sou · H3B346 · 2015-06-08 00:00:00 — Den genomsnittliga styckkostnaden var 26 300 kronor.341 Skillnaden mellan de två åren vad gäller både antalet anmälningar och 341 (2015) IVO:s årsredovisning , s. 14 f. samt egen bearbetning. SOU 2015:46 Konsekvenser av förslagen styckkostnaden beror på att verksamheten byggdes upp . januari – utreddes av klagomålen i sak, vilket innebär att av ärendena kunde avslutas utan en utredning i sak.342 Resursåtgången för handläggningen av enskildas klagomål utgjorde under båda åren av myndighetens totala kostnader och enligt Statskontoret var kostnaderna jämförbara med de kostnader redovisade för 2012.343 Skolinspektionen bildades då myndigheten övertog tillsynsansvaret från . inkom över 3 700 anmälningsärenden till Skolinspektionen och till Barn- och elevombudet (), varav drygt 750 till BEO. ökade antalet anmälningar . 2014 var motsvarande förändring . Av de 3 700 ärendena prövades omkring 1 700 i sak, knappt 1 200 för Skolinspektionen och omkring 500 för BEO. Övriga 1 900 ärenden () avgjordes utan utredning eller hänvisades till någon annan instans. Den totala kostnaden för verksamhetsområdet anmälningsärenden (inklusive ) var . Det utgör av myndighetens kostnader. Kostnaden per beslutat ärende var (exklusive BEO och ) 2014. var motsvarande kostnad , 2012 var den och 2011 var den 18 400 kronor.344 JO är en väl etablerad verksamhet som har funnits . Myndigheten hanterade omkring 7 200 klagomålsärenden . 368 av dessa rörde socialförsäkringen. Den rättsliga tillsynen baserat på klagomål utgjorde av myndighetens totala kostnader. 342SOU 2015:14 Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem inom hälso- och sjukvården, s. 48. 343Statskontoret 2014:13 Inrättandet av Inspektionen för vård och omsorg. 344Skolinspektionen (2014) Skolinspektionens Årsredovisning 2013, s. 21. Den totala kostnaden per avslutat klagomålsärende var . Kostnaden per klagomålsärende är jämförbara med dem som redovisas för 2014.345 Utredningen vill peka på att det inte är helt enkelt att jämföra de olika myndigheternas kostnader för klagomålshanteringen eftersom verksamheterna skiljer sig åt. Erfarenheterna från tyder på att kostnaderna per ärende kan komma att ligga något högre när verksamheten byggs upp. Även Skolinspektionen har uppvisat en nedåtgående trend när det gäller kostnaden per ärende. Ett skäl till detta är att Skolinspektionen hade kostnader som hängde samman med att man övertog en befintlig klagomålsverksamhet från som myndigheten sedan effektiviserat. Även i IVO:s fall var det fråga om att flytta över en befintlig klagomålshantering till en ny funktion. Utredningens förslag innebär inte att någon verksamhet flyttas över i sin helhet. Det kommer fortsatt att vara möjligt att vända sig till JO eller till den berörda myndigheten med klagomål på samma sätt som . är det rimligt att anta att det kommer att finnas en effektiviseringspotential i verksamheten som hänger samman med att det inledningsvis tar resurser att hitta effektiva rutiner. Andel av klagomålen som kan utredas När det gäller kostnaderna per ärende kommer de att vara beroende av vilken typ av klagomål som kommer in och hur myndighetens utredningsskyldighet tillämpas. Är det en stor andel klagomål som är möjliga att utreda som inkommer blir kostnaderna per klagomål högre än om en stor andel är sådana som bör hänvisas till någon annan instans eller sådana som inte går att utreda. Som en jämförelse kan andelen JO-anmälningar inom socialförsäkringsområdet som direktavskrivs vara relevant. Denna andel har varierat mellan på socialförsäkringsområdet. Det innebär att det i mer än hälften av ärendena som kommer in fattas beslut om att ärendet 345 JO (2015b) Årsredovisning för ombudsmän 2014. avskrivs utan utredning. av klagomålen till JO leder till en så kallad liten utredning, där ytterligare information i ärendet hämtas in innan beslut fattas. av klagomålen leder till en mer omfattande utredning. Skolinspektionen anger i sin årsredovisning att av