Kostnad för verksamheter och interventioner riktade till vålds- Kostnad för tidigt våldsförebyggande och främjande arbete. Kostnad för utbildningar, konferenser, kompetensstöd, officiell information och forskning. Kostnad för att ta fram föreskrifter, rutiner, riktlinjer, handlings- Kostnad för samordning av det offentliga stödsystemet. Nationella kostnader för särskilda nationella satsningar och uppdrag mot mäns våld mot kvinnor, t.ex. våldsförebyggande Kostnader för förlorade levnadsår till följd av mord eller själv- Kostnader för förlorad livskvalitet till följd av t.ex. funktions- nedsättning orsakat av våldet. ”Diffusa” effekter på samhället i stort, såsom ökad otrygg- het och rädsla hos flickor och kvinnor. Indirekta effekter för den sociala omgivningen, t.ex., anhöriga och familj – ”den sociala smittan”. Indirekta effekter på nästa generation – ”det sociala arvet”. I rapporten från framhålls att kostnader för specialiserade verksamheter och satsningar visserligen är kostnader för samhället, men att dessa kostnader avsätts för att bekämpa och förebygga våld, eller förebygga kvinnor och barns fortsatta utsatthet för våld genom stöd och skydd. utgör dessa kostnader, i de fall dessa har tagits med i beräkningar av samhällskostnader av mäns våld, bara en liten del av den totala kostnaden. Sammanfattningsvis kan sägas att inga studier av samhällskost- nader täcker in alla aspekter och områden som EIGE lyfter i sin rapport. Detta beror på att data saknas i flera fall – i är det exempelvis svårt att inom hälso- och sjukvården få kunskap om detaljer om en skadas exakta orsak och inom saknas ofta uppföljningssystem som på ett systematiskt sätt fångar upp våldsutsatta. Det saknas också metoder för att mäta alla aspekter på ett tillförlitligt sätt, ofta beroende på hur respektive lands natio- nella statistik och uppgiftsinsamling ser ut. Det finns ett stort be- hov av att utveckla och ta fram bättre, mer omfattande och mer detaljerade underlag kring samhällets kort- och långsiktiga kost- nader för mäns våld mot kvinnor – inte bara för offren utan också ur ett förövar- och familjeperspektiv. För att göra bättre beräkningar behöver datainsamling, kunskap och uppgifter finnas omkring: •Omfattningen av könsbaserat våld, dess förekomst, frekvens, typ och svårighetsgrad, . •Den direkta effekten av våldet på de enskilda kvinnor, flickor och barn som berörs. •Omfattningen av våldsutsatta kvinnors, flickors och barns ut- nyttjande av samhällets tjänster kopplade till hälsa/ohälsa, rätts- väsende och rättsprocesser, det sociala välfärdssystemet, specia- liserade verksamheter och satsningar och direkta personliga kostnader samt kostnaden för de tjänster som används. •Effekterna av våldet avseende kvinnors arbetskraftsuttag, t.ex. antal förlorade arbetsdagar eller förlorade arbetstillfällen. •Beräkningar av det ”svårmätbara” såsom förlorad livskvalitet eller ökad otrygghet och rädsla. Generellt kan också sägas att de studier som EIGE har belyst i re- lativt liten omfattning hade med beräkningar som rörde förövaren – mer än under området ”Kostnader kopplade till rättsväsende och rättsprocesser”. Detsamma gäller kostnadsberäkningar för heders- relaterat våld och förtryck, inklusive könsstympning. De kostnader som redogörs för i figur 3.1 skulle också kunna delas upp i ”skadekostnader” och ”åtgärdskostnader” och ställas i relation till varandra. Det som ingår i ”skadekostnader” kan också benämnas som en ”icke-interventionskostnad” – en ”akut” sam- hällskostnad som uppstår på grund av de skador som våldet har förorsakat. När skadan väl är skedd görs ofta relativt många insat- ser för att ingripa . Däremot läggs inte lika mycket