sou · H2B390 · 2015-01-01 00:00:00 — hade dock medianhalterna hos unga män sjunkit. Detta kan enligt författarna peka på en minskning av användningen av BPA , men de anser att detta måste kontrolleras vidare. Hal- terna av BPS och BPF i urinen på unga män och kvinnor är fortfarande låga, men klart mätbara och bör övervakas . har analyserat halterna av ett antal olika miljö- föroreningar hos den vuxna svenska befolkningen och undersökt om kosten och andra livsstils- och omgivningsfaktorer är kopplade till exponeringsnivåer (, 2013). För BPA uppvisa- des endast sporadiska samband, relaterade till boendemiljö. För att undersöka om livsstilsfaktorer, såsom kost, påverkar exponeringen för miljöföroreningar undersöktes halterna av kemi- kalier hos unga män i med utomnordisk invan- drarbakgrund (Sällsten, 2013). Halterna av BPA var lägre hos de som var födda i i jämförelse med de utrikes födda. Ung- domar vars föräldrar var födda i hade högre halt av BPA i urinen jämfört med de vars föräldrar var födda i . Democophes är en studie som pågick . Syftet var att demonstrera möjligheterna till ett enhetligt arbetssätt kring biologisk exponeringsmätning hos människor och därigenom få jämförbara resultat för . Arbetsgrupper i 17 länder i kartlade försökspersoners (mamma-barnpar) exponering för ett antal kemikalier. I sex länder kartlades även förekomsten av BPA. Halten BPA i urinen visade sig vara lika hög hos barn som hos mammor. De uppmätta värdena ligger mycket nära varandra kring genomsnittet för Democophes-länderna på 1,78 μg/l urin. De uppmätta halterna i ligger på av genomsnittet. 5Utgör bisfenol A någon risk för människors hälsa? Få ämnen är lika väl undersökta som bisfenol A (BPA) och ämnet sätts i samband med många olika effekter på hälsan. Det finns skilda åsikter både vad gäller vilka effekter ämnet kan ge upphov till, vilka koncentrationer som kan ge upphov till effekterna, samt om dessa är relevanta för effekter på människor. I detta kapitel ges en bakgrund till hur bedömningar görs och en sammanfattning av ett antal befintliga riskbedömningar av BPA. Utifrån de bedömningar som har gjorts kan man dra slutsatsen att BPA är ett ämne med problematiska egenskaper. Det är reproduk- tionsstörande och hormonstörande och har troligen effekter vid låga koncentrationer. Effekter på bröstkörteln efter exponering för BPA före eller strax efter födseln, vilka i förlängningen kan leda till en större känslighet för att drabbas av bröstcancer i vuxen ålder, har i flera bedömningar pekats ut som troliga. Detta baseras på att det finns ett stort antal studier som pekar i samma riktning. För denna effekt saknas överenskomna standardstudier vilket gör det svårare att använda studierna i en riskbedömning. Även effekter på hjärnans utveckling och beteende har i flera bedömningar pekats ut som troliga effekter. De myndigheter som utfört riskbedömningarna har även i detta fall konstaterat att studierna var för sig är svåra att bygga en riskbedömning på, men att antalet studier med liknande effekter indikerar att detta är en relevant effekt för BPA. Information om upptag, omsättning och utsöndring av BPA visar på skillnader mellan olika arter av försöksdjur. Utgör bisfenol A någon risk för människors hälsa? rättvisande riskbedömningar krävs det mer forskning inom detta område. Ett stort problem i riskbedömningen av BPA är att det saknas standardstudier för de effekter som ämnet tros ge upphov till. Detta försvårar bedömningen och leder till att olika riskbedömare kommer fram till olika slutsatser då de får utgå från sin expert- kunskap för att göra bedömningarna. Standardstudier underlättar bedömningen genom att trovärdigheten eller kvaliteten på studien inte behöver ifrågasättas i samma utsträckning som för akademiska studier. Människor exponeras för många olika kemikalier, men man saknar i stor utsträckning kunskap om och verktyg för att bedöma risken för kumulativa effekter vid exponering kemikalier med samma verkningsmekanism. Detta ger en ytterligare osäkerhet kring säkra nivåer för exponering. Trots det stora antalet studier på BPA kvarstår osäkerheter kring risken och ifall de bedömningar som gjorts bedömt alla rele- vanta effekter. Grunden till reglering av kemikalier är riskbedömning. Genom att jämföra den förväntade koncentration av ett ämne som en männi- ska eller miljön kan komma