sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — Syftet med reformen var att uppmuntra svenska hushåll att skaffa datorer och därmed öka datorvanan. Tanken var att genom en höjning av den allmänna datorkompetensen bland svenskarna så skulle det skapa incitament att göra mer it- 59Terminera är ett fackuttryck som används inom telekomvärlden för att förklara i vems nät som den uppringda mottagaren finns. 61www.algonet.se/~mpawlo/pp9706.html vänligt, och få landet att bibehålla sin position som ledande it- nation.63 hade skolor och företag börjat installera datorsalar och digitala söksystem på skolbibliotek. Andra offentliga rum i följde efter, men det fanns ett tomrum i hemmen, i synnerhet hos låginkomsttagare och lågutbildade.64 Lösningen blev att den dåvarande socialdemokratstyrda regeringen föreslog en reform som innebar att en anställd person kunde skaffa sig en så kallad lånedator , vanligen , varefter arbetstagaren kunde köpa loss lånedatorn till låg kostnad, alternativt skaffa en ny lånedator med bättre prestanda. I realiteten innebar det att den anställde hyrde sitt datorpaket av arbetsgivaren och betalade med ett bruttoavdrag från månadslönen. Detta var skattemässigt förmånligt genom att kostnaden drogs just från bruttolönen, och dessutom var det allmänt ekonomiskt förmånligt genom att betalningen/hyran fördelades . Det sågs som en konkret åtgärd från regeringens sida, och var tänkt att få till följd att svenska folket på ett enkelt sätt skulle kunna skaffa sig en dator. skulle datorvanan öka och underlätta för svenskarna att bli ett mer uppkopplat folk.65 Idén var inspirerad från LO, erbjudit sina medlemmar förmånliga datorpaket, vilket väckt massivt intresse.66 använde reformen för att skaffa sig nya kunder. I vissa fall slöts exklusiva avtal mellan PC-försäljare och företag gällande hur många datorer som skulle levereras.67 som gick nappade många aktörer, i såväl privat som offentlig sektor, på erbjudandet. Ofta fanns flera användar- anpassade paket, och det var, namnet till trots, inte enbart PC som arbetstagaren erbjöds. Apples iMac eller MacBook fanns också, liksom olika multimediapaket – beroende på användarens tänkta 63www.idg.se/2.1085/1.98978 och /content/1/c6/08/86/48/89b78d79.pdf (sid 5). 64www.statskontoret.se/upload/Publikationer/2005/200514.pdf sid 27. 65www.regeringen.se/content/1/c6/08/86/48/89b78d79.pdf 66www.idg.se/2.1085/1.98978 67computersweden.idg.se/2.2683/1.9695 Det höjdes även röster om att bredband skulle ingå i hem- PC-reformen vilket bland annat skulle förbättra glesbygdsbefolk- ningens kommunikationskanaler och göra datorn mer användbar som verktyg för kommunikation och handel. Hem-PC-reformen gav drygt en och en halv miljon av anställda tillgång till hemdator. Entusiasterna såg detta som en ordentlig framgångssaga, medan kritikerna påpekade att reformen endast gynnade folk med jobb – och att exempelvis pensionärer, arbetslösa och sjukskrivna helt lämnades utanför. genomförde Statskontoret en utvärdering av hem-PC- reformen och den icke förvånande slutsatsen blev att hem-PC var “Gratis för arbetsgivare – dyrt för stat och kommun”. Reformen kom att likna en personalförmån för folk med arbete, i stället för ett verktyg för att öka it-kompetensen hos svenskarna. Ett av många hårda citat i utvärderingsrapporten är: “Regeringens bedöm- ning att skattefrihetens kostnadskonsekvenser skulle vara marginella har visat sig vara fel”68 . ökade antalet hyreskontrakt för hem-PC. Enligt den sittande regeringen var detta ett tecken på reformens genomslags- kraft, medan mer reformkritiska experter hävdade att många hus- håll räknade med att reformen skulle avskaffas – inte minst med tanke på det kommande – och därför passade på att skaffa en ny dator medan den fortfarande var subventionerad.69 hade just medfört ett regeringsskifte och i arbetet med regeringsbudget framkom det att skulle spara , och 2,4 miljarder , genom att upphöra med lånedatorsstödet. Så blev det också, och reformen upphörde ganska precis efter införandet. fanns det cirka 630 000 lånedatorer i . är det svårare att tydligt fastställa att det är hem-PC- reformen som ligger till grund för den ökade datorförsäljningen. Helt klart är i alla fall att det blev en möjlighet för folk att få köpa 68www.statskontoret.se/upload/Publikationer/2005/200514.pdf (sid 10). 