sou · H3B355 · 2015-06-09 00:00:00 — En finansiering av kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska också föreslås. Av tabell 9.1 framgår på ett översiktligt sätt kostnadsberäkning- arna av utredningens förslag så som de presenteras i kapitel 7. Det är endast fråga om kostnadsökningar för staten. I det som följer beskriver vi kortfattat vad som ingår i de olika kostnadsberäk- ningarna, sedan går vi närmare in på behovet av resurstillskottet till länsstyrelserna i form av en jämförelse mellan de resurser de tilldelats innevarande år, 2015, och hur vi föreslår att det ska tilldelas resurser . För länsstyrelsernas del handlar det om ett resurstillskott på 19,5 miljo- ner kronor . Därefter går vi närmare in på övriga konsekvensanalyser, bl.a. avseende den kommunala och landstingskommunala självstyrelsen, och jämställdhet mellan kvinnor och män. Tabell 9.1 Översikt av kostnadsberäkningarna utifrån utredningens förslag under strategiperiodens första fas 2016–2020, belopp i tkr Förtydliga och stärk länsstyrelsernas roll som Samverkansformer och referensgrupper vid Kommunikationsarbete: bl.a. åtgärdsplaner, lansering, spridning av strategin Utveckling av uppföljningsstruktur, Kostnaderna för sekretariatet beräknas uppgå till tre miljoner kro- nor . I kostnadsberäkningen ingår minst tre årsarbetskrafter inklusive lönekostnadspåslag, overhead-kostnader samt en mindre verksamhetsbudget som ska täcka vissa utåtriktade aktiviteter, som resor inom landet osv. De tre årsarbetskrafterna ska ha djup och gedigen kompetens på området och vara placerade vid . De ska vara en utökning av befintliga personella resurser. Kostnaderna ska finansieras genom anslag 3:1 Särskilda jäm- ställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13. I kostnadsberäkningen ingår kostnaden för att samla det nationella rådet till 3–4 möten och administration kring dessa möten, samt i förekommande fall utbetalning av dagarvode eller kostnader för resor för ledamöter. Kostnaderna ska finansieras genom anslag 3:1 Särskilda jäm- ställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13. Förtydliga och stärk länsstyrelsernas roll som samordnare I kostnadsberäkningarna för detta uppdrag har vi utgått från den fördelning som har gällt ANDT-strategin, dvs. som ska fördelas för att täcka cirka en heltidstjänst vid varje länsstyrelse eller två heltidstjänster vid storstadslänsstyrelserna1. fördelas enligt denna princip till stor- stadslänsstyrelserna och fördelas till övriga länsstyrelser. Utöver detta resurstillskott har vi beräknat sex miljo- ner kronor som ska användas för att genomföra verksamhet i länet som stödjer strategiarbetet. Dessa medel fördelas mellan läns- styrelserna enligt en fördelningsnyckel2 (baserad på befolkning). Detta uppdrag om att förtydliga och stärka roll som samordnare är ett nytt och utökat uppdrag till länsstyrelserna, jämfört med hur länsstyrelsernas uppdrag har sett ut fram . Detta nya och förstärkta samordningsuppdrag som utredningen föreslår förutsätter att det finns en befintlig grundverksamhet på området att utgå ifrån vid varje länsstyrelse. Endast då blir samordningsuppdraget den förstärkning och kraftsamling som krävs. Samtliga av länsstyrelsernas befintliga uppdrag på området är endast tidsbegränsade satsningar. Det är därför av yttersta vikt att regeringen tillser att länsstyrelsernas ansvar för frågor som rör mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck framöver ska ingå i myndigheternas instruktion/förordning, och att permanenta resurser för detta ska avsättas. 1Med storstadslänen avses länsstyrelserna i , och . 