ärendena till Skolinspektionen kan beslutas utan prövning i sak. Om BEO räknas in är andelen som beslutas utan prövning omkring hälften. Med antagandet att samma andel av ärendena som för JO respektive Skolinspektionen kommer att kunna beslutas utan någon större utredning innebär det att av ärendena i den föreslagna klagomålshanteringen inte kommer att vara särskilt resurskrävande. När det gäller de återstående menar utredningen att en rimlig uppskattning av fördelningen mellan klagomål som kommer att kräva en mindre respektive en mer omfattande utredning skulle kunna vara att den kommer att motsvara den nuvarande fördelningen hos JO. Det vill säga att av det totala antalet klagomål kommer att kräva omfattande utredningsinsatser medan det i av klagomålen kommer att vara tillräckligt med en mer begränsad utredning. Antagande om antalet klagomål i den föreslagna verksamheten Det är inte möjligt att med någon större säkerhet uppskatta hur många klagomål som kan antas komma in till ISF om myndigheten får ett utvidgat uppdrag. Till och kom det in 7 517 synpunkter sammanlagt. /14 avgjorde JO 425 klagomål på socialförsäkringsområdet. ISF fick in 77 synpunkter. Innehållet i klagomålen till dessa verksamheter är inte helt jämförbara med de klagomål som kan antas komma in till den föreslagna klagomålsfunktionen. Men det säger ändå något om proportionerna mellan intern och extern klagomålshantering. Det är viktigt att enskilda får kännedom om möjligheten att vända sig till ISF med sina klagomål. ISF förutsätts därför informera allmänheten om möjligheten att lämna in klagomål till myndigheten. bör tydligt informera om detta, till exempel på sina egna webbplatser och i kontakter med enskilda som uttrycker missnöje med myndigheterna. Detta kan antas leda till en ökning av det totala antalet klagomål jämfört med dagens totala inströmning av klagomål till JO, ISF och berörda myndigheters klagomålshantering. Men det kan också handla om att de som har vänt sig till , , eller till JO helt eller delvis kommer att vända sig till ISF i stället. Den totala ökningen av antal klagomål är enligt utredningen svårbedömd och får bygga på vissa antaganden. Sammantaget anser utredningen att det är rimligt att tro att antalet klagomål kommer att öka påtagligt i förhållande till de mellan 80 och 140 klagomål som ISF får in . Det är dock inte sannolikt att antalet klagomål kommer att ligga så högt som hos Skolinspektionen och , vars granskningsobjekt utgörs av enskilda skolor respektive vårdgivare. Det är alltså fråga om gransking av många men mindre aktörer jämfört med socialförsäkringsområdet, där antalet aktörer är begränsat. Det är däremot sannolikt att inströmningen av klagomål kommer att öka successivt i takt med att verksamheten blir känd. För Skolinspektionens del har som framgår ovan antalet ärenden ökat med men skedde en utplaning i ökningen av antalet ärenden. Som en jämförelse kan även nämnas att RFV hade omkring 500 inkommande klagomål , innan myndigheten lades ner. som det kan vara en intressant jämförelse är det också troligt att antalet klagomål blir fler i den föreslagna klagomålshanteringen tack vare att det finns mer utvecklade kommunikationsvägar jämfört med för sedan. Utredningens bedömning är att det är svårt att göra en bedömning av hur många klagomål som kommer att komma till ISF. Utredningens analys bygger på att antalet inkomna klagomål sannolikt kommer att uppgå till mellan 500 och 1 500 ärenden och att antalet kommer att stiga successivt . Vid en situation med betydande problem inom socialförsäkringsområdet kan dock inströmningen av klagomål komma att öka väsentligt jämfört med denna bedömning. Konsekvenser för de offentliga utgifterna Utredningen vill betona att den utvidgade tillsynen kan leda till såväl påtagliga kostnadsbesparingar som stora kostnadsökningar beroende på val av tillsynsområden. Det finns exempel på granskningar som har utförts av ISF där felaktigheter i beräkningsunderlag uppmärksammats. Att korrigera dessa