69”Rekord för datorföljningen”, TT Spektra . som reformen ägt rum så hade datoranvändandet generellt ökat. Detta kan mycket väl ha påskyn- dat datorköp bland konsumentgrupper som normalt sett inte var speciellt intresserade av it-produkter. Det kan i sin tur fått som följd att utvecklingen gällande internethandel och datorvana på- skyndats. Att hem-PC-reformen har betytt mycket för som it- nation kan dessutom göras sannolikt bland annat baserat på att både och haft liknande incitament – och låg tillsammans med högt upp på topplistorna när det gäller datormognad och it-kunskap.70 Investeringarna som återkom till Skype, Polar , TAT och Mojang. Det är några av de många svenska innovationsbolag som blivit uppköpta av utländska företag . Bolagen har utvecklat teknik av olika slag – men många av uppköpen har några saker gemensamt: de har gjorts av några av världens största teknikbolag – främst inom it och telekom – och de har ofta gjorts för stora belopp. Dessutom har uppköpen faktiskt bäddat för nyinvesteringar i andra svenska startups. För grundare och ägare är varje uppköp givetvis viktigt. Sett ur ett större perspektiv så spelar de enskilda uppköpen dock mindre roll var för sig än vad de gör tillsammans. Bland entreprenörer och investerare – även om en del är mer motsträviga än andra när det gäller att sälja sitt eget företag – ses en så kallad exit som beviset på att teknik och/eller affärsidé var rätt. Att lämna sitt eget bolag och bli en liten kugge i en stor multinationell koncern är för många ett stort och ganska så jobbigt steg att ta – trots att stora pengar ofta är med som smörjmedel. I samband med uppköpen hörs oftast samstämmiga hyllningar till svensk teknik. diskuteras det vad uppköpen betyder för när de uppköpta bolagen med sina smarta medarbetare lämnar landet till förmån för, främst, – oftast i . Historien visar dock att uppköpen till trots så har många av 70 /2.1085/1.98978 entreprenörerna senare återkommit till – och inte sällan satsat exitpengar i nya bolag.71 Här är några exempel på entreprenörer som grundat och sålt sina bolag, för att sedan i viss mån återkomma till och dra igång nya bolag – eller investera i andra. Flera entreprenörer fortsätter att verka regionalt, vilket har stor betydelse för bolag i respektive region, då finansiering traditionellt sett brukar vara en stor utmaning för startupbolag. IP-telefonibolaget som grundades av multientreprenören . Han ligger även bakom fildelningsprogrammet Kazaa. Men hjälp av Skype kan användare ringa varandra över internet, med hjälp av peer-to-peer-teknik från Kazaa. såldes Skype till för . Bolaget knoppades senare av till ett separat bolag och majoriteten av aktierna såldes för en mindre summa till ett antal riskkapitalister såldes bolaget igen, den här gången till Microsoft för . Zennström har alltså lyckats med konststycket att två gånger sälja Skype för mångmiljardebelopp.72 arbetar med sitt riskkapitalbolag , som har gjort ett 50-tal investeringar – bland annat i Wrapp och Klarna, som båda finns i . Grundades med företagsnamnet Ground Truth Vision av bildanalysdoktoranden i . Bolaget sysslade med ansiktsigenkänning och tjänsten som erbjöds var automatisk taggning av ansiktsbilder, bland annat på bildtjänsten Flickr. köpte Apple73 bolaget för . lockades Polar grundare tillbaka 71Här står om några av bolagen: /nyheter/innovation/tillvaxtforetag/article3855934.ece 72Läs mer om affärerna kring Skype här: blogs.wsj.com/tech-europe/2011/05/10/niklas- zennstrom-the-man-who-sold-skypetwice/ 73Fler uppköp av listas här: en.wikipedia.org/wiki/List_of_mergers_and_acquisitions_by_ till forskningen på sitt gamla lärosäte , där det inte dröjde länge förrän han hade sjösatt ett nytt företag – också baserad på bildigenkänning. Den här gången handlar det om crowdsourcade gatubilder i ett företag med namnet . Parallellt med detta investerar han i ett antal mindre bolag. The Astonishing Tribe, TAT Startade 2002 av sex personer74 med bakgrund från den svenska demoscenen, det vill säga den undergroundscen där personer skapade demon och annan konst för datorer – främst 64. Mobilt användargränssnitt för var ett av de tidiga uppdragen för TAT. Fler uppdrag rullade in från kunder som och , och 2007 anställdes som VD. Skånska TAT utvecklade även det mobila användargränssnittet för operativsystemet Android, på uppdrag av Google. åker och , två av TAT:s grun- dare, i all hemlighet till för att förhandla om uppköp med mobiltillverkaren . Affären med TAT genomförs rekord- snabbt och prislappen landade på omkring 800 miljoner kronor.75 är och hans kollegor flitiga investerare i skånska startupbolag genom summor på allt från några tiotusen- tals upp till ett par – som flera av dem på nytt har dragit igång egna företag. Utvecklar mjukvarulösningar åt mobiloperatörer, köptes upp av mjukvarujätten . lägger Microsoft ner satsningen. VD och en av med- grundarna för Sendit är , som genom uppköpet blev omkring 100 miljoner rikare.76 Han har satsat tid och pengar i svenska startupbolag som Rebtel, iZettle, Wrapp och Epidemic Sound. 74Ludvig , , , Per , och . 75Här står mer om TAT: computersweden.idg.se/2.2683/1.367259/historien-bakom-en- svensk-succe 76www.nyteknik.se/nyheter/it_telekom/allmant/article224584.ece Apropå Microsoft så gör bolaget ett annat spekta- kulärt uppköp då svenska Mojang med sina omkring 40 anställda medarbetare övergår i Microsofts ägo – för . Mojang, som utvecklat det populära sandlåde- spelet Minecraft bildades av , till- sammans med kollegorna . Minecraft låter spelarna utforska, omvandla och interagera med en dynamiskt genererad spelkarta byggt av block. Spelet har långt över 100 miljoner användare och är extremt populärt – särskilt bland yngre – inte minst tack vare möjligheten att själv förändra spelför- utsättningarna med hjälp av egen programmering. Då uppköpet är väldigt nytt så finns ännu ingen uppgift om hur ägare och grundare kommer att använda sina pengar, men “Notch” skrev i samband med att han sålde och slutar på Mojang att han kommer att återgå till att utveckla olika webb- satsningar i mindre format. När tidningen gjorde en kartlägg- ning77 av vart de uppköpta teknikbolagen tagit vägen så dominerade på listan. Av 57 kartlagda uppköpta teknikbolag gick 34 till . På delad andraplats hamnade och med 4 bolag vardera. Förutom de företagsuppköp som beskrivits ovan kan ett urval av följande uppköp passa på att nämnas, för att ge en bild av bredden på uppköpsfronten. Det finns även ytterligare en del svenska teknikbolag som köpts upp i olika former utan att finnas med på några officiella listor. 2014: köper Tail-f för . 2014: Schweiziska U-blox köper 35 personer starka Connectblue, som utvecklar teknik för trådlös upp- koppling. 2012: köper Scalado för . köper Microsoft Nokias mobildivision för . 77 /nyheter/it_telekom/allmant/article3849867.ece 2011: köper för . köper även Algotrim. 2011: Halvledarkonsernen köper nätverks- processorbolaget . 2008: köper databasföretaget för . 2007: Google köper Marratech för . köper Google även Trendalyzer. 2007: Spotfire köptes av Tibco för . 2006: Electronic Arts köper spelföretaget . 2006: köper , som tillverkade boxar för IP-tv, för . 2006: köper för . 