2I ANDT-arbetet fördelas de först efter särskild ansökan och bedöm- ning, men vi väljer att i stället ge länsstyrelserna goda förutsättningar att bedriva en utåtriktad och aktiv verksamhet utifrån en fast verksamhetsbudget . förstärkningen av länsstyrelsernas resurser återkommer i avsnitt 9.2 nedan. Kostnaderna ska finansieras genom anslag 3:1 Särskilda jäm- ställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13. Samverkansformer och referensgrupper vid behov I kostnadsberäkningen har inkluderats en liten resurstillförsel som rör förslaget att sekretariatet eller det nationella rådet vid behov ska sammankalla referensgrupper eller andra befintliga myndig- hetsnätverk för att inhämta fördjupad kunskap eller erfareneter kring specifika frågor inom området. Vi har beräknat att avsätts för detta ändamål. Kostnaderna ska finansieras genom anslag 3:1 Särskilda jäm- ställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13. Kommunikationsarbete: bl.a. åtgärdsprogram, lansering, spridning av strategin I strategiarbetet kommer olika former av utåtriktat kommunikat- ionsarbete att vara mycket viktigt. av strategi- perioden ska länsvisa lanseringskonferenser äga rum. Efter det första uppstartsåret kommer det vara viktigt att kraftsamla och hålla uppe farten i genomförandet av strategin genom olika utåtrik- tade aktiviteter, konferenser, informationsmaterial och kampanjer. En del i det utåtriktade kommunikationsarbetet är att regeringens årliga åtgärdsprogram kommer att tas fram , och ska formges och spridas. Utredningen har beräknat att ska avsättas för kommunikationsarbetet. Kostnaderna ska finansieras genom anslag 3:1 Särskilda jäm- ställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13. Utveckling av uppföljningsstruktur och följeforskning Uppföljningsstrukturen ska som beskrivits i kapitel 7 utvecklas avsevärt . I det ingår utveckling av statistik, indikatorer samt uppföljnings- och utvärderingssystem för att bättre kunna mäta effekterna av samhällets insatser, såväl som skill- nader mellan olika delar av landet. Forskare ska också anlitas för att följa och löpande utvärdera utvecklingen av det nationella strategi- arbetet. I vissa delar kan det vara aktuellt att anlita exempelvis Statskontoret eller för att bistå med utvärdering, ekonomisk uppföljning och revision av arbetet, men i andra delar krävs att regeringen anlitar forskare och statistiker som är direkt kopplade till strategiarbetet. I kostnadsberäkningarna avseende detta ingår bl.a. löne- eller konsultkostnader för att anlita forskare och statistiker. beräknas kostnaderna till . 2016 beräknas kostnaderna vara lägre, , eftersom fokus då främst kommer att ligga på lansering och uppstart av strategi- arbetet. ska en samlad utvärdering genomföras. Den kostnaden beräknas till ytterligare , därav den högre summan . Kostnaderna ska finansieras genom anslag 3:1 Särskilda jäm- ställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13. Samhällets kostnader för mäns våld mot kvinnor och heders- relaterat våld och förtryck och de socioekonomiska beräkningar som nationalekonom genomfört på uppdrag av utredningen finns i kapitel 3 och bilaga 6. För att långsiktigt stödja genomförandet av en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck föreslår utredningen såväl fördjupade analyser av våldets socioekonomiska kostnader ur ett socialt investeringsperspektiv, som att ta fram modeller till stöd för den lokala och regionala nivån för att genomföra sådana analyser. I kostnadsberäkningen ingår bl.a. löne- eller konsultkostnader för att anlita forskare med relevant kompetens för ända- målet. I vissa delar kan någon myndighet också anlitas vilket för det mesta är kostnadsfritt, men ibland också kräver personella resurser (t.ex. tjänster). Kostnaden beräknas till 2016–2018. Kostnaderna ska finansieras genom anslag 3:1 Särskilda jäm- ställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13. 