sou · H3B320 · 2015-03-05 00:00:00 — Bestämmelsen om individuell plan i hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen ska enligt förarbeten inte tillämpas av den kommunala hälso- och sjukvården (prop. 2008/09:193 s. 22). Rege- ringen anför att om det identifieras något planeringsbehov inom ramen för en hälso- och sjukvårdsverksamhet i ett sär- skilt boende, så är det planeringsskyldigheten i socialtjänstlagen som blir tillämplig eftersom socialtjänst och hälso- och sjukvård knappast kan åtskiljas i en sådan situation. Om det handlar om ett planeringsbehov som uppkommer inom hemsjukvården anser rege- ringen att det ligger inom ramen för det kommunala hälso- och sjukvårdsansvaret att t.ex. kontakta om det uppkommer behov av medicinska specialistinsatser. När det gäller de patienter som behöver hälso- och sjukvård efter utskrivning från den slutna vården ingår det alltså i det medicinska ansvaret för kommunen att planera insatserna till- sammans med andra enheter som ansvarar för insatser som patien- ten behöver. Även den kommunala hälso- och sjukvården ska där- för delta i en samordnad individuell planering enligt 10 §. Eftersom det dessutom finns ytterligare lagstiftning som regle- rar hur planeringen av insatser för den enskilde ska gå till måste berörda enheter göra en bedömning i vilken mån olika planer kan behöva samordnas. När det gäller patienter som behöver insatser i samband med öppen psykiatrisk tvångsvård ska vårdplaneringen genomföras enligt bestämmelserna om en samordnad vårdplan enligt 7 a § LPT. Det är chefsöverläkaren som har ansvaret för att upprätta en sådan plan. 11 § Om patienten behöver insatser från hälso- och sjukvården efter utskrivningen, ska patientens fasta vårdkontakt i den öppna vården kalla till den samordnade individuella planeringen enligt 10 § första stycket. Kallelsen ska skickas senast efter att en underrättelse enligt 7 § om att patienten är utskrivningklar har lämnats Paragrafen har behandlats i avsnitt 7.4.10. Den fasta vårdkontakten har ansvaret för att kalla till vårdplaneringen ifall patienten behöver landstingsfinansierad öppenvård eller kommunens hälso- och sjuk- vård. På det sättet skapas incitament för öppenvården att vara del- aktiga redan från början i planeringen av patientens fortsatta vård. För att säkra kontinuitet och trygghet för patienten ska kallelsen skickas ut redan innan patienten skrivits ut. Själva planeringen ska genomföras . Bedömningen av när och var plane- ringen ska genomföras bör göras med utgångspunkt i patientens behov. När det gäller patienter som enbart behöver insatser från social- tjänsten efter utskrivningen har den fasta vårdkontakten ingen ansvar att kalla till samordnad individuell planering. 12 § Sekretess hindrar inte att ett landsting till en kommun eller till en privat vårdgivare eller utförare av socialtjänst lämnar uppgift om namn, personnummer, folkbokföringsadress, inskrivningsorsak och beräknad utskrivningsdag avseende enskilda som omfattas av denna lag. Paragrafen har behandlats i avsnitt 7.4.3. och även i kommentaren till 4 §. Tillämpningen av lagen bygger på frivillighet från patientens sida. Enbart om patienten vill ha insatserna och vill att vården och ska samarbeta kan samordnad individuell planering, olika insatser och informationsöverföring m.m. genomföras. Möjlig- heten att planera inför patientens utskrivning har dock ansetts vara så nödvändigt för de ansvariga aktörerna att denna inledande in- formationsöverföring får genomföras oavsett patientens inställ- ning, se förarbeten till nu gällande bestämmelse i betalningsansvars- lagen (prop. 2001/03:20 s. 34 ff.) Vid intagningen på sjukhuset är många patienter ut stånd att ta ställning till om uppgifter om dem får överföras till enheter i den öppna vården eller och det kan vara svårt att ta reda på patientens inställning på annat sätt. Eftersom det för den enskildes bästa är viktigt att den behandlande läkaren i samband med inskrivningen underrättar de enheter