sou · H3B377 · 2015-09-04 00:00:00 — Utredningens bedömning: Reglerna om banksekretess kan be- höva ändras i syfte att förbättra informationsutbytet mellan bankerna och . Som ett alternativ till det bör under- sökas de tekniska förutsättningarna för att internt inom bank- erna kunna behandla alla ändringar i register. Kontroller och samverkan för att motverka fakturabedrägeri Skälen för utredningens bedömning En bevakning mot t.ex. register som på elektronisk väg skulle ge bankerna information om sina kunder när någon ändring i registret görs skulle förutsätta att enskildas förhållande till bankerna avslöjades. Nuvarande regler om banksekretess hindrar därför så- dana automatiska kontroller. I stället görs tidsödande kontroller av företagen. För att underlätta möjligheterna till auto- matiska kontroller skulle man bl.a. kunna överväga att föreskriva vissa undantag från tystnadsplikten i 1 kap. 10 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Man skulle kunna tillåta att kundförhållandet fick röjas för utvalda myndigheter, t.ex. Bolags- verket, i förening med en bestämmelse om överföring av sekretess alternativt en bestämmelse om primär sekretess för uppgifterna i fråga hos . Ett sådant undantag från banksekretessen skulle emellertid vara integritetskränkande och också behöva be- dömas i ett internationellt sammanhang. Dessutom är det möjligt att svårigheterna skulle kunna lösas på teknisk väg, utan lagänd- ringar. Det borde vara möjligt att skapa ett system varigenom den information om ändringar som inhämtas från t.ex. kan samköras mot bankens kundregister inom ramen för bankens eget IT-system. Dessa frågor bör, enligt utredningens mening, ut- redas vidare i ett annat sammanhang. för att motverka fakturabedrägeri Tillvägagångssätten vid fakturabedrägeri ändras ständigt och upp- finningsrikedomen hos personerna bakom förfarandena är stor. Beredskapen hos dem som riskerar att drabbas, eller vars verksam- het kan utnyttjas som ett led i fakturabedrägeri, behöver på mot- svarande sätt vara hög. finns information om fakturabedrägeri framför allt på internet. Det förekommer bl.a. varningar, varnings- listor och checklistor till stöd för den som vill bestrida ett ogrundat krav. Många myndigheter och intresse- och branschorganisationer har mer eller mindre detaljerad information om fakturabedrägeri på sina hemsidor. En del av de organisationer som utredningen har varit i kontakt med, bl.a. () och () har berättat att de också informerar sina medlemmar vid olika möten. Enligt uppgift från Kommuner och Landsting (SKL) lämnas stöd till enskilda kommuner som blivit drabbade. Ändå talar resultaten från den kartläggning som utredningen har låtit göra för att kunskaperna om hur man undviker att drabbas och hur man ska gå till väga om man drabbas är för låga. Det finns alltså ett behov av ytterligare infor- mationsinsatser, utöver de som görs . Hur det behovet ser ut och vilka informationsinsatser som behövs, kommer att analyseras i det följande. Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri Inom nationella bedrägericenter, NBC, arbetar poliser och civila specialister. NBC arbetar framförallt med metod- utveckling och med brottsförebyggande åtgärder, bl.a. genom att sprida information om hur man kan skydda sig mot bedrägeri och vad man kan göra om man drabbas. På sin hemsida har Polis- myndigheten ett särskilt avsnitt, Skydda dig mot brott. Där beskrivs bl.a. olika tillvägagångssätt vid fakturabedrägeri, den rättsliga regle- ring som den drabbade kan behöva känna till samt information om hur man går tillväga för att bestrida oriktiga krav. På hemsidan finns en hänvisning till Svensk Handels varningslista samt en upp- maning att göra en kontroll av ett företag innan man ingår avtal med det. driver också den externa webbplatsen bestrid.nu, med ytterligare information. finns också på sociala medier, såsom Facebook. har ansvar för att de konsumentskyddande regler som ligger inom myndighetens tillsynsansvar följs. Konsument- verket ska dessutom bl.a. se till att konsumenterna har tillgång till information som ger dem möjlighet att göra aktiva val och stärka konsumenternas ställning på marknaden genom kontakter med privata aktörer och i det arbetet genomföra branschöverenskom- melser och insatser på standardiseringsområdet, 1 § förordningen (2009:607) med instruktion för . Konsument- verket ansvarar också för en upplysningstjänst med opartisk infor- mation och vägledning till konsumenter som inrättats, för- ordning (2014:110) om en upplysningstjänst för konsumenter. Upplysningstjänsten knyter ihop den oberoende vägledning som myndigheter, konsumentbyråer och kommuner erbjuder. Upplys- ningstjänsten har getts namnet Hallå konsument och tillhandahålls bl.a. genom