9.2Förtydliganden om förstärkningen av länsstyrelsernas resurser Under föregående mandatperiod, såväl som , har länsstyrelserna varit en självklar aktör som ”sta- tens förlängda arm” i länen, för frågor som rör mäns våld mot kvin- nor och hedersrelaterat våld och förtryck. Även har länsstyrelsernas uppdrag och resurstillförsel fortsatt enligt tidigare års fördelning. För närmare beskrivning av länsstyrelsernas upp- drag fram , se kapitel 7 samt utredningens del- betänkande. Som redan nämnts är uppdraget om att förtydliga och stärka roll som samordnare tänkt som ett nytt och utökat uppdrag till länsstyrelserna, vilket förutsätter att det finns en befintlig grundverksamhet på området att utgå ifrån vid varje länsstyrelse. Som vi påpekar i kapitel 7 är vi medvetna om att samtliga av länsstyrelsernas befintliga uppdrag på området endast är tidsbegränsade satsningar, något som måste förändras för att skapa hållbarhet på området. Det som här följer är en kostnadsberäkning och beskrivning av hur grundverksamhet och utökat uppdrag för länsstyrelserna bör utformas . Detta gör vi genom att först översiktligt belysa hur resurstilldelningen till länsstyrelserna ser ut för arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (Tabell 9.2). Därefter visar vi vårt förslag till resurs- tilldelning (Tabell 9.3). 3 SOU 2014:71. Tabell 9.2 Länsstyrelsernas befintliga uppdrag och finansiering 2015, belopp i tkr4 Stödja samordningen i länen samt stöd till utveckling av skyddat boende för vålds- utsatta kvinnor vid Länsstyrelserna i , och län.5 Uppdrag att främja och lämna stöd till insatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, inkl. nationella pott.6 Nationellt kompetensteam för frågor om hedersrelaterat våld och förtryck vid Ge regionalt metod och kompetensstöd med syfte att kvalitetsutveckla arbetet.8 De tre förstnämnda uppdragen i tabell 9.2 finansieras via anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13. Det sist- nämnda uppdraget finansieras via anslag 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m., inom utgiftsområde 9. Som tabell 9.2 visar tilldelas länsstyrelserna sammantaget för befintliga uppdrag. Tabell 9.3 visar översiktligt kostnadsberäkningar relaterade till hur vi föreslår att länsstyrelsernas uppdrag ska utökas, utformas och finansieras , som startar . 4Arbete mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål är inte medräknat här, utöver att det ingår i samordningsuppdraget, då det inte ingår i vår utredningsuppdrag att lägga förslag på det området. 5Detta uppdrag lämnades i länsstyrelsernas regleringsbrev för (Fi2010/5567 m.fl.) och avser att ”stödja samordningen i länen av insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, och motverka att barn bevittnar våld, hedersrelaterat våld och för- tryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål”. Uppdraget rör också att länsstyrelserna i , och ska lämna stöd till utveckling av skyddat boende för våldsutsatta kvinnor. 6Detta uppdrag lämnades i länsstyrelsernas regleringsbrev för (Fi2010/5567 m.fl.). Av den totala summan på disponerar som är riktat till ett nationellt arbete. 7Uppdrag som lämnades i regeringens beslut (U2014/2666/UC). 8Uppdrag till och länsstyrelserna som lämnades i regeringens beslut den 27november 2014 (S2014/8440/FST). Uppdraget är en fortsättning av uppdraget från före- gående mandatperiod (S2011/11337/FST) och rör ”att fördela utvecklingsmedel och ge nationellt och regionalt kompetensstöd för att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som har blivit utsatta för våld eller som har bevittnat våld samt våldsutövare”. Av totalt har haft att fördela till kommunerna i form av prestationsbaserade bidrag och till ideella föreningar som är verksamma inom området, utöver det har själva fått använda centralt. För länsstyrelsernas del i uppdraget har tilldelats 15miljoner kronor , av dessa medel har länsstyrelserna i , och län tilldelats per länsstyrelse och resterande medel har fördelats mellan övriga länsstyrelser. Kostnadsberäkningar och konsekvensanalyser SOU 2015:55 Tabell 9.3 Förslag till fördelning av medel till länsstyrelserna , belopp i tkr9 Förtydliga och stärk länsstyrelsernas roll som samordnare. Insatser till stöd för utveckling av skyddat boende för särskilt sårbara grupper i Uppdrag att främja och lämna stöd till insatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, inkl. nationella