som kan bli aktuella för hjälpinsatser efter utskrivning, så får vissa upp- gifter utlämnas även om patienten inte haft möjlighet att ta ställ- ning till det. I denna paragraf utökas det obligatoriska informationsinnehållet i förhållande till gällande rätt. Inskrivningsmeddelandet ska för att underlätta planeringen även innehålla uppgift om inskrivningsorsak och om planerad dag för utskrivning. De patienter som omfattas av lagens bestämmelser har behov av både hälso- och sjukvård och socialtjänst. Behovet av att snabbt komma igång med samordning och planering av insatser för att tillgodose dessa - ofta mycket sköra - patienters behov av kontinutiet, trygghet och säkerhet väger tyngre än det intrång i den personliga integriteten som in- formationsöverföring kan innebära. Samverkan mellan landsting och kommun 13 § Landsting och kommun ska fastställa gemensamma riktlinjer till vårdgivare och utförare av socialtjänst avseende samverkan enligt denna lag. Landsting och kommun ska även komma överens om kommunens betalningsansvar enligt 14 § ska inträda, vilket belopp som ska gälla för vård av utskrivningsklara patienter och om hur tvister mellan och kommunen avseende belopp och övergången av betalningsansvaret ska lösas. Paragrafen har behandlats i avsnitt 7.5.1. Landsting och kommun ska i egenskap av huvudmän för verksamhet inom hälso- och sjuk- vård och socialtjänst ge direktiv till verksamheterna samverkan enligt denna lag. Inom ansvarsområdet kan huvudmännen t.ex. bestämma vilket system för informationsöverföring som ska använ- das och övergripande riktlinjer för samverkan m.m. Huvudmän- nens riktlinjer får sedan ligga till grund för mera verksamhetsnära rutiner. Kommuner och landsting ska också enligt andra stycket komma överens om kommunens betalningsansvar ska inträda, vilka belopp som ska gälla och om hur tvister ska lösas. 14 § En kommun ska betala ersättning till ett landsting för en patient inom slutna hälso- och sjukvård som den behandlande läkaren har bedömt vara utskrivningsklar. Paragrafen som har behandlats i avsnitt 7.6 reglerar när betalnings- ansvaret för en patient som vårdas inom den slutna vården övergår till kommunen. Detta ska enligt denna huvudregel inträffa när den behandlade läkaren bedömt att patienten är utskrivningsklar. Ytter- ligare förutsättningar för att betalningsansvaret ska övergå regleras i 16 §. Den behandlande läkaren avgör genom en bedömning av patien- tens tillstånd och med hänsyn till vetenskap och beprövad erfaren- het när en patient är i behov av den slutna vården, det vill säga när hen är utskrivningsklar. Det är alltså en professionell bedömning utifrån patientens tillstånd som den behandlande läkaren ska göra. 15 § En kommuns betalningsansvar ska omfatta patienter som är folk- bokförda i kommunen. Den kommun, som har beslutat om att en patient ska vistas i en annan kommun i någon boendeform som avses i socialtjänstlagen (2001:453) eller i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade, har betalningsansvaret för den patienten oavsett var patienten är folkbokförd. Paragrafen, som har behandlats i avsnitt 7.6 beskriver vilka utskriv- ningsklara patienter som kommunen ska ha betalningsansvar för. En kommun har enligt paragrafen betalningsansvar för patienter som är folkbokförda i kommunen och för de som enligt kom- munens beslut bor i en annan kommun. 16 § Kommunens betalningsansvar enligt 14 § ska endast inträda om 1. den slutna vården har underrättat kommunen om att patienten har skrivits in (inskrivningsmeddelande) enligt 4 §. 