att utsättas för med ett värde för ett ämnes giftighet kan man bedöma om ett ämne anses medföra en oacceptabel risk eller ej. Till grund för riskbedömningen ligger farokaraktärisering, där det fastställs vilka effekter ett ämne kan ha på människors hälsa eller miljön. För att fastställa giftigheten används djurförsök, och effekterna extrapoleras till människor eller målorganismer i miljön. Skillnader mellan individer och arter hanteras genom att man an- vänder osäkerhetsfaktorer. Det resulterande värdet för toxicitet kallas referensdos eller TDI (tolerabelt dagligt intag – den mängd av ett ämne som man kan äta hela livet utan risk för hälsan). För att det ska vara möjligt att bedöma kemikalier har man satt upp ett system med överenskomna, standardiserade riktlinjer för studier som används för att utvärdera ett antal på förhand utvalda Utgör bisfenol A någon risk för människors hälsa? effekter på försöksdjur. Alla effekter som ett ämne kan tänkas ge upphov till finns inte med bland de dessa standardiserade studier. I sådana fall kan regulatoriska myndigheter i stället behöva använda akademiska studier som inte är utformade att använda vid risk- bedömning. Det är vanligt att dessa använder färre försöksdjur eller testar färre doser och därför inte uppfyller kvalitetskraven för standardiserade test. Det innebär dock inte att studierna per definition har en sämre kvalitet, utan bara att de har utförts med ett annat syfte än regulatorisk bedömning av kemikalier. Ur forsk- ningssynpunkt kan studierna vara välgjorda. För hormonstörande ämnen saknas överenskomna krite- rier och standardstudier. Vissa effekter kan fångas upp av andra tester, medan det för andra effekter inte ens finns vetenskapliga modeller som kan utvecklas till standardtester (, 2011). För dessa effekter är man hänvisad till epidemio- logiska studier. Om det finns flera studier av varierande kvalitet och möjligen med olika slutsatser för samma effekt kan man använda en metod som kallas för weight of evidence approach (WoE). Detta inne- bär i korthet att man väger studierna mot varandra genom att jämföra styrkor och svagheter. Kvaliteten på data, samstämmighet i resultat/data och relevans för effekten är exempel på faktorer som vägs mot varandra. Detta arbetssätt tillåter att man använder all till- gänglig data, även studier som anses ha lägre kvalitet. Arbetssättet förutsätter att riskbedömaren eller riskbedömarna använder sig av sin expertis, sin erfarenhet och sitt omdöme. Ett resultat av detta arbetssätt är att olika riskbedömare kan komma till olika resultat, trots att man utgår från samma material. Nedan sammanfattas ett antal riskbedömningar som gjorts för BPA. Inledningsvis ges en förklaring till varför man kan komma till olika slutsatser. Utgör bisfenol A någon risk för människors hälsa? 5.3.1Varför tycker man olika? De flesta studier på effekter av BPA har gjorts av forskare på universitet och följer inte standardiserade riktlinjer för studier. Som nämnts i avsnitten ovan så saknas överenskomna riktlinjer för många av de effekter som BPA sätts i samband med. Det finns en stor oenighet inom forskarvärlden och mellan myndigheter hur man ska bedöma dessa olika studier och effekter. Detta gäller bland annat effekter som uppkommer vid mycket låg exponering. Åsik- terna om dessa överhuvudtaget förekommer och ifall de i så fall är relevanta för människors hälsa går isär. Detsamma gäller icke- monoton dos-respons, vilket innebär att låga koncentrationer av ett ämne kan ha större effekt än högre koncentrationer (för mer infor- mation, se 2.2). Det finns även olika syn på användandet av icke- standardiserade studier i riskbedömning. I rapporten från ett expertmöte om BPA som anordnades av och 2010 visar på denna oenighet (FAO/WHO, 2011). Olika myndigheter och institutioner som har gjort bedömningar för BPA har kommit till olika slutsatser angående ifall BPA utgör en risk för människors hälsa eller inte. –2014 har riskbedömningar för BPA utförda av tre olika myndigheter, Euro- peiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (Efsa) franska Anses och svenska KemI, publicerats. Gemensamt för dessa var att man tagit in tillgängliga studier på effekter och vägde dessa mot varandra (WoE), att exponeringsbedömningen tog in flera olika källor samt att den mest kritiska effekten var effekter på bröstkörteln. Slut- satserna