resurser på att försöka stoppa våldet i sig – att förebygga och för- hindra att könsrelaterat våld uppstår. Att enbart fortsätta att åtgärda skadorna som våldet orsakar blir på sätt och vis ett ”icke- agerande” eftersom det inte leder till någon större förändring av- seende förekomsten av mäns våld mot kvinnor i samhället. Mycket talar för att åtgärdskostnader för effektiva våldsförebyggande in- satser kan vara lägre än de skadekostnader som samhället bär, och i så fall kan sådana insatser ses som samhällsekonomiskt lön- samma. Detta är också något som och undersöker i sina socioekonomiska beräkningar. De pekar på att långsiktiga förebyggande insatser alltid kostar och att effekterna av det man gör sällan är kända i förväg. Insatserna kan vara förknippade med osäkerhet och ett visst risktagande – de kan vara missriktade eller ineffektiva. Trots det är det viktigt att väga skadekostnader och åtgärdskostnader mot varandra och se vilka kostnader olika sam- hällsaktörer är beredda att ta i relation till de redan befintliga skade- kostnaderna som samhället bär . Det innebär vad och kallar att anlägga ett socialt investeringsperspektiv på situationen. Mer om detta i avsnitt 3.5. 3.3Beräkningar av samhällskostnader för mäns våld mot kvinnor i går vi vidare och visar några exempel på uppskattningar av sam- hällskostnader för mäns våld mot kvinnor som har gjorts avseende . Sammantaget ger studierna en viktig bild av storleksord- ningar på de kostnader som det svenska samhället bär . Den mest genomgripande samhällsekonomiska analys som har gjorts inom området i är om våld mot kvinnor i nära relationer från 2006.10 uppskattade samhällskostnaderna för våld mot kvinnor i till mellan 2 695–penningvärde. Då var bl.a. inte kostnader för långsiktig hälso- och sjukvård, tandvård, psykiatri, läkemedel, barnens skador eller aspekter av smärta och lidande inräknade. I en annan svensk studie beräknades kostnaden utifrån tre olika typfall av våldsutsatta kvinnor, kostnadsnivå. Uppskattningen av det svenska samhällets ekonomiska börda upp- gick då till . I beräkningarna inklu- derades enbart kostnader för de våldsutsatta kvinnorna såsom kost- naden för insatser inom hälso- och sjukvården, kommunerna, stat- liga myndigheter och frivilligorganisationer samt det produktions- bortfall som uppstår för sjuklighet och dödlighet. Kostnader relaterade till exempelvis korttidssjukskrivning, egenvård och social- tjänstens insatser utöver skyddat boende ingick inte. Exkluderades gjorde även kostnader relaterade till barnen och kostnader som upp- står för den våldsutövande mannen, såsom rättegångskostnader och kostnader för påföljd samt det produktionsbortfall som kan uppstå för honom.11 I EIGE:s rapport konstaterades att mycket utveckling av datakällor och forskning kring samhällskostnader för könsrela- terat våld behövs i alla EU-länder. I avsaknad av jämförbara studier eller möjligheter att genomföra likartade studier i alla EU-länder gjordes en uppskattning genom extrapolering av samhällskostnader för könsrelaterat våld i varje EU-medlemsland utifrån en fallstudie 10Socialstyrelsen (2006). 11Häger et al. (2011). från Storbritannien.12 Anledningen till att valdes ut var att de bedömdes ha det mest utvecklade statistiksystemet och källor till kvantitativa uppgifter om könsbaserat våld och våld i nära relationer i EU. Studien beräknar kostnaderna för våld i nära rela- tioner (fysiskt och sexuellt våld som begås av en nuvarande eller tidigare partner) – både det våld som sker mot kvinnor i nära rela- tioner och våld i nära relationer som drabbar män. Studien beräknar också kostnader för den bredare kategorin könsrelaterat våld (fysiskt och