1. den fasta vårdkontakten har kallat till samordnad individuell planering enligt 11 §, när det gäller de patienter som efter utskriv- ningen har behov av insatser från hälso- och sjukvården. När det gäller patienter som behöver insatser i samband med öppen psykiatrisk tvångsvård ska kommunens betalningsansvar endast in- träda ifall den slutna vården har underrättat kommunen om att patienten skrivits in enligt 4 § och ifall den samordnade vårdplanen enligt 7 a § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård har upp- rättats. Paragrafen har behandlats i avsnitt 7.6.1 För att kommunens betal- ningsansvar ska utlösas avseende en utskrivningsklar patient krävs att slutenvården har lämnat ett inskrivningsmeddelande och att det finns en kallelse till samordnad individuell planering från den öppna vården. Genom bestämmelsen ställs krav på aktivitet även från sida - såväl från den slutna som också från den öppna vården - för att kommunens betalningsansvar ska kunna inträda. Ifall betalningsansvaret gäller patienter som enbart behöver insatser från efter utskrivningen har den fasta vårdkontakten ingen kallelseansvar. Därför blir detta villkor (p. 2) inte aktuellt för denna patientgrupp. När det gäller patienter som behöver insatser i form av öppen psykiatrisk tvångsvård enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård ska kommunens betalningsansvar endast utlösas om slutenvården har lämnat ett inskrivningsmeddelande enligt 4 § och om en samordnad vårdplan har upprättats av cheföverläkaren enligt 7 a § LPT. 17 § Om det inte finns någon överenskommelse enligt 13 § andra stycket, ska kommunens betalningsansvar inträda efter det att 1.den behandlande läkaren har underrättat berörda enheter i kom- munen om att patienten är utskrivningsklar, eller 2.chefsöverläkaren underrättat berörda enheter om beslut om öppen vård enligt 7 a § tredje stycket (1991:1128) lagen om psykia- trisk tvångsvård. Om en underrättelse enligt första stycket lämnas , ska kommunens betalningsansvar inträda efter det att underrättelsen har lämnats. Paragrafen, som har behandlats i 7.7, ska endast gälla om inte huvud- männen har kommit överens om annat enligt 13 § andra stycket. Kommunens betalningsansvar ska inträda efter det att en underrättelse om att patientens är utskrivningsklar har lämnats av den behandlande läkaren. Motsvarande gäller avseende betalnings- ansvaret för patienter som behöver insatser i samband med öppen psykiatrisk tvångsvård. I sådana fall ska betalningsansvaret inträda efter det att chefsöverläkaren har underättat berörda en- heter om beslut om öppen psykiatrisk tvångsvård enligt 7 a § tredje stycket LPT. I andra stycket finns en bestämmelse om hur tidsfristen ska räknas. Om en underrättelse enligt första stycket lämnas , ska kommunens betalningsansvar inträda efter det att underrättelsen har lämnats. 18 § Om det inte finns någon överenskommelse enligt 13 § andra stycket, ska kommunen lämna ersättning för vård av utskrivnings- klara patienter med det belopp som motsvara genomsnittet i riket för en vårdplats i den slutna vården. Detta belopp ska räknas om med hänsyn till utvecklingen av kostnader för vårdplatser i den slutna vården. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fast- ställer det belopp som avses i första stycket. Paragrafen, som har behandlats i 7.7.1, ska endast gälla om inte huvudmännen har kommit överens om annat enligt 13 § andra stycket. Bestämmelserna i den nya lagen träder i kraft , då lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård upphör att gälla. Ikraftträdandet behandlas närmare i avsnitt 11. Lagen om sam- verkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård ersätter den reglering som finns i betalningsansvarslagen, som ska upphöra att gälla som den nya lagen träder i kraft. 12.2Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 3 f § När den enskilde har behov av insatser både från hälso-och sjukvården och från ska tillsammans med kommunen upprätta en samordnad individuell plan. Planen ska upp- rättas om eller kommunen bedömer att den behövs för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda, och om den enskilde samtycker till att den upprättas. Arbetet med planen ska påbörjas utan dröjsmål. Planen ska när det är möjligt upprättas tillsammans med den enskilde. Närstående ska ges möjlighet att delta i arbetet med planen, om det är lämpligt och den enskilde inte motsätter sig det. Av planen ska det framgå 1.vilka insatser som behövs, 2.vilka insatser respektive huvudman ska svara för, 3.vilka åtgärder som vidtas av någon annan än eller kommunen, och 4.vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 7.4.9, består endast i att planeringen föreslås få benämningen samordnad individuell plane- ring. I praxis kallas planeringen för samordnad individuell planering, Ändringen är en anpassning till detta och betonar det som är grundläggande för den gemensamma planeringen av insatser för den enskilde. 