gick dock isär – medan Efsa kom fram till att det inte finns någon risk för människors hälsa vid de exponeringsnivåer som man anser att BPA förekommer vid, så ansåg KemI och Anses att oacceptabla risker för människors hälsa kan uppkomma från an- vändningen BPA. Anses identifierade risker för användning av BPA i livsmedelsförpackningar och i termopapper. KemI identifierade risker med användning av BPA i termopapper och i material som används vid renovering av gamla tappvattenrör (relining). Anses och KemI har också identifierat effekter på hjärnans utveckling och beteende som kritiska. Anses har utöver dessa även identifierat effekter på honlig reproduktion och på metabolism och fetma. Att man kommer fram till olika slutsatser beror på vilka krav man ställer på studierna. Efsa anger att de anser att studierna på Utgör bisfenol A någon risk för människors hälsa? effekter på bröstkörteln inte håller tillräcklig kvalitet för att grunda riskbedömningen på, baserat på att dos-responssamband (se 2.2.3 för mer information) inte har fastställts. Anses och KemI har inte sett samma problem, utan har baserat sina respektive riskbedöm- ningar på toxicitetsvärden från studier på denna effekt. Alla tre myndigheter konstaterar att det för de kritiska effekterna är svårt att välja en studie från vilken man kan härleda en referensdos eller ett TDI, men att antalet studier som visar på samma effekter kan tas som en indikation på att den studerade effekten är trolig efter exponering för BPA. Vilken studie som myndigheterna anser vara den bästa att utgå ifrån skiljer sig åt. Som beskrivits ovan i 5.2., så baseras risk- bedömning i de fall det finns tveksamheter på expert judgement, dvs. den eller de som bedömer ämnet utgår från sin expertis, sina erfarenheter och sitt omdöme i bedömning av studier. Detta kan, som i fallet med BPA, leda till att man kommer fram till olika slut- satser gällande en studies kvalitet eller vilken effekt som är kritisk. I tabellen nedan finns en sammanfattning av ett antal bedöm- ningar. Sammanfattning av bedömningar för BPA (μg/kg kroppsvikt/dag) Tyl et al, 2008 Livsmedel, termopapper, leksaker, Effekt på bröstkörteln* damm, kosmetika, luft Anses, 2013** Livsmedel, damm, jord, luft Anses, 2014** Effekt på hjärna och beteende Effekt på honlig reproduktion Effekt metabolism/fetma Effekt på hjärna och beteende Vatten från renoverade rör *Efsa har identifierat denna effekt som trolig, men har inte kunnat fastställa ett TDI utifrån den. **Anses har räknat fram en inre dos genom att räkna med att av dosen är fritt BPA som kan ha en effekt. Utgör bisfenol A någon risk för människors hälsa? 5.3.2Efsa: BPA innebär en låg risk vid nuvarande exponering Den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten, Efsa, har gjort flera utvärderingar av BPA. publicerades en riskbedömning av ämnet, där ett TDI1 på 50 μg/kilo kroppsvikt och dag fast- ställdes (Efsa, 2006). Genomgångar av nya studier gjordes 2008, 2009, 2010 och 2011. Vid alla dessa tillfällen vidhöll Efsa att det inte fanns några nya bevis som skulle motivera en ändring av TDI. bestämde man att riskbedömningen för BPA skulle göras om, och att man skulle ta hänsyn även till exponering från andra källor än födan. presenterades den första delen av den preliminära genomgången, en bedömning av konsumentexponering (Efsa, 2013) (se kap. 4). Exponeringen be- dömdes som lägre än vad man uppskattat den till i riskbedöm- ningen på grund av bättre data om exponering. släpptes den andra delen av bedömningen – farokaraktäri- sering och riskbedömning (Efsa, 2014). Efsa har i sin rapport gått igenom stora mängder studier och har identifierat att skadliga effekter på bröstkörtel samt lever och njure är troliga, och rekom- menderade en sänkning av TDI till 5 μg/kilo kroppsvikt och dag. Detta temporära TDI (t-TDI) ska gälla medan man inväntar resul- tatet från den studie av BPA som pågår i (Toxicology Program). Risken för konsumenter anses dock fort- farande vara låg. Efsa angav först att en slutgiltig rapport skulle presenteras , men på grund av den stora mängd kom- mentarer som togs emot under det offentliga samrådet har man varit tvungen att skjuta på den slutgiltiga rapporten till . TDI baseras på toxicitetsvärden för effekter på lever och njure, samma effekt och toxicitetsvärde som tidigare bedömningar. Att TDI