webbplatsen som lanserades . Den som vill ha vägledning kan gå in på webbplatsen eller ringa, skicka e-post eller chatta med experter. Hallå konsument svarar på frågor om köp av varor och tjänster, avtal, reklamationer Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri och annat som konsumenter behöver hjälp med. har haft ansvaret för uppbyggnaden av upplysningstjänsten men vägledningen drivs i samverkan med flera andra myndigheter, främst inom konsument-, finansmarknads-, pensions-, IT-, energi- bostads-, miljö- och livsmedelsområdena. De fyra konsumentbyrå- erna och landets kommuner, via kommunernas konsumentvägled- ning och budget- och skuldrådgivning, är också viktiga samarbets- parter. På webbplatsen finns förebyggande information och råd till konsumenter som drabbas av fakturabedrägeri. Där finns informa- tion om telefonförsäljning och felaktiga fakturor. Där finns också handfasta råd om bl.a. hur man som konsument kan registrera sig i för att slippa telefonförsäljare och hur man bör agera vid kontakt med dem. Vidare finns råd om hur man hur man går tillväga för att bestrida fakturor eller andra betalningskrav avseende varor och tjänster som man inte har beställt samt information om vilka rättigheter man som konsument har i dessa avseenden. Infor- mation om hur det går till att få en betalningsanmärkning, hur man bör agera vid inkassokrav och en beskrivning av vanliga telefon- respektive internetbluffar finns också. Den som önskar mer infor- mation upplyses också om att kommunernas konsumentvägledare kan hjälpa till. Vidare uppmanas den som drabbats av oseriösa betal- ningskrav att göra en anmälan till och Konsu- mentombudsmannen, som har tillsynsansvar enligt marknadsförings- lagen. Anmälningarna, liksom verkets pågående ärenden i de fall anmälningarna leder till att ett tillsynsärende inleds, är sökbara i diarium som finns tillgängligt via Konsument- ombudsmannens och webbplats. Där finns också mer information om fakturabedrägeri, liksom andra former av tveksamma försäljningsmetoder eller rena bedrägerier. Konsu- mentverket utfärdar också varningar för farliga produkter, oseriösa företag och tveksamma försäljningsmetoder som verket har fått in anmälningar om. verksamhet har närmare beskrivits i avsnitt 10. På finns kortfattad information om hur man går tillväga för att bestrida en bluffaktura. Där beskrivs också samarbete med bl.a. Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri finns en länk till guide till hur man bestrider fakturor (i PDF-format) och en länk till Face- booksida med mer information om bedrägerier. Vidare finns en länk till den myndighetsgemensamma webbplatsen , som drivs gemensamt av , och Skatte- verket, se vidare nedan. Datainspektionens uppgift är att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet, 1 § förordningen (2007:975) med instruk- tion för Datainspektionen. Som närmare redogjorts för i avsnitt 8 är Datainspektionen enligt 2 a § i instruktionen tillstånds- och tillsynsmyndighet enligt kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974:182). Datainspektionen är också tillsynsmyn- dighet enligt flera förordningar som handlar om behandling av personuppgifter. På Datainspektionens hemsida finns en lista över gällande inkasso- tillstånd men ingen förteckning över de företag som bedriver inkassoverksamhet som inte är tillståndspliktig. Att ett företag inte finns med på listan betyder alltså inte att företaget inte får vidta inkassoåtgärder. Det finns ingen varningslista avseende företag som har bedrivit tillståndspliktig inkassoverksamhet eller kreditupplys- ningsverksamhet utan föreskrivet tillstånd. Datainspektionen hänvisar på sin hemsida till för upplysningar rörande fakturor. I ett nummer av Datainspek- tionens tidsskrift Integritet i fokus finns också viss information om bluffakturor. har bl.a. i uppdrag att ansvara för tillsynen, regelgivningen och tillståndsprövningen som rör finansiella mark- nader och finansiella företag. Inspektionen är också samordnings- organ för tillsynen enligt förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri för att det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av ett högt förtroende med väl fungerande marknader som ska tillgodose hushållens och företagens behov av finansiella tjänster och ge ett högt skydd för konsumenter, 1–2 §§ förordningen (2009:93) med instruktion för . På sin hemsida, under ett avsnitt som riktar sig till konsumen- ter, varnar för företag som erbjuder svenska konsumenter och investerare finansiella tjänster eller produkter utan att företaget har nödvändiga tillstånd i eller inom EU. Information om företagen ges på en särskild varningslista. De investeringsbedrägerier som på detta sätt varnar för faller utanför den