26 § Av patienter får vårdavgifter och avgifter med anledning av att patienter uteblir från avtalade besök tas ut enligt grunder som lands- tinget eller kommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet. Patienter som är bosatta inom respektive kom- munen, liksom patienter som avses i 3 c §, ska behandlas lika. får dock för sluten vård fastställa avgiftsnivåer i olika inkomstintervall och besluta om vilka regler om nedsättning av av- giften som ska gälla. Avgiften för sluten vård får för varje vårddag uppgå till högst 0,0023 gånger prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, avrundat nedåt till närmaste tiotal kronor. Avgiften tas ut av patientens förmyndare om patienten är när 1.vården ges, eller 2.han eller hon uteblir från ett avtalat besök. Om det finns flera förmyndare svarar de solidariskt för avgiften. Om det finns särskilda skäl får avgiften tas ut av den underårige. Avgifter för vård enligt 18 §, för förbrukningsartiklar enligt 18 c § får, tillsammans med avgifter för hemtjänst och dagverksamhet enligt 8 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453), uppgå till högst en tolftedel av 0,48 gånger prisbasbeloppet. Avgifterna får dock inte uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgiftsunderlag för sina personliga behov och andra normala lev- nadskostnader (förbehållsbelopp). När avgifterna fastställs ska kom- munen dessutom försäkra sig om att vårdtagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. Avgiftsunderlaget och förbehållsbeloppet enligt sjätte stycket ska beräknas med tillämpning av 8 kap. 3–8 §§ socialtjänstlagen. Paragarfen har endast ändrats på så vis att hänvisningar till avgifter för långtidssjukvård och till lagen om kommunernas betalnings- ansvar för viss hälso- och sjukvård har strukits. längre någon sådan vårdform som kommunerna har betalnings- ansvar för. Jämför avsnitt 7.3.2. 12.3Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 2 kap. 7 § När den enskilde har behov av insatser både från social- tjänsten och från hälso- och sjukvården ska kommunen tillsammans med upprätta en samordnad individuell plan. Planen ska upprättas om kommunen eller bedömer att den behövs för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda, och om den enskilde samtycker till att den upprättas. Arbetet med planen ska påbörjas utan dröjsmål. Planen ska när det är möjligt upprättas tillsammans med den enskilde. Närstående ska ges möjlighet att delta i arbetet med planen, om det är lämpligt och den enskilde inte motsätter sig det. Av planen ska det framgå 1.vilka insatser som behövs, 2.vilka insatser respektive huvudman ska svara för, 3.vilka åtgärder som vidtas av någon annan än kommunen eller , och 4.vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen Ändringen, som har behandlats i avsnitt 7.4.9, består endast i att planeringen föreslås få benämningen samordnad individuell plane- ring. I praxis kallas planeringen för samordnad individuell planering, Ändringen är en anpassning till detta och betonar det som är grundläggande för den gemensamma planeringen av insatser för den enskilde. 12.4Förslaget till ändring i patientlagen (2014:821) 6 kap. 4 § För en enskild som har behov av både hälso- och sjukvård och insatser från ska en samordnad individuell plan upprättas under de förutsättningar som anges i 3 f § hälso-och sjuk- vårdslagen. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 7.4.9, består endast i att hänvisningen till planeringen ändras till att en samordnad indi- viduell planering ska upprättas. I praxis kallas planeringen för samordnad individuell planering, Ändringen är en anpassning till detta och betonar det som är grund- läggande för den gemensamma planeringen av insatser för den enskilde. SOU 1992:73 Välfärd och valfrihet SOU 1993:49 med betalningsansvar SOU 1998:31 Det gäller livet – Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem SOU 2000:114 Samverkan – Om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet m.m. SOU 2001:6 Döden angår oss alla – Värdig vård vid livets slut SOU 2004:68 Sammanhållen hemvård SOU 2006:91 Vård och stöd till psykiskt störda lagöverträdare. SOU 2006:100 Ambition och ansvar: nationell strategi för utveck- ling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder SOU 2010:48 Multipla hälsoproblem bland personer SOU 2011:55 Kommunaliserad hemsjukvård SOU 2012:17 Psykiatrin och lagen SOU 2013:44 Ansvarsfull hälso-och sjukvård SOU 2014:23 Rätt information på rätt plats i rätt tid Ds 1989:27 Ansvaret för äldreomsorgen: rapport från Äldre- delegationen 1987/88:176 Om äldreomsorgen inför 90-talet 1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handi- kappade m.m. 1992/93:159 Om stöd och service till vissa funktionshindrade Prop. 1993/94:218 Psykiskt stördas villkor. 1993/94:253 Ekonomisk reglering för mellan lands- ting och kommuner med anledning av ökat kommunalt ansvar för psykiskt störda. 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. 2002/03:20 Samverkan mellan kommuner och landsting inom omsorgsområdet. 2005/06:115 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre 2007/08:70 Ny vårdform inom den psykiatriska tvångs- vården 2008/09:193 Vissa psykiatrifrågor m.m 2009/10:67 Stärkt ställning för patienten – vårdgaranti, fast vårdkontakt och förnyad medicinsk bedömning 2013/14:106 Patientlag betänkande (1990/91:SoU9) om ändrad ansvars- fördelning inom äldreomsorgen m.m. betänkande (1993/94:SoU28) Psykiskt stördas villkor betänkande (2002/03:SoU12) Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet betänkande (2005/06:SoU9) Vårdplanering RÅ 2007 ref. 36 RÅ 2007 ref. 37 I-III Beslut , dnr 699-1999 : Nationell tillsyn av överbeläggningar inom akutsjukvården, rapport 2012:2 : Utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder Rapport 2013:7 FoU , , kommunförbundet , : Utskrivningsklara patienter. Rutiner och samverkan mellan och kom- munerna i , 2008 FoU : Vägen från beroende – rak eller krokig? Upp- följning av mångbesökare inom missbruks- och beroendevård, 2013 FoU Välfärd: Tvärprofessionell samverkan för patien- ters/brukares delaktighet i vård- och omsorgsplanering, 2012 FoU : Närsjukvård - Samverkan mellan olika professioner i hemsjukvården, 2010 FoU : Samordnad vårdplanering. En studie om den föreskrivna och den faktiska vårdplaneringen, 2005 FoU i Väst/GR: En plattform för samverkan - Slutrapport från utvärderingen av projekt och utskrivningsklar patient – vårdkedjan för de mest sjuka äldre, 2014 FoU i Väst/GR: Implementering av Västbus - Slutrapport från utvärderingen om införande av ny samverkansmodell kring barn och ungdom med sammansatt psykisk/psykiatrisk och social problematik i och kommunerna i , 2010 FoU i Väst/GR: Mellan människor och dokument – att skapa en långsiktig samverkan mellan kommuner och psykiatri, 2009 FoU i Väst/GR: Onödig slutenvård av sköra äldre, En kunskaps- översikt, 2013 FoU i Väst/GR: Samordnad vårdplanering - Intervjuundersökning om rutiner och samverkan vid vårdplanering för personer med förvärvad hjärnskada eller neurologiskt funktions- hinder, 2008 FoU i Väst/GR: Vad styr patientens väg genom vården? Fylkesmannen i Sør-Trøndelag, Nasjonalt nettverk for implemen- tering av samhandlingsreformen: Statusrapport for samhand- lingsreformen per : Närvården i västra - Utvärdering och ekonomisk analys av Närsjukvårdsteamet, Mobila palliativa teamet och Mobil hemsjukvårdsläkare. Slut- rapport till Kommuner