felaktigheter har konsekvenser för de offentliga utgifterna. Utredningens förslag skulle eventuellt kunna leda till att fler felaktigheter med stora ekonomiska konsekvenser kan upptäckas jämfört med . Det kan potentiellt ge betydande konsekvenser för de offentliga utgifterna, i såväl positiv som negativ riktning. Eftersom socialförsäkringen är ett transfereringssystem har utgiftsökningar eller utgiftsminskningar i princip inga samhällsekonomiska konsekvenser. En ökning eller minskning av transfereringarna i samhället påverkar bara storleken på penningströmmarna mellan ekonomins olika delar och har därmed inte några direkta nettokonsekvenser för samhällsekonomin i sin helhet. I praktiken har dock förändringar i transfereringssystemen vissa samhällsekonomiska konsekvenser. Ett förändrat regelverk kan ge konsekvenser i form av effektivitetspåverkan på arbetsutbudet. Ett annat exempel är att transfereringssystemen ryms under utgiftstaket. En ökning eller minskning av utgifterna kan då leda till att andra offentliga verksamhetsområden påverkas. Något som i sin tur kan ge samhällsekonomiska konsekvenser. Samhällsekonomiska konsekvenser kan också uppkomma av ett annat skäl. Grundläggande samhällsvetenskaplig teori pekar på att graden av förtroende i ett samhälle är avgörande för en effektivt fungerande demokrati.346 Om förtroendet för socialförsäkringen påverkas av förslagen kan det därför innebära såväl samhällsekonomiska konsekvenser som konsekvenser för de offentliga utgifterna. Utredningen bedömer dock att dessa dynamiska konsekvenser inte är möjliga att förutse eller räkna på och stannar därför vid att 346 Se exempelvis (1993) Den fungerande demokratin: medborgarandans rötter i . Konsekvenser av förslagen SOU 2015:46 nämna att det finns både potentiella samhällsekonomiska konsekvenser och möjliga konsekvenser för de offentliga utgifterna. Ekonomiska konsekvenser för ISF När det gäller socialförsäkringsadministrationen medför utredningens förslag ekonomiska konsekvenser, framför allt vad gäller ISF. I kapitel 10 beskrivs innehållet i den tillsyn som utredningen föreslår. I korthet innebär förslagen att det befintliga tillsynsuppdraget för ISF vidgas, både genom en tillkommande klagomålshantering och genom en utvidgning av den generella tillsynen. ISF:s verksamhetskostnader var 2014. av dessa var personalkostnader, var övriga driftskostnader, utgjordes av kostnader för lokaler och var finansiella kostnader och avskrivningar. Källa: och 2014. ISF hade 51 årsarbetskrafter , varav 43 i tillsyns- och granskningsverksamheten och 8 i den administrativa verksamheten. De sammanlagda personalkostnaderna var . Det innebär en kostnad per anställd inklusive sociala avgifter på Medianlönen för utredare347 låg under på . Det utökade uppdraget med klagomålshantering behöver förenas med utökade resurser. ISF behöver även tillföras resurser för att kunna bedriva den generella tillsynen på det sätt som utredningen föreslår i kapitel 10. Hur stor denna resursförstärkning ska vara beror naturligtvis på vilken ambitionsnivå som ska gälla för verksamheten. Tabell 13.3 sammanfattar tre olika myndigheters klagomålshantering vad gäller antal och kostnader. Lägst kostnad per klagomål har JO, med per ärende. Skolinspektionen och , som har högre kostnader, skiljer sig från JO genom att de utövar tillsyn över områden med ett omfattande och komplext regelverk där en anmälan kan innehålla flera frågor att utreda och ta ställning till. JO:s tillsyn har främst ett förvaltningsrättsligt perspektiv. Det kan antas påverka kostnaderna per ärende. IVO:s betydligt högre kostnad per ärende beror även på myndighetens omfattande utredningsskyldighet för inkomna klagomål och på att myndigheten ännu inte har funnits lika länge.348 Källa: Myndigheterna årsredovisningar samt egen bearbetning Utredningen bedömer att den föreslagna klagomålshanteringen kommer att likna JO:s på flera sätt. De frågor som ska tillsynas är liknande de frågor som omfattas av JO:s tillsyn och möjligheterna att avstå från att utreda det som inte är utredningsbart kommer enligt förslaget att vara likartade. 