inte baseras på den mest kritiska effekten beror på att ingen av studierna anses ha en tillräcklig kvalitet för att fastställa ett toxi- citetsvärde. Det har t.ex. inte varit möjligt att fastställa ett dos- responssamband i studierna. Sänkningen av TDI baseras i stället på osäkerheter kring upptag, nedbrytning och utsöndring av BPA. Djurförsök har visat att 1 Den koncentration av ett ämne som en människa kan få i sig, , hela livet, utan negativa effekter på hälsan. Utgör bisfenol A någon risk för människors hälsa? omsättningen i kroppen skiljer sig åt mellan olika arter och det finns därför osäkerhet kring hur omsättningen ser ut hos människa. För att hantera denna osäkerhet har en ytterligare osäkerhetsfaktor introducerats, vilket lett till en sänkning av TDI. I och med att den högsta exponeringen (exponeringen för de av befolkningen utsätts för högst koncentrationer) för BPA på 1,5 μg/kg kroppsvikt och dag ligger under t-TDI på 5 μg/kg kroppsvikt och dag anses risken för skadliga effekter på människors hälsa vid nuvarande exponering vara låg. Efsa kommer också till slutsatsen att den vetenskapliga littera- turen som publicerats sedan utvärderingen har givit ytterligare bevis som indikerar effekter på reproduktion, kognitiva egenska- per, immunsystemet, kardiovaskulära systemet samt på metabolis- men. Man anger att dessa effekter inte kan betraktas som troliga med det underlag som finns , men att de potentiellt är rele- vanta för effekter på människors hälsa och att de bidrar till osäker- het kring risken med BPA. 5.3.3Anses: BPA i livsmedel och i termopapper innebär en risk Den franska myndigheten publicerade en riskbedöm- ning för BPA (Anses, 2013). har även lämnat in ett för- slag till begränsning av BPA i termopapper under Reach (Anses, 2014). Båda riskbedömningar baseras på risk för gravida kvinnor, med syftet att skydda det ofödda barnet. Liksom Efsa har Anses baserat sin bedömning på en genomgång av en stor mängd studier. De två bedömningarna har identifierat risk för skadliga effekter vid exponering för BPA via födan samt via termopapper. Expone- ring via livsmedel misstänks kunna ge upphov till effekter på bröst- körteln. Exponering via termopapper tros ha effekter på hjärnans utveckling och på beteende, honliga reproduktionssystem, metabo- lism och fetma samt på bröstkörteln. Anses konstaterar att det finns osäkerheter i bedömningen när det gäller biotillgänglighet (mängden tillgänglig biologiskt aktiv BPA), dos-responssamband samt ifall effekterna kan anses vara relevanta för människa. Effekterna som sätts i samband med BPA har studerats i djurförsök och kan därför inte sägas vara fastställda hos människa. I riskbedömning antar man dock att effekter som Utgör bisfenol A någon risk för människors hälsa? kan studeras hos försöksdjur kan extrapoleras till människor om det inte kan bevisas att effekterna är artspecifika. När det gäller avsaknad av dos-responssamband anger Anses att dos-respons brukar krävas i riskbedömning, men att i fallet med BPA så har man observerat icke-monoton dos-respons (se 2.2.3 för mer infor- mation). Slutligen, vad gäller biotillgänglighet, konstaterar att det finns osäkerheter kring detta vid exponering via munnen- mag-tarmkanalen. Detta har betydelse för uppskattning av den tillgängliga mängden BPA inuti kroppen och därmed även för vad man kommer fram till i riskbedömningen. För att man ska kunna bedöma BPA krävs bättre data runt omsättningen i kroppen. 5.3.4WHO: Det krävs mer forskning för att kunna fastställa en säker exponeringsnivå I en rapport från ett expertmöte arrangerat av och (FAO/WHO, 2011) görs en genomgång av tillgängliga data för effekter av BPA (för exponeringsbedömning, se 3.4). Författarna går igenom ett antal effekter och bedömer vilket vetenskapligt underlag som finns. Mötet kom fram till att det är svårt att fastställa en säker exponeringsnivå för BPA på grund av brist på data från djurstudier som är lämpade för riskbedömning. Man konstaterar även att det finns en stor oenighet kring den biologiska relevansen hos de effekter som inträffar vid lägre expo- nering och huruvida studier som endast studerar mer konventio- nella effekter är lämpade för att identifiera alla potentiellt relevanta effekter. För att man ska kunna göra en rättvisande riskbedömning krävs mer forskning kring omsättning och nedbrytning av BPA i kroppen, samt de mekanismer genom vilka BPA verkar. 