sexuellt våld som begås av antingen en intim partner eller annan familjemedlem samt överfallsvåldtäkter eller annat sexuellt våld ut- övat av okänd) – både könsrelaterat våld riktat mot kvinnor och könsrelaterat våld som drabbar män. I den brittiska fallstudien ingår också uppskattningar i monetärt värde av förlorad livskvalitet och förlust av friska levnadsår till följd av det brott som en person har utsatts för. Dessa kostnader visade sig i sammanställningen utgöra ungefär hälften av den uppskattade samhällskostnaden. I tabell 3.1 framgår de extrapolerade kostnaderna för , inklu- sive och exklusive kostnader för förlorad livskvalitet och förlust av friska levnadsår. Tabell 3.1 EIGE:s uppskattning av den årliga kostnaden för våld i nära relationer och könsrelaterat våld i baserat på extrapolering utifrån befolkningsstorlek och utifrån kostnadsnivå Kostnad av våld i nära Kostnad av våld i nära relationer (inkl. män) Kostnad av könsrelaterat våld Kostnad av könsrelaterat våld (inkl. män) 12 EIGE (2014) s. 123 ff. Som ovan nämnts, och som synliggjorts i tabell 3.1, utgörs omkring hälften av de uppskattade samhällskostnaderna av kostnader för förlorad livskvalitet och förlust av friska levnadsår. Utöver det utgörs mellan 12–av de totala uppskattade kostnaderna av ekonomiska produktionsförluster och 14–utgör kost- nader kopplade till rättsväsende och rättsprocesser. Kostnader relaterade till hälsa/ohälsa utgör 6–och mindre än 2 pro- cent av kostnaderna utgörs av specialiserade verksamheter och satsningar. Denna fördelning åskådliggörs i cirkeldiagrammet, figur 3.2. I detta fall, såsom i alla beräkningar av samhällskostnader handlar det i alla delar om försiktiga underskattningar.13 Figur 3.2 Kostnadernas fördelning i EIGE:s uppskattning av den årliga samhällskostnaden för könsrelaterat våld mot kvinnor14 Direkta personliga kostnader för offret Specialiserade verksamheter och satsningar 13EIGE (2014), s. 140. 14EIGE (2014), tabell s. 140. Fördelningen baseras på den brittiska fallstudie som EIGE har extrapolerat för att också gälla . Här ingår fysiskt och sexuellt våld som begås av antingen en intim partner eller annan familjemedlem samt överfallsvåldtäkter eller annat sexu- ellt våld utövat av okänd. 3.4En belysning av de socioekonomiska effekterna för kvinnan, barnen och den våldsutövande mannen genom en fallbeskrivning Som beskrivet ovan finns inga fullständiga studier av samhälls- kostnader för mäns våld mot kvinnor att tillgå och ingen av stu- dierna har gjort en mer fyllig beskrivning av de socioekonomiska effekterna. Utredningen valde därför att ge nationalekonomen i uppdrag att genomföra en belysning av de socio- ekonomiska effekterna av våld mot kvinnor i nära relationer och också analysera vilka socioekonomiska effekter som kan uppstå kring barnen och förövaren i en familj, utöver effekterna för den våldsutsatta kvinnan. I bilaga 6 återfinns rapport i sin helhet och här återges endast en kort sammanfattning. Det som skildras i rapporten är ett fiktivt och förenklat fall som visar de socioekonomiska effekterna av våld i en familj som består av ett heterosexuellt par, och , och deras barn och . Beräkningarna i detta fiktiva fall rör främst en avgörande och allvarlig händelse då misshandlar så svårt att hon efter ett stort antal sparkar och slag mot kropp och huvud medvetslös faller omkull på köksgolvet, men har utövat våld mot . I rapporten beskrivs de socioekonomiska konsekvenserna av den allvarligaste våldshändelsen ur offrets perspektiv, de tidigare våldshändelserna ur offrets per- spektiv, den allvarligaste våldshändelsen ur förövarens perspektiv och den allvarligaste våldshändelsen ur barnens