347Exklusive chefer och administrativ personal. 348Klagomålsutredningen (S 2014:15) har i delbetänkandet SOU 2015:14 lämnat förslag på en mer begränsad utredningsskyldighet för . är tänkt att vara mer fördjupad och specialiserad i förhållande till JO:s tillsyn med i huvudsak förvaltningsinriktning är det rimligt att anta en något högre kostnad per ärende. Utredningen bedömer att av de klagomål som kommer in till ISF kommer att kunna skrivas av utan någon utredning och att kommer att kräva en begränsad utredningsinsats. bedöms kräva en mer omfattande utredningsinstats. Antagandet bygger på en liknande fördelning av ärenden som hos JO. De klagomål som skrivs av direkt bör ta omkring att handlägga i genomsnitt. För den grupp klagomål där det är tillräckligt med en mer begränsad utredning bedöms resursbehovet uppgå till maximalt per ärende. Vad gäller ärenden som kräver ytterligare utredning beräknas en genomsnittlig tidsåtgång . I tabell 13.4 sammanfattas det beräknade resursbehovet i arbetstimmar utifrån antagandena ovan. En årsarbetskraft beräknas totalt, varav beräknas kunna ägnas åt klagomålshanteringen. Utredningen uppskattar att övriga utgörs av så kallad individuell OH (deltagande i informationsmöten, kompetensutveckling med mera).349 Det innebär att beräkningarna bygger på att en årsarbetskraft motsvarar i klagomålshanteringen. Källa: Egna beräkningar. Det betyder att resursåtgången med 500 klagomål blir 4 årsarbetskrafter. Det ligger något över resursåtgången för JO:s klagomålshantering där det enligt uppgifter från JO var tre 349Antagandet bygger på uppgifter i ESV 2005:3 Nyckeltal för OH-kostnader. handläggare på heltid som hanterade 425 klagomål på socialförsäkringsområdet /14. Med ett antagande om antal klagomål på omkring 1 000 ärenden har utredningen beräknat resursåtgången för klagomålshanteringen till omkring åtta årsarbetskrafter, inklusive administrativt stöd, i kärnverksamheten. Vid 1 500 klagomål handlar det med motsvarande antaganden om tolv helårsarbetskrafter. I avsnitt 13.2.2 ovan drar utredningen slutsatsen att det inte går att med någon större säkerhet förutsäga antalet klagomål till den föreslagna klagomålsfunktionen. Utredningen menar att det inte är osannolikt med en utveckling som innebär att det inledningsvis kommer in mellan 500 och 1 000 ärenden och att det i takt med att funktionen blir etablerad ökar till mellan 1000 och 1 500 klagomål . Men eftersom prognosen är förenad med så stor osäkerhet behöver inflödet av antalet klagomål följas noga för att undvika över- eller underfinansiering av den föreslagna verksamheten. Resursbehov i den generella tillsynen Den föreslagna generella tillsynen ska inriktas på såväl granskningar med anledning av den information som kommer in genom klagomålen som en utvidgning av den generella granskningsverksamheten utöver den systemtillsyn som myndigheten bedriver . ISF bör när verksamheten är fullt utbyggd tillskjutas utredarresurser motsvarande cirka 10 årsarbetskrafter, inklusive administrativt stöd, för denna verksamhet. Sammanfattningsvis innebär detta att utredningen bedömer att ISF har ett ökat personalbehov på cirka 20 helårsanställningar när den nya tillsynsverksamheten är uppbyggd. Det är en delvis ny verksamhet som ska byggas upp och utredningen vill betona att den nya verksamheten bör ses som en utökning av myndighetens uppdrag, vilket innebär att den befintliga verksamheten finns kvar i samma omfattning som . Eftersom det är rimligt att anta att antalet klagomål kommer att vara lägre i början för att öka successivt bedömer utredningen att även resurserna för verksamheten bör byggas upp successivt . ISF kommer att behöva rekrytera personal med delvis annan kompetensprofil än vad myndigheten har för att klara av den tillkommande verksamheten. Den utökade tillsynen bör delvis kunna bemannas med personal som inte är fullt ut lika kvalificerad som den