2006: Yahoo köper mobilforumutvecklaren för . Piratsajten som ledde till insikt om nät(o)frihet The är den svenska sajt som kanske är den mest väl- kända, internationellt sett. Eller snarare var, för stängdes den ner – kanske för alltid. Då hade den under varit en av världens 100 mest besökta sajterna.78 The (TPB) är sajten som tillhandahöll länkar och filer som kunde användas för att fildela digitalt material med andra användare av BitTorrenttekniken. Filmer, musik och programvara spreds effektivt med hjälp av TPB. Många upphovsrättsföreträdare var rasande över att sajten tillät spridning av upphovsrättsskyddat material och såväl jurister som lobbyorganisationer gjorde sitt bästa för att sätta käppar i hjulet. starten har sajten varit i ständigt blåsväder, men alltid återkommit online i någon form – ända . En razzia av polis i kan dock ha varit den sista för TPB i sin vanligt kända form. 78 /siteinfo/ startar organisationen för att idémässigt upp- muntra och stödja piratkopiering79. Piratbyrån startar som en motreaktion på föreningen som företräder upp- hovsrättsindustrin i form av företag som gör filmer och datorspel.80 startar Piratbyrån en tracker81 som ges namnet The Pirate Bay.82 Trackern utvecklas främst av programmeraren . De övriga mest framträdande personerna i Piratbyrån var , , , och lämnade Piratbyrån över projektet till den trojka som i en senare uppmärksammad rättegång betraktas som grundare, nämligen , IT-experten , och senare också entreprenören . TPB byggdes upp på basis av BitTorrent-teknik och blev snabbt en populär fildelningssajt. beräk- nades den samlade svenska nättrafiken bestå till ungefär åttio pro- cent av fildelning. Med 25 miljoner regelbundna användare,84 och fler än en miljon listade torrent-filer, utgjorde The snart en sorts teknologisk höjdpunkt på en utveckling som inletts av fildelningsverktyg som , Gnutella och Kazaa.85 Medan de flesta vanliga fildelningstekniker möter så hårt mot- stånd från upphovsrättsbranschen att de tvingas lägga ner eller rejält förändra sin funktion så tuffar The på. skärps svensk lagstiftning och det blir olagligt att tanka ner upp- hovsrättsskyddat material.86 Året efter utsätts för amerikanska påtryckningar om att ingripa mot TPB och genomför polisen en razzia, vilket gör att TPB är borta från nätet . Totalt beslagtas drygt 180 servrar som inte bara härbärgerar TPB utan som bland 79sv.wikipedia.org/wiki/PiratbyrprocentC3procentA5n 80www.iis.se/museumtagg/piratbyran 81En tracker är en server som har som uppgift att koppla samman klienter (peers) under en fildelningssession. Läs mer på sv.wikipedia.org/wiki/Bittorrent-tracker 82Kapitlet “Tiamo möter Anakata” i boken av och , books.google.se/books?id=iBPuna0ZWZoC& 84Siffran är ungefärlig, men åsyftar antalet personer som regelbundet använde sajten. /wp-content/uploads/2010/09/ETPB_CC.pdf 86www.dn.se/kultur-noje/pirate-bay-harvan-detta-har-hant annat också tillhör många privatpersoner och företag som hade datorerna i samma lokaler. bildas Piratpartiet under ledning av . Partiet har ingen formell koppling till TPB, men uttalar sig positivt om verksamheten. Dessutom var det Piratbyråns verksamhet som lagt grunden till partiets existens.87 Åtal mot grundarna av TPB väcks 2008 och börjar rättegången. Grundarna och en företagare fälls i tingsrätten och efter en sväng i hovrätten kortas fängelsestraffen men bötes- beloppen höjs. De amerikanska filmbolagens advokat är nöjd och hävdar att domen kommer att göra slut på piratkopiering: är den här typen av pirateri slut. Efter en sådan här dom och när alla pionjärerna blivit äldre och skaffat sig barn och familj, kommer det inte att finnas piratkopiering i den här omfattningen.88 har dock inte mycket förändrats. TPB tuffar fort- farande på och är fortfarande enormt populär, trots att musik- och filmtjänster såsom Spotify och Netflix med flera har etablerat sig på marknaden. är sajten helt molnbaserad och utgjordes sajten av 21 virtuella maskiner som lastbalanseras centralt. Vem som står bakom själva sajten är dock oklart. De ur- sprungliga grundarna säger sig inte längre ha något med saken att göra. Tvärtom uttrycker vid flera tillfällen89 att han gärna skulle se att TPB försvinner, bland annat på grund av att den har förlorat sin själ. När den slutligen försvinner på nätet skriver han att han helst inte vill att den återkommer online igen.90 87sv.falkvinge.net/2011/02/20/varfor-valde-ni-namnet-piratpartiet 