satsningar och nationellt kompetensteam. Ge regionalt metod och kompetensstöd med syfte att kvalitetsutveckla arbetet. En jämförelse mellan tabell 9.2 och 9.3 visar att det handlar om en resurstillförsel på totalt . Uppdrag 1 i tabell 9.3 kan ses som ett nytt och förstärkt uppdrag, vilket vi redo- gör för i avsnitt 9.1, och uppdrag 2 kan ses som kostnader för länsstyrelsernas grundverksamhet.10 Dock finns vissa förstärkningar även av grundverksamheten medräknade här, avseende uppdrag 3 och 4. Innan vi fördjupar oss i skälen för kostnadsberäkningarna (i tabell 9.3) vill vi påpeka att det inte har legat i utredningens upp- drag att göra en grundlig helhetsanalys av länsstyrelsernas samtliga uppdrag och föreslå nya uppdrag i alla delar. I förslaget i tabell 9.3 finns därför några osäkerhetsfaktorer som vi är väl medvetna om. Uppdragen som pågått under föregående mandatperiod har i två fall slutredovisats (uppdraget som rör samordning11 och uppdraget som rör att främja arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck12) samt i ett annat fall delredovisats (avseende uppdrag om ett nationellt kompetensteam för frågor om hedersrelaterat våld och förtryck13). Som nämnts pågår fortsatta uppdrag i samtliga fall. Dessutom väntas slutrapport och fristående utvärdering av det mångåriga uppdraget om utvecklingsmedlen och det nationella kompetens- 9 Kostnader för arbete mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål ingår inte här, då det inte ingår i vår utrednings uppdrag att lägga förslag på det området. Vi menar att detta viktiga arbete behöver en särskild belysning och att regeringen behöver prioritera hur arbetet ska bedrivas . 10Detta begrepp använder vi för att beskriva hur vi menar att den framtida grundverksam- heten ska se ut. 11Länsstyrelsen (2015). 12Länsstyrelsen (2015a). 13Länsstyrelsen (2015b). stödet (uppdrag 4) , som denna utredning lämnas till tryck. Vi menar att en samlad och noggrann helhetsanalys och bedöm- ning av den precisa fördelningen av resurser till länsstyrelserna måste göras av regeringen när samtliga slut- rapporter, och i förekommande fall utvärderingar, finns att tillgå. Här vill vi ändå kortfattat nämna grunderna för kostnadsberäk- ningarna i vårt förslag så som presenteras i tabell 9.3. Förtydliga och stärk länsstyrelsernas roll som samordnare Detta har redogjorts för under avsnitt 9.1 ovan. Insatser till stöd för utveckling av skyddat boende för särskilt sår- bara grupper i storstadslänen Som framgår i tabell 9.3 föreslår vi att detta blir ett eget uppdrag som omfattar . har dessa medel ingått i samordningsuppdraget som länsstyrelserna har haft . Behoven av att utveckla skyddat boende för särskilt sårbara grupper menar vi kommer att kvarstå under strategi- perioden och utifrån det är det bättre att renodla och förtydliga detta uppdrag och rikta det direkt till Länsstyrelserna i , och . Kostnadsberäkningen på baseras på ett genomsnitt av vad dessa länsstyrelser har fördelat av , –2014. Att särskilja uppdraget om skyddat boende från samordnings- uppdraget är även något som i före- slår i sin slutrapport.14 14 i (2014). Uppdrag att främja och lämna stöd till insatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, inkl. nationella satsningar och nationellt kompetensteam Som framgår i tabell 9.3 föreslår vi att detta uppdrag ska omfatta . Utredningens uppfattning är att arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck, mot könsstympning och för att förhindra att flickor och kvinnor blir gifta mot sin vilja är fortsatt viktigt att prioritera nationellt. Detta är också en fråga som arbetsmarknadsutskott särskilt har lyft till regeringen och som vi i utredningen har haft att omhänderta i vårt arbete.15 Vi föreslår därför en ökning av medel från till för insatser som syftar till att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck.16 Skälen för ökningen med är att nationellt kompetensteam för frågor om hedersrelaterat våld och förtryck