personal som arbetar med systemtillsynen och effektivitetsgranskningen . Det gäller framför allt klagomålshanteringen. Även om medarbetarna i den utökade verksamheten behöver ha juridisk kompetens bör myndigheten åtminstone delvis kunna använda sig av juniora jurister med ett löneläge i nivå med domstolsnotarier. Löneläget för de som arbetar med det föreslagna utökade uppdraget kommer därmed i genomsnitt att kunna ligga lägre jämfört med myndighetens nuvarande personalkostnader. SCB redovisar i lönestrukturstatistiken att en jurist med arbete inom inspektion och tillsyn (SSYK 2423) i genomsnitt tjänade . I den generella tillsynen kommer det att behövas jurister, men sannolikt även utredare med samhällsvetenskaplig inriktning. Inom yrkesgruppen utrednings-, inspektions- och tillsynsarbete med allmänrättslig inriktning finns en undergrupp som benämns kvalificerade utredare/handläggare och de hör till yrkesklassificeringen SSYK 2470. Den genomsnittliga lönen i gruppen var enligt SCB 2013. I verksamheten behövs troligen även administrativa tjänster, vilket påverkar genomsnittslönen. Utredningen bedömer dock att för klagomålshanteringen respektive för den generella tillsynen priser är en rimlig utgångspunkt för löneläget. I kostnaderna för verksamheten tillkommer indirekta kostnader för stöd till kärnverksamheten, så kallade OH-kostnader. Enligt ESV består de gemensamma OH-kostnaderna av övergripande SOU 2015:46 Konsekvenser av förslagen styrning och ledning, central ekonomihantering, centralt personalstöd, bibliotek och informationsservice, registratur och arkivering, kontorsservice, reception och telekommunikation, allmänt juridiskt stöd, IT och lokalkostnader.350 ISF redovisar en driftskostnad exklusive personalkostnader (lokalkostnader och övriga driftskostnader) per årsarbetskraft i kärnverksamheten på . Totalt sett utgjorde lokal- och driftskostnaderna av myndighetens kostnader 2014. De indirekta kostnaderna, eller samkostnaderna, har beräknats till att motsvara de nuvarande kostnaderna per anställd. Det är dock ett förenklat antagande som antagligen överskattar driftskostnaderna. Det finns rimligen en avtagande marginalkostnad för ytterligare anställda som sänker driftkostnaderna om myndigheten växer. Å andra sidan uppstår initiala investeringskostnader och andra uppstartskostnader i samband med en förändrad verksamhet. Som en förenklad schablon har utredningen därför utgått från driftskostnaderna per årsarbetskraft i den nuvarande verksamheten. En avgörande fråga för OH-kostnaderna är om myndigheten kan vara kvar i nuvarande lokaler med en ökad bemanning. Enligt ISF finns det inte utrymme för att expandera myndigheten i nuvarande lokaler. När den uppskattade totala driftskostnaden per årsarbetskraft räknas upp med den uppräkningstakt av ISF:s anslag som aviserades i prop. 2013/14:1 () blir den totala driftskostnaden per årsarbetskraft i klagomålstillsynen och i den generella tillsynen. Till detta kommer enhetsledning, som brukar benämnas mellan- OH. Den antagna kostnaden bygger på att den utökade tillsynsfunktionen bemannas med två chefer för klagomålshantering respektive för generell tillsyn. ISF bedömer att ett rimligt löneläge att utgå ifrån är . Med semesterlön, sociala avgifter och OH-kostnader för dessa innebär det en kostnad på 2017. Utredningen menar att det är realistiskt med en successiv uppbyggnad av verksamheten under en 350 ESV 2005:3 s. 9. Klagomålshanteringen behöver dock fungera redan från början för att inte handläggningstiderna ska bli oacceptabelt långa. är det troligt att antalet klagomål kommer att vara något lägre innan verksamheten har blivit etablerad och känd. Med fem årsarbetskrafter i den generella tillsynen och fyra i klagomålshanteringen ökar ISF:s kostnader med 2017. Med totalt 18 årsarbetskrafter (tio i den generella tillsynen och åtta i klagomålshanteringen) 2018 innebär det en total kostnad för förslaget om utökad tillsyn på . Med tio årsarbetskrafter i den generella tillsynen och en