perspektiv. De socioekonomiska konsekvenserna av den allvarligaste våldshändelsen ur våldsoffrets perspektiv Den allvarligaste våldshändelsen uppmärksammas av grannar som tillkallar polis och ambulans. blir medvetslös och får en hjärnskada, en kognitiv funktionsnedsättning till följd av våldet, som länge, förmodligen livslångt, påverkar hennes liv. Hon har också fått posttraumatiskt stressyndrom, PTSD. Polisen omhändertar och griper . Han åtalas och döms senare till åtta månaders fängelse för misshandel. Han friges efter att ha avtjänat två tredje- delar av strafftiden. För barnen får den allvarligaste våldshändelsen För dottern leder det till att hon drabbas av skolsvårigheter som därefter speglas i hennes oförmåga att som vuxen ta sig in i samhället i allmänhet och på arbetsmarknaden i synnerhet. För sonen leder det till en svår och besvärlig skoltid med mängder av insatser från skola och socialtjänst för att han ska kunna växa upp och som vuxen få/ta en plats i samhället. När det gäller effekterna för våldsoffret så blir hon föremål för en mängd olika insatser inom hälso- och sjukvården och det uppstår kortare eller då hon måste få sin försörjning ordnad, eftersom hon inte kan arbeta. På upp- står större eller mindre omvårdnadsbehov av olika slag. blir sjukskriven , hon vistas hemma, går inte så ofta ut och är ständigt orolig för att ska dyka upp. Hennes allmän- tillstånd gör att hon vare sig orkar arbeta eller ha sociala kontakter. Allt som skett blir början till en utförsbacke i livet för och hennes framtida liv omgestaltas. Hon arbetar nu långt under sitt tidigare kapacitetstak och klarar inte längre av att behålla sitt jobb. Hon har svårt att klara av stress, förändring eller omställ- ningar, får stora samarbetsproblem och kommer lätt i konflikt med arbetskamrater. Hon känner inte igen sig själv. Det gör inte heller hennes föräldrar, barn eller vänner. Detta leder till att hennes ensamhet och isolering tilltar. Hon hamnar i en existentiell kris och drabbas av ångest och till slut depression. Den allvarliga händelsens kostnader uppgår till . Det är värt att notera att det inte är hälso- och sjukvårdskostnaderna (dvs. ) som bär de dominerande kostnaderna. De stora effek- terna uppstår i form av produktionsförluster (kan inte arbeta) och kostnader för försörjning (sjukpenning på Försäkrings- kassan). Kommunens kostnader är i detta sammanhang mer eller mindre försumbara. Figur 3.3 De långsiktiga ackumulerade kostnaderna för offer med kognitiva skador15 Sammanfattningsvis under livstid uppgår kostnaderna till . De dominerande kostnaderna för del är de direkta och indirekta effekterna på arbets- förmågan som följer av den kognitiva funktionsnedsättning hon drabbats av som ett resultat av våldshändelsen. De tidigare våldshändelserna ur våldsoffrets perspektiv Innan den avgörande våldshändelsen som beskrivs ovan inträffar har ett antal gånger utsatts för olika former av verbal och fysisk misshandel av . Det slutar med att får ta sig till vårdcentralen eller akuten för att få vård. får hon ligga kvar för observation, men oftast kan hon åka hem igen . Hon uppger alla möjliga olika skäl utom just att hon blivit slagen. Skadorna kan handla om knäckta revben, spräckt käke och avslagna tänder. Och naturligtvis mängder med blåmärken. Detta leder till upprepade återbesök på vårdcentral, utskrivning av medicin och kortare perioder av sjukskrivning från arbetet. Hon remitteras också till kurator på vårdcentralen och öppenvårdspsykiatrin. Vid två av de tillfällen då hon utsätts för våld 15 Diskontering betyder att framtida effekter omvandlas till nuvärde. I fall används räntesatsen för att diskontera kostnaderna till