vid framför att efterfrågan på verksamheten är betydligt större än vad som är möjligt att tillgodose inom befintliga resursramar, som är tre miljoner kronor.17 Däremot vill vi inte närmare gå in på fördelningen av resurser inom denna pott på , utan det är något som vi överlåter till regeringen att avgöra utifrån analys och be- dömning av slutrapporterna för de olika uppdragen. Ge nationellt och regionalt kompetensstöd med syfte att kvalitets- utveckla arbetet Som framgår i tabell 9.3 föreslår vi att länsstyrelsernas roll i det nationella kompetensstödet ska fortsätta och omfatta . Detta är en ökning med , vilket grundar sig i förslaget från den nationella samordnaren mot våld i nära relationer om ett tydligare 15Betänkande 2013/14:AU4. 16I båda dessa summor är det nationella kompetensteamet för frågor om hedersrelaterat våld och förtryck vid inräknat. 17Länsstyrelsen (2015b). SOU 2015:55 Kostnadsberäkningar och konsekvensanalyser och mer omfattande uppdrag till länsstyrelserna i arbetet på området.18 Utredningen bedömer att länsstyrelsernas roll som utveck- lingsledare och central aktör i det nationella kompetensstödet ska fortsätta, men att det blir regeringens uppdrag att utföra en nog- grann analys och bedömning om den fortsatta utformningen av uppdraget för länsstyrelsernas del. Detta måste ske dels utifrån den väntade slutrapporten och fristående utvärderingen av uppdraget,19 dels utifrån den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 9.3Förtydliganden om att ytterligare resursförstärkning kommer att krävas på området Vi har i överväganden och förslag avgränsat oss till det som närm- ast rör en nationell strategi och vårt uppdrag i enlighet med kom- mittédirektivet, vilket återfinns i kapitel 7. Förslagen och kostnads- beräkningarna i detta kapitel rör därför det ramverk som ska finnas för att säkerställa att det våldsförebyggande och stödjande arbetet är samordnat, effektivt och kvalitetssäkert, samt följs upp och ut- värderas. Det betyder inte på något sätt att de kostnader som strategin medför, och som här presenteras, är de enda kostnader som kom- mer att genereras på området . Utredningens bedömning är att den sammantagna statliga resurstillförseln för att bekämpa och förebygga mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck behöver öka avsevärt under den närmsta tioårspe- rioden, om avsikten är att åstadkomma den förändring som formuleras i det jämställdhetspolitiska delmålet. 18Se kapitel 10 i SOU 2014:49. Den nationella samordnaren föreslog att länsstyrelserna skulle tillföras från anslaget anslag 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m., inom utgiftsområde 9. Vi har dragit ner summan till (vilket ändå är en höjning med från dagens fördelning) för att vi menar att det förstärkta uppdraget som länssamordnare som vi föreslår delvis täcker in den ambitionshöjning för länsstyrelsernas del som den nationella samordnaren avsåg. 19Uppdraget om att fördela utvecklingsmedel och ge nationellt och regionalt kompetensstöd för att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som har blivit utsatta för våld eller som har bevittnat våld samt våldsutövare (/8440/FST). Så som vi beskriver i vårt delbetänkande20 har en mängd uppdrag getts under föregående mandatperiod, till 15 olika myndigheter. Sammantaget rör det sig om en resurstillförsel på . Många av dessa uppdrag har, eller håller på att, avslutas –2015, och flera myndigheter påtalar till utredningen och i slutrapporter till regeringen att ytterligare uppdrag skulle behövas för att fortsätta ett påbörjat utvecklings- arbete. Som framgår av vårt delbetänkande har satsningar på vålds- förebyggande arbete tidigare gjorts i liten omfattning. Det är ett område som framöver behöver långsiktiga satsningar. MUCF som t.ex. har haft våldsförebyggande uppdrag, påpekar att myndigheten tappar all sin kompetens inom våldsförebyggande arbete i och med att inga nya uppdrag ges till myndigheten. Nämnas kan också t.ex. där