5.3.5KemI: BPA i termopapper samt i tvåkomponentsepoxi som används för relining av tappvattenrör kan innebära en risk KemI har gjort flera riskbedömningar för BPA där man har beaktat olika exponeringskällor: kassakvitton (KemI, 2012a), leksaker och Utgör bisfenol A någon risk för människors hälsa? barnprodukter (KemI, 2012b) samt relining av tappvattenrör2 (KemI, 2013). En oacceptabel risk för effekter på människors hälsa har identifierats för BPA i kassakvitton. Risken från leksaker och barnartiklar anges dock vara liten. Relining av tappvattenrör med tvåkomponentsepoxi som läcker BPA har identifierats som en potentiell risk – KemI bedömer att säkerhetsmarginalen för späd- barn som matas med mjölkersättning som blandats med vatten från renoverade rör är för liten. I detta uppdrag samarbetade KemI med och . såg, utifrån Efsas dåvarande TDI på 50 μg/kg kroppsvikt och dag, ingen risk för effekter på människors hälsa. I fallet med kassakvitton baseras riskbedömningen på effekter på hjärnans utveckling, medan riskbedömningen för exponering via relinade tappvattenrör baseras på effekter på bröstkörteln. Bak- grunden till KemIs bedömning av effekter finns i en rapport av och där det finns en genomgång av en stor mängd studier på BPA (, 2012). 5.3.6Riskbedömning av BPA från Chapel Hill-mötet: BPA innebär kanske en risk vid nuvarande exponering hölls ett möte om BPA3 i , , sponsrat av de amerikanska myndigheterna NIEHS (), NIDCR (), US-EPA (Amerikanska natur- vårdsverket) och NIH () samt av fri- villigorganisationen . På mötet deltog 38 av världens ledande vetenskapliga experter på BPA. Mötet utmynnade i en rapport (vom Saal, 2007) i vilken man kom fram till att människors exponering för BPA ligger inom det spann där BPA anses vara biologiskt aktivt i av de människor från vilka prov tagits. Författarna slår fast att det breda spektrum av skadliga effekter som har visats i studier där försöksdjur har utsatts för BPA under utvecklingen eller i vuxen ålder, ger stor anledning till oro 2En teknik där man lagar uttjänta rör genom att belägga insidan av röret med en tunn epoxi- hinna. 3Bisphenol A: An Examination of the Relevance of Ecological, In vitro and Laboratory Animal Studies for Assessing Risks to Human Health. Utgör bisfenol A någon risk för människors hälsa? när det gäller liknande effekter på människa. De konstaterar även att effekter som har observerats i försök där djur utsatts för låga doser av BPA kan även ses hos människor, t.ex. ökning av prostata- cancer, uro-genitala avvikelser hos nyfödda pojkar, minskad spermie- kvalitet hos män, tidig pubertet hos flickor, problem med meta- bolism såsom typ 2-diabetes och fetma samt beteendestörningar såsom ADHD. Författarna skriver slutligen att det finns ett behov av mer forskning, både på effekter på människors hälsa och på effekter på miljön. Chapel är inte en riskbedömning i vanlig mening. Författarna gör ingen prövning av hur pålitliga eller väl lämpade studierna de använder är, utan de inkluderar i stort sett all vid till- fället tillgänglig data. 5.3.7Scenihr: BPA i medicintekniska produkter kan innebära risker för spädbarn som intensivvårdas Kommissionens vetenskapliga kommitté Scenihr har gjort en bedömning av riskerna med BPA i medicintekniska produkter (Scenihr, 2014). Baserat på den exponering som beräknas i rappor- ten (se 4.3.6) och samma värde på toxiciteten som Efsa använder, konstaterar författarna det kan förekomma viss risk för negativa effekter på hälsan från BPA vid exponering då BPA är systemiskt tillgängligt (exponeringsvägar då BPA går direkt ut i blodet). Detta gäller särskilt för prematura barn som behandlas på intensivvårds- avdelningar. Det anges dock att bättre data för exponeringen skulle behövas för en mer rättvisande bedömning av risken. I ett tillägg skriver författarna även att lågdoseffekter, särskilt vid exponering före och/eller strax efter födseln, ger skäl till oro för BPA i medicinteknisk utrustning, särskilt för prematura barn. 5.4Bedömning av kumulativa effekter Riskbedömningarna ovan tar, i likhet med de flesta riskbedöm- ningar, inte hänsyn till att människor exponeras för andra kemika- lier som kan ha effekt på hälsan. I vissa fall har dessa kemikalier samma verkningsmekanism i kroppen och de misstänks då för att förstärka varandra