88www.svd.se/nyheter/inrikes/sankt-straff-for-pirate-bay-atalade_5741249.svd 89Bland annat i boken “Svenska hackare” av och , källa: /kultur/litteratur/informationen-vill-vara-fri-och-andra-populara-it- myter_6145735.svd 90blog.brokep.com/2014/12/09/the-pirate-bay-down-forever Vad har The betytt för it-utvecklingen i ? Sannolikt har alla turer kring sajten blivit en rejäl ögonöppnare för många om betydelsen av nätneutralitet, personlig integritet, över- vakning och närliggande frågor. Efter nedstängningen blossade debatten återigen upp om huruvida Internet – med eller utan TPB – ska ses som en handels- vara eller infrastruktur: Svaret borde vara enkelt; internet är samhällets viktigaste transportväg för information. Man kan till och med argumentera för att internet borde vara en del av den offentliga sektorn, att jämföra med allmänna vägar. Att stämma bredbandsleverantörer för att stoppa fildelning är som att försöka komma åt rånare genom att förbjuda vägar där de ibland kör med stöldgods i bakluckan – missriktat, ineffektivt och drabbar oss alla. Vem ska få diktera villkoren för en av samhällets viktigaste infra- strukturer? Det är vad vi borde prata om. Vad skulle en dom som tvingar Bredbandsbolaget att blockera vissa sajter innebära i för- längningen? Vem ska bedöma sajters laglighet? Ska nätleverantö- rerna hållas ansvariga för att sköta filtreringen, och var går gränsen? Det säljs plagierade handväskor på e-bay, är det ett skäl till blocke- ring, eller är det bara sajter som storföretag hotas ekonomiskt av och driver processer mot som räknas? Vi måste se bortom den tiotusende infekterade debatten om upphovsrätt och piratism för att föra den diskussionen. Bakom skäggen döljer sig en av sam- tidens allra viktigaste demokratifrågor.91 Men om TPB har betytt en hel del för svensk syn och närvaro på internet, så är det andra saker som i sin tur kan tänkas förklara varför The blev vad det blev. Så här skriver själv: säger man att CSN är de som är högst ansvariga för att har haft sådan framgång inom musikvärlden. Att genom en stabil och bra låneordning har människor kunnat ta CSN-lån, skita i att plugga och istället leva och göra musik. Inom svensk dataindustri är kanske och lika mycket att tacka på liknande vis. Vi är många som fått gamla nedärvda datorer från deras gamla misslyckade projekt. Datorer är inte alltid bara datorer, utan vissa som används för speciali- 91 /kultur-noje/kronikor/hanna-fahl-dags-att-bestamma-sig-ar-internet-en- handelsvara-eller-infrastruktur serade uppgifter är det få som vet hur de kan användas. Därför säljs de maskinerna av billigt eller ges bort när avskrivningstiden så tillåter. En gång fick jag tre maskiner från en vän på som bara var gamla. köptes dessa in för över en kvarts miljon styck. Maskiner som de flesta inte förstår hur man använder, som vi som älskar teknik tycker är jätteroliga att leka med.92 92 blog.brokep.com/2012/03/11/tpb-bok Digitaliseringen av det vardagliga Allt fler saker och interaktioner är uppkopplade på internet i det vi kallar sakernas internet. Det sägs att 50 miljarder enheter kommer att vara uppkopplade på Internet år 2020.1 har vi kopp- lat upp många miljarder enheter. Alla våra mobiler är uppkopplade. kommer våra bilar att vara uppkopplade. Elmätarna i våra hus är uppkopplade. Alla våra spelkonsoler är uppkopplade. Alla enheter i en fabrik, inklusive verktyg, kommer att vara uppkopp- lade så att vi alltid vet var och i vilket tillstånd saker befinner sig. Posten följer alla paket genom transportsystemet. Sensorer läser av vattenkvaliteten på våra badplatser. Alla parkeringsplatser i en stad är uppkopplade. Bullernivån på de stora gatorna i mäts. Vi vet till och med hur mycket choklad, läsk och chips som finns i automaten på pendeltågsstationen och kan fylla på när det behövs. Vad betyder det här för vår samhällsutveckling och vilka poli- tiska beslut kommer vi behöva fatta? Att svara på den frågan är lite som att försöka svara på frågan om vad elek- triciteten kommer betyda för våra liv. vet vi ju att tek- nikutvecklingen inte är deterministisk. Den formas av oss och vi formas av den. Vi måste försöka överblicka vad den tekniska utvecklingen möjliggör och hur vi på bästa sätt implementerar den som en del i vårt samhälle för att kunna forma den till att bygga det samhälle vi vill ha. Jag har valt att spegla utvecklingen från ett vardagligt perspektiv snarare än hur den förändrar industrier eller våra yrkesliv, vilket behandlas av andra författare i den här antologin. 