tjänstemän påpekar att det är oklart huruvida några särskilda tjänster kommer att finnas på myndigheten efter det att de sista regeringsuppdragen är färdiga, eftersom myndigheten inte ser området som ett ordinarie uppdrag. Att förstärka myndighetsstyrningen genom att förtydliga ansva- ret på området i myndigheternas instruktioner är mycket viktigt. I vissa fall bör det kunna genomföras inom befintliga ekonomiska ramar för respektive myndighet, men ibland kan resurstillförsel krävas. Utöver att förstärka och förtydliga myndighetsstyrningen på området och i de delar som krävs tillföra resurser till förtyd- ligandet av myndigheters ordinarie uppdrag, behöver regeringen också göra en samlad analys av samtliga regeringsuppdrag som har inkommit eller snart kommer att inkomma med slutrapporter, för att bedöma var fortsatta satsningar behöver göras och hur dessa ska utformas. I utformningen av nya uppdrag ska den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck och de målområden som däri anges vara vägledande. I detta sammanhang är det viktigt att känna till att det i ANDT- strategin sammantaget har funnits kopplat till arbetet på området, varav som tidi- gare nämnts är avsatt för länssamordnarnas tjänster och verksam- het. Satsningen på länssamordnare kan inte stå ensam utan måste omges av en stödstruktur av stimulansmedel och särskilda sats- 20 SOU 2014:71. ningar och uppdrag där behov finns. I ANDT-strategin består denna stödstruktur av bl.a. utvecklingsmedel i olika ”” som t.ex. kommuner eller landsting kan söka, eller överenskommelser med t.ex. SKL om att bedriva ett utvecklingsarbete. Stödstruktu- rens utformning och innehåll kan variera beroende på regeringens årliga prioriteringar. Så som signalerat i vårändringsbudgeten för 201521 avser rege- ringen att satsa på en resursökning om till kvinnojourerna . Denna satsning har en god avsikt men bidrar enligt utredningen inte till att förtydliga och åstadkomma att nationella, regionala och lokala myndigheter tar ett utökat ansvar för att leva upp till de lagar och regleringar som gäller, så som den nationella strategin avser. Myndigheternas ansvar för området har förstärkts och tydliggjorts , genom bl.a. stärkt lagstiftning, föreskrifter och tillsyn.22 Utredningen är väl medveten om de viktiga och värdefulla insatser som kvinnojourerna och andra idéburna organisationer gör för våldsutsatta kvinnor och barn och verksamheternas behov av långsiktig finansiering. Som framgår av vårt delbetänkande så finns det behov av långsiktiga satsningar inom flera områden för att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Utifrån de beräkningar som redovisats i kapitel 3 vill vi peka på att en motsvarande framtida resursökning som genom- förs för kvinnojourerna bör genomföras avseende de myndigheter som har det faktiska ansvaret för att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Hur en sådan sats- ning ska genomföras överlåts till regeringen att arbeta fram. I nu- läget är regeringens kvinnojourssatsning problematisk utifrån att medlen tas från det befintliga jämställdhetsanslaget vilket betyder att många andra insatser inom strategins områden, t.ex. främjande och förebyggande satsningar, riskerar att inte kunna genomföras. 2014/15:99. 22Se t.ex. 5 kap. 11 § SoL, SOSFS 2014:4, (2009), (2014). 9.4Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor och hedersre- laterat våld och förtryck innehåller inte någon ny lagstiftning eller reglering som påverkar den kommunala självstyrelsen. Utredningen anser att problemet som finns med stora skillnader och stora bris- ter i olika delar av landet främst beror på att kommuner och lands- ting inte lever upp till de lagar och de regleringar (föreskrifter) som redan gäller för dem. Strategin innehåller en rad stimulerande och främjande åtgärder och insatser som ska fungera som drivkraft och samlande kraft för att åstadkomma ett framtida arbete med ökad fart och kvalitet, så som vi beskrivit i kapitel 7 och 8.