och Landsting, 2013 : Trygg Hemgång i - Utvärdering och ekonomisk analys av ett tjänstekoncept. Slut- rapport till Kommuner och Landsting, 2014 : Uppföljning och utvärdering av projekt . Helsedirektoratet: Samhandlingsstatistikk , 2014 : Hur länge ska man behöva vänta? En uppföljning av rapporteringsskyldighet och särskild avgift i socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, 2014 : Nationella bedömningskriterier för tillsyn av samverkan vid in- och utskrivning av patienter i sluten vård, : Äldre efterfrågar kontinuitet. Nationell tillsyn av vård och omsorg om äldre – slutrapport , 2013 KS-Kommunesektorens organisasjon: Utskrivningsklare pasienter- endrer praksis seg? : Medicinskt färdigbehandlade patienter inom somatisk sjukhusvård, 1999 : ”Nog kan jag handskas med ett dussin tjejer”- Utvärdering av Trygg Hem, 2011 : Vård- och omsorgsmöte i hemmet – Sam- verkan kring sköra äldre, 2014 Ramböll Management consulting: Rapport till utredningen S 2014:05 om vårdsamverkan län , Styrning mot sam- verkan och styrning av samverkan, 2010 län FoU rapport: Rehabiliteringskedjan mellan akademiska sjukhuset och kommun. Perso- nalens uppfattningar och erfarenheter, 2012 : Samordning av stöd till barn och unga med funk- tionsnedsättning – Ett (o)lösligt problem? (RiR 2011:17) RSMH, stad, Mölndalsbostäder: i : Sviktboende - ett projekt för att stödja människor med psykisk ohälsa i deras självständiga boende, 2011 SBU: Omhändertagande av äldre som inkommer akut till sjukhus – med fokus på sköra äldre, 2013 SBU: Rehabilitering av äldre personer med höftfrakturer – interdisciplinära team, 2015 SBU: Tidig koordinerad utskrivning och fortsatt rehabilitering i hemmiljö för äldre efter stroke, 2015 SKL: Bättre liv för sjuka äldre Analysrapport 3 Sammanhållen vård och omsorg, 2014 SKL: Bättre vård mindre tvång, utvecklingsarbete i den psykiatriska heldygnsvården, 2013 SKL: KPP Psykiatri 2013 SKL: KPP Psykiatri 2010 Mycket mer än kostnad per patient SKL: Kvalitativ uppföljning av multisjuka äldre i ordinärt boende, 2012 SKL: - teamens slutrapporter, 2009 SKL: – psykisk hälsa barn och unga – Slutredovisning, 2012 SKL: Utskrivningsklara patienter inom sluten somatisk sjukhus- vård , 2005 SKL: Kvalitativ uppföljning av multisjuka äldre i ordinärt boende, 2012 Den ljusnande framtid är vård Delresultat från . : DRG-statistik 2012 – En beskrivning av vård- konsumtion i , 2014 : Ett gemensamt ansvar: Om samverkan mellan rättspsykiatrisk vård och socialtjänst, 2008 : Handläggning och dokumentation inom social- tjänsten, 2015 : Hemvård – en kartläggning av översikter, 2014 : Insatser för personer med psykiska funktions- nedsättningar - Kommunernas användning av stimulansbidragen 2007–2010, 2011 och : Inventering av utskrivningsklara patienter och vårdplanering i samband med utskrivning - Undersökning 2007 : Kallelse till samordnad vårdplanering – hur gick det sedan? : Kommunernas insatser för personer med psykiska funktionshinder. Slutrapport från en nationell tillsyn 2002–2004 (2005) : PM Kommunernas förutsättningar att ta emot utskrivningsklara patienter – kartläggning 2014, 5.3-27606/2014 : Primärvårdens ansvar och insatser för de mest sjuka äldre, Kartläggning av korttidsboenden samt utbud av primärvård och övrig vård och omsorg, 2013 : Samordnad vård och omsorg om de mest sjuka äldre – Redovisning av arbetsläget : Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjuk- vård och socialtjänst – Lägesrapport : Tillsynsrapport – hälso- och sjukvård och socialtjänst : Trygghet - En studie om patienters syn på lång- siktiga och förtroendefulla relationer i primärvården, 2003 : Uppföljning av ändring i hälso- och sjukvårdslagen gällande fast vårdkontakt m.m. 2012 : Utskrivningsklara patienter – kartläggning : Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? En riks- täckande undersökning av äldres uppfattning om kvaliteten i hemtjänst och äldreboenden : Vårdgaranti och kömiljard – Uppföljning 2013 : Välfärd och valfrihet?