nuvärde. Detta innebär att framtida effekter i kalkylen får mindre tyngd än nutida. tillkallas polis, men utredningarna läggs ned. En orosanmälan för barnen skickas från polisen till . De socioekonomiska effekterna av denna form av vålds- utsatthet då våldsoffret klarat sig från både synliga och osynliga hjärnskador uppgår till i reala kostnader och om sjukskrivning räknas med. Den allvarligaste våldshändelsen ur förövarens perspektiv går sedan vidare till att beräkna vilka socioekonomiska effekter den allvarligaste våldshändelsen i detta fiktiva fall får ur förövarens perspektiv. Förövaren grips och en polisutredning inleds under vilken först anhålls och därefter häktas. Man inleder förhör och samlar in bevis på platsen i form av foton och videoupptag- ningar. Våldsoffrets skador dokumenteras på akutmottagningen och ett rättsintyg kring detta begärs. Åtals väcks och en offentlig försvarare begärs och förordnas. Huvudförhandling sker efter det att åtal väckts och inför rättegången sker en stor mängd administrativa åtgärder hos tingsrätten såsom kallande av vittnen. Under huvudförhandling som tar ungefär att genomföra medverkar domare, nämnde- män, notarie, försvarsadvokat, målsägandebiträden, vittnen, måls- ägare, anhöriga m.fl. Inför huvudförhandlingen har inhämtats yttranden från frivården och . Domen kommer att meddelas inom och i väntan på detta kvarhålls i häktet. Dom meddelas skriftligt. överklagar domen till hovrätten. Detta leder en förnyad huvudförhandling, vilken i huvudsak innebär att hovrätten tittar på film från tingsrättsför- handlingen. döms till åtta månaders fängelse vilket innebär att han, om allt löper normalt, kommer att frisläppas efter två tredjedelar av strafftiden. Han döms också att betala ett skadestånd till offret (). avtjänar sitt straff och får erbjudande om en rehabili- teringsprocess för sitt våldsanvändande. På anstalten genomförs också en så kallad verkställighetsplanering och han får besök av frivården för att förbereda utslussning. strafftiden får han, via vistelse på öppen anstalt, villkorlig frigivning med övervakning. Som framgår av denna beskrivning är den rättsliga hanteringen ett komplext och sammansatt förlopp med ett mycket stort antal aktörer och personer involverade. Detta leder naturligtvis till att det uppstår betydande kostnader för berörda samhällsaktörer, främst polis, åklagare, domstol samt kriminalvård och därefter socialtjänst. Kostnaderna uppgår till , uppdelat på ca för rättsväsendet och i produktionsbortfall. Merparten av kostnaderna för rättsväsendet, , består av kostnader inom . friges från sitt fängelsestraff, men det uppstår restkostnader i form av delvis förlorad produktion och försörjningskostnader/lönebidrag. De totala samhällskostnaderna uppgår till . Figur 3.4 Kostnaderna 1 & 2 för förövare som drabbas av fängelsestraff friges, varefter livet kan gestalta sig på lite olika vis för honom beroende på hur han agerar fortsättningsvis. Han bär med sig ett skadestånd från domen och har en besvärlig bostadssituation (har begärt och erhållit skilsmässa). Han har inte heller något arbete eller annan försörjningskälla. Hans frigivning har för- beretts av frivården och det finns en plan för hans fortsatta liv i fri- het. har gjort två olika beräkningar kring förövaren framtida liv utifrån två mycket förenklade scenarion. I det ”bästa scenariot” bestämmer sig för att grundläggande ändra sitt liv och sitt våldsamma beteende. Han får hjälp med en anställning som stöds av lönebidrag under större delen av första året. Anställ- ningen går sedan över till ordinarie anställning. Han får hjälp med boende med socialt kontrakt som sedan övergår till ett eget kon- trakt.