omfattning på klagomålshanteringen motsvarande 12 årsarbetskrafter blir kostnaden . I tabell 13.5 redovisas det beräknade anslagsbehovet med en successiv uppbyggnad av den utökade tillsynsverksamheten. Källa: Prop. 2013/14:1 samt egen bearbetning. Utredningens finansieringsförslag har direkta konsekvenser för anslag, med 2017 och 2018 och 2019. Utredningen bedömer att de huvudsakliga konsekvenserna därutöver kommer att hänga samman med den föreslagna klagomålshanteringen. De flesta klagomålsärenden som kommer att inkomma till ISF som en följd av utredningens förslag kommer sannolikt att handla om verksamhet. I alla ärenden som utreds kommer det att behövas en kommunikation mellan och och i vissa fall kommer det att innebära merarbete i form av att behöver efterforska och ta fram underlag för att ärenden ska kunna utredas. kan också komma att få ökade kostnader genom att ISF föreslås få möjlighet att förelägga de granskade myndigheterna att redovisa vilka åtgärder som de har vidtagit eller planerar att vidta med anledning av ISF:s kritik. Det kan också antas att en del av de som vänder sig till med sina klagomål i stället kommer att vända sig till ISF, vilket kan minska hantering av klagomål som kommer till myndigheten. har i samråd med utredningen särskilt pekat på att framtagande av underlag till ISF:s utredning av klagomål kommer att vara mer resurskrävande jämfört med om myndigheten själv hanterar klagomålen. De underlag behöver ta fram bör emellertid vara av liknande slag som kassan själv behöver vid en intern hantering av klagomål. De ekonomiska konsekvenserna för påverkas av om utredningens förslag om att ISF ska få direktåtkomst förverkligas. I annat fall blir kostnader för att ta fram uppgifter till ISF högre. Konsekvenserna av förslagen om en utökad tillsyn bedöms dock bli relativt begränsade och kunna rymmas inom ramen för det budgeterade anslaget för myndigheten. Utvecklingen vad gäller konsekvenserna för behöver dock följas. Utredningens finansieringsförslag har direkta konsekvenser för anslag, med 2017, 2018 och 2019. tog Pensionsmyndigeten emot omkring 3 000 synpunkter. har dock få klagomålsärenden hos JO och bland dem som inkommit till ISF. Det är enligt utredningen svårt att bedöma hur stor del av dem som vänder sig till myndigheten som kommer att vända sig till den föreslagna klagomålsfunktionen i stället. Innehållet i en stor del av klagomålen tycks handla om synpunkter på tekniska lösningar och rutiner kring premiepensionshanteringen och sannolikt kommer pensionssparare uppleva att det ofta är lämpligast att även fortsättningsvis vända sig direkt till med dessa klagomål. Vissa ökade kostnader kan uppkomma för när myndigheten ska bidra till ISF:s utredning av ärenden och i den generella tillsynen i övrigt. Å andra sidan kan det även uppstå intäkter om det uppdagas förbättringsområden genom tillsynen och om ISF tar över en del av de klagomål myndigheten hanterar. Utredningen bedömer att konsekvenserna för kommer att vara begränsade och att de ryms inom ramen för det budgeterade anslaget för myndigheten. Utredningens finansieringsförslag har direkta konsekvenser för anslag, med 2017, 2018 och 2019. Förslagen bedöms utöver detta inte ha några nämnvärda kostnadsmässiga konsekvenser för . Konsekvenser för JO/JK Utredningen menar att även om det är troligt att en reguljär tillsyn kan innebära ett lägre inflöde av anmälningar till JO på socialförsäkringsområdet är det inte möjligt att göra några beräkningar av vilka kostnadsbesparingar som i så fall kan finnas. Utfallet kommer att bestämmas av hur väl fungerande en ny tillsynsfunktion blir och på hur socialförsäkringsområdet i övrigt utvecklas. Vid stora regeländringar eller om det uppstår problem inom socialförsäkringsadministrationen kan det förväntas öka klagomålsvolymerna även hos JO, oavsett om det finns en reguljär tillsyn eller inte. Om det visar sig att det sker en betydande överströmning av ärenden från JO till den föreslagna reguljära tillsynsfunktionen kan