1 Se till exempel framtidsbeskrivningar (/news/1403231) eller motsvarande från (/web/solutions/trends/iot/portfolio.html). hur den digitala tekniken blir en naturlig del i vår vardag. Den kommer in i våra hem och bilar, ut i våra trädgårdar, på sommar- stugor, ut i skogen och på våra vägar. Den hamnar också kring, på eller till och med inuti våra kroppar. Det allra mest intima får en digital skugga. Den digitala tekniken är inte längre okroppslig – åtkomlig endast genom att gå in i den digitala världen online – utan i stället både kroppslig, aktiv och intim. Digitaliseringen av det vardagliga kan komma att professional- isera, effektivisera, kontrollera och medialisera vår vardag. Organi- sationen av stat, kommuner och landsting kommer att utmanas och förändras. En uppsjö företag kommer att erbjuda tjänster och interaktiva artefakter som styr, och när det går, automatiserar våra hem och städer. Tekniken kommer spegla oss och skapa berättelser om våra kroppar, våra trädgårdar, våra hem, våra apparater, våra fritidstillämpningar – en sorts medialisering av verkligheten. Det kommer också finnas verktyg och teknik som låter oss vara krea- tiva och skapa våra egna lösningar, våra egna identiteter, i det som kallas maker-rörelsen. Digitaliseringen av det vardagliga möjliggör en fantastisk ut- veckling, med miljövänliga och effektiva lösningar, men den kräver att vi funderar över vilka värderingar som ska styra och vilken sam- hällsutveckling vi vill ha. Tekniken möjliggör flera olika politiska agendor. Vi kan välja att låta professionella få exklusiv makt över utformningen av de digitala lösningarna eller göra det till en bred folkrörelse i skola och samhälle. Vi kan välja att ta de digitala materialen i bruk för genomgripande förändringar mot ett mer håll- bart samhälle, en delandets ekonomi där vi inte äger fysiska prylar, som bilar, cyklar eller gräsklippare, utan i stället delar dem via digitala tjänster. Vi kan låta många kulturella former få sina digitala uttryck, skapa en mångfald av upplevelser och interaktioner i vår vardag. Eller vi kan välja att övervaka befolkningen, förtrycka och förfölja. Kort introduktion till sakernas internet Efter att internet och mobiltelefonerna slagit igenom på bred front är vi nu mitt i nästa digitala revolution – Internet of Things (IoT). På svenska kallas det också för sakernas internet. I stället för att vara knutet till en enskild enhet som mobilen eller datorn tänker man sig att föremål i vår omgivning kopplas ihop i nätverk och berikas med datorkraft. Möjligheterna är enorma. Inte minst för ett it- och exportberoende land som . Vår tillvaro kommer att förändras – på samma sätt som den gjorde när datorerna tog plats i våra hem och liv. Den här gången vet vi med större säkerhet i vilken riktning utvecklingen går. Allt fler saker kommer att kopplas upp mot internet. Helt nya möjligheter öppnas för tekniska lösningar som förenklar vår vardag och hjälper oss att leva hållbart. Förväntningarna är – med rätta – mycket stora. De som lyckas omsätta sakernas internet till nya produkter och tjänster står inför hisnande möjligheter – inte minst ekonomiska. Det är en kapplöp- ning där ingen vill halka efter. I princip alla stora teknikföretag har en vision för sakernas internet. tror på 50 miljarder internetuppkopplade saker 2020. Telias vision för är 300 miljoner uppkopplade saker . Företag som ABB, och menar att sakernas internet kommer att vara betydande för deras framtid.