gängse definitionen av fakturabedrägeri, även om det skulle kunna förekomma att fakturor skickas ut också inom ramen för denna typ av bedrägeri. Det finns ingen varningslista avseende företag som bedriver anmälningspliktig verksamhet utan att ha gjort en anmälan om det. har till uppgift att bl.a. ansvara för frågor om verkställighet enligt utsökningsbalken och andra författningar, indrivning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga ford- ringar, betalningsföreläggande och handräckning, 1 § förordningen (2007:781) med instruktion för . Krono- fogdemyndigheten meddelar föreskrifter om verkställighet av lag eller annan föreskrift enligt särskilda bemyndiganden och verkar, genom allmänna råd och uttalanden, för lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet vid rättstillämpningen inom sitt verksamhetsområde. har också till uppgift att verka för att betalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kan bli föremål för verkställighet fullgörs och på rätt sätt. Som närmare be- skrivits i avsnitt 10 har också tillsyn över att meddelade näringsförbud följs. På finns information om bluffakturor och vad man kan göra om man drabbas av en sådan. Där finns också information om betalningsföreläggande- respektive rättelseförfarandet hos samt hur det går till att få en betalningsanmärkning. Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri lyser också om att mer information kan inhämtas från andra webb- platser, bl.a. hos , , Datainspek- tionen, Företagarna och Regeringen. verksamhet har beskrivits mer utförligt i avsnitt 10. På sin hemsida tillhandahåller information om bluff- fakturor och tips för att undvika dessa. Man hänvisar också till bl.a. , Svensk Handels och Företagarnas webbplatser och till den information som finns där. deltar också i den s.k. Samverkansgruppen mot fakturabedrägerier, se vidare nedan. erfarenheter av fakturabedrägeri delas också genom att personer som arbetar med frågorna deltar vid olika seminarier. har som huvuduppgift att främja hållbar näringslivs- utveckling och hållbar regional tillväxt samt att genomföra struktur- fondsprogram. Verket ska bl.a. utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, hållbar tillväxt och utveckling i före- tag, stärkt konkurrenskraft samt förenkling för företag. Tillväxt- verket ska på ett enkelt, behovsanpassat och samordnat sätt erbjuda myndighetsinformation som är relevant för företagen och även vägleda blivande och redan etablerade företagare till information hos andra offentliga aktörer som främjar företagsutveckling, 1 och 3 §§ förordning (2009:145) med instruktion för . På den myndighetsgemensamma webbplatsen som Tillväxt- verket driver tillsammans med och finns kortfattad information om bluffakturor, om vikten av att bestrida dem och om betalningsföreläggande. Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri 11.3Sveriges Kommuner och Landsting Enligt Kommuner och Landsting, informerar man regel- bundet sina medlemmar om nyheter och aktuella händelser. När det gäller fakturabedrägeri finns, enligt uppgift, information på organisationens intranät. Där ska finnas aktuell information, t.ex. om meddelade domar på området och varningar för olika former av fakturabedrägeri som förekommer. På intranätet ska också finnas länkar, bl.a. till checklista med tips på hur man bör agera om man drabbas av fakturabedrägeri och till Svensk Handels varningslista. Kommuner och Landsting har möjlighet att gå ut med viktig information till inköpschefer eller juristerna på kommunerna och landstingen via cirkulär eller vid möten. Enligt uppgift har organisationen inte använt sig av den informationskanalen för att informera om fakturabedrägeri. Information om fakturabedrägeri finns på många intresse- och branschorganisationers hemsidor. Många av de branschorganisa- tioner som utredningen har varit i kontakt med har också uppgett att de lämnar råd och stöd till enskilda medlemmar som drabbas. Nedan redogörs för hur några av de mest centrala aktörerna infor- merar sina medlemmar och allmänheten. är Svenskt Näringslivs största medlemsorganisation. Organisationen är medlemsdriven och företräder företag inom parti- och detaljhandeln. administrerar den s.k. Varningslistan som varnar för bluffakturor, för företag med oseriösa försäljningsmetoder och för erbjudanden och utskick som kan uppfattas som vilseledande. På organisationens hemsida finns en beskrivning av hur bedöm- ningen av om ett företag ska föras upp på listan görs. Där framgår i huvudsak följande. Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri Vid varje enskilt fall görs en samlad bedömning av ett antal kriterier. Samtliga kriterier behöver inte vara uppfyllda avseende varje enskild publicering. I regel försöker organisationen få kontakt med företaget före publicering, för att uppmana dem att ändra sina försäljningsmetoder. De kriterier som ligger till grund för publice- ring är följande: ett stort antal klagomål har inkommit mot företaget företaget har utformat ett erbjudande som en faktura företaget skickar en faktura utan att någon som helst kontakt har förekommit företaget använder sig av vilseledande telefonförsäljning företaget hänvisar till tidigare överenskommelser (påhittade) företagets erbjudanden är vilseledande totalpriset framgår inte av erbjudandet företagets produkter eller tjänster existerar inte företaget använder namnteckningar från andra underlag eller förfalskar namnteckningar företagets namn ger upphov till förväxlingar underlaget från företaget saknar viktig information såsom juri- disk person, organisationsnummer, telefonnummer, postadress och/eller e-postadress företaget saknar fungerande kundtjänst med tydligt angivna telefontider företaget saknar styrelse enligt uppgift från företaget är ett factoringbolag som fakturerar åt företag som finns med på Svensk Handels Varningslista kreditupplysning visar att företaget har stora ekonomiska pro- blem, vilket troligen kommer att innebära att de inte kan full- följa uppdragen företaget är registrerat på adresser som är kända för att ha använts i liknande sammanhang Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri företaget har styrelseledamöter som är kända från andra lik- nande bolag företaget ger ut en tryckt publikation som saknar dokumenterad utgivning () finns 106 företag listade på Varnings- listan, som också finns som applikation och kan laddas ned till smartphone eller surfplatta. På finns också information om hur man undviker att drabbas och vad man bör göra om man drabbas av någon form av fakturabedrägeri. Organisationen bistår också sina medlemmar med praktiska och juridiska råd i ämnet. Enligt uppgift från företrädare för organisationen driver man generellt sett inga principfrågor i domstol, vare sig i allmän domstol eller inför Mark- nadsdomstolen. Det har visserligen förekommit att man har före- trätt enskilda medlemsföretag vid tvistemål som enligt organisa- tionens uppfattning har rört fakturabedrägeri. Dessa fall har dock avslutats genom att parterna har förlikts. deltar också i den s.k. Samverkansgruppen mot fakturabedrägerier, se vidare nedan. Företagarna är största organisation för företagare och finns över hela landet. Företagarna driver opinion för att förbättra företagarklimatet och göra det enklare att starta, driva, utveckla och äga företag. I detta syfte genomför och presenterar organisa- tionen analyser, fakta och egna undersökningar. På Företagarnas hemsida finns flera avsnitt om bluffakturor och andra fakturabedrägerier. Varningar finns för såväl tillvägagångssätt som för enskilda företag som ägnar sig åt fakturabedrägeri. Där finns också hänvisningar till andra webbplatser, som Svensk Handels varningslista och . Fördjupad informa- tion om t.ex. polisanmälan och rättelseförfarandet hos Kronofogde- myndigheten finns, liksom praktiska råd om hur man undviker att drabbas och vad man ska göra om man har drabbats. Företagarna erbjuder också sina medlemmar individuell juridisk rådgivning och har företrätt medlemsföretag i tvistemål rörande Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri avtal som enligt organisationens mening tillkommit genom faktura- bedrägeri. Information ges också vid möten och seminarier. Före- tagarna deltar också i den s.k. Samverkansgruppen mot faktura- bedrägerier, se vidare nedan. Förenade Bolag är ett enskilt nätverk av företag vars arbete syftar till att motverka fakturabedrägeri. Nätverkets administrativa kost- nader täcks av avgifter från de anslutna företagen. Arbetet sker dels förebyggande genom att man varnar för aktiva företag, dels retro- aktivt genom att man hjälper dem som drabbas. Nätverket sam- verkar med brottsbekämpande myndigheter och delar med sig av information till berörda organisationer. Nätverket informerar bl.a. , och , när man anser sig ha information som myndigheterna kan ha nytta av. Stor vikt läggs vid spridandet av fri, hjälpande information. På sin hemsida har Förenade Bolag en varningslista med infor- mation om företagen bakom fakturabedrägerier, deras tillväga- gångssätt samt bilder på bluffakturor. Listan innehåller fler företag än Svensk Handels varningslista, 276 aktiva företag (). Förenade Bolag har också ett varningsarkiv, där tidigare aktiva företag med varningar finns med. Enligt uppgift från företrädare för nätverket tillämpar man samma kriterier som gör när man bedömer om ett företag ska föras upp på listan. Däremot tas ingen kontakt med det utpekade företaget innan publicering sker. Det huvudsakliga skälet till att Förenade Bolag har fler företag på sin varningslista är, enligt företrädare för nät- verket, att man arbetar mer aktivt med listan. Nätverket har också en hjälplinje dit anslutna företag kan få råd och stöd. Anses det aktuella fallet vara komplicerat eller svårt överlämnas det till en yrkesverksam advokat för påseende. Förenade Bolag samarbetar med bl.a. kreditupplysningsföretaget genom webbplatsen , som är en informations- sida, och genom webbplatsen som är både en katalog- tjänst och ett diskussionsforum. Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri är ett affärs- och kreditupplysningsföretag. Företaget erbju- der bl.a. kreditupplysningar, stöd till sälj- och marknadsfunktioner och andra tjänster. bildar tillsammans med dotterbolagen , , UC Marknads- information AB och . Huvudägare är Nordea, , och . UC allabolag erbjuder genom webbplatsen infor- mation om exempelvis omsättning, årsresultat, bransch, styrelse och adress till . Alla som söker bolagsinforma- tion via får därmed också tillgång till Förenade Bolags varningslista. På UC AB:s hemsida finns information om fakturabedrägeri och hänvisningar till externa webbplats bestrid.nu samt till Svensk Handels varningslista. deltar också i den s.k. Samverkansgruppen mot fakturabedrägerier, se vidare nedan. i (IIS), som hette .SE, är en oberoende allmännyttig organisation som verkar för positiv utveckling av internet i . Organisationen ansvarar för inter- nets svenska toppdomän .se, med registrering av domännamn samt administration och teknisk drift av det nationella domännamns- registret. Organisationen ger också ut internetguider som syftar till att få fler människor att använda sig av de möjligheter som internet erbjuder och att förstå fler aspekter av nätanvändandet. En av dessa guider handlar om hur man kan skydda sitt företag mot bedragare, bl.a. de som skickar ut bluffakturor. En av organisationens med- arbetare driver som ett privat initiativ bloggen , som bl.a. behandlar frågor om fakturabedrägeri. Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri Verksamheten inom Stiftelsen () har närmare beskrivits i avsnitt 5. På stiftelsens hemsida, , publiceras alla friande och fällande beslut och principiellt viktiga avvisningsbeslut som fattats vid RO:s och Reklamombudsmannens Opinionsnämnds () prövning av reklam enligt Internationella Handelskammar- ens regler för reklam och marknadskommunikation (). Verksamheten inom för direktmarknadsföring () har beskrivits mer utförligt i avsnitt 5. På , , finns information om företag som fällts respektive friats vid prövning av om ett företag vid direktmarknadsföring har använt sig av en mark- nadsföringsmetod som anses vara oetisk eller på annat sätt kan anses strida mot god sed. Gruppen Samverkan mot fakturabedrägerier leds av de sex aktörerna , , , , och Företagarna. I gruppens arbete deltar även många andra aktörer. Samverkansgruppen har till syfte att sprida kunskap om fakturabedrägeri och bereda tillfällen till erfarenhets- och informationsutbyte på området som kan vara till hjälp i bekäm- pandet av förfarandena. Det sker bl.a. genom att de olika aktörerna träffas regelbundet och utbyter erfarenheter som de sedan för vidare ut i de egna organisationerna. Andra informationskanaler övervägs också, t.ex. användning av media. Gruppen har tillkommit på initiativ av aktörerna själva och deltagandet är frivilligt. Samarbetet är inte formaliserat genom något regeringsuppdrag eller liknande. Informationsinsatser för att motverka fakturabedrägeri 11.6Överväganden och förslag till åtgärder för att förbättra informationen till allmänheten 11.6.1Beredskapen hos dem som riskerar att drabbas måste höjas genom förebyggande information Utredningens bedömning: Det finns ett behov av förebygg- ande information om fakturabedrägeri hos såväl näringsidkare som konsumenter. Samhället bör tillhandahålla sådan informa- tion. Informationen bör anpassas till respektive målgrupp. Skälen för utredningens bedömning Det finns ett behov av förebyggande information För att undvika att drabbas av fakturabedrägeri krävs att den som utsätts har en beredskap för att hantera oriktiga betalningskrav och vilseledande erbjudanden om att ingå avtal. Kännedom om vilka metoder som används, vilka aktörer som ägnar sig åt faktura- bedrägeri och vilka omständigheter man ska vara vaksam mot är av avgörande betydelse för att kunna skydda sig. Det krävs bl.a. kun- skaper om hur man känner igen en bluffaktura eller handling som skickas ut i syfte att vilseleda mottagaren att ingå ett avtal. Den som tar emot ett telefonsamtal behöver ha en beredskap för att den som ringer kan försöka vilseleda honom eller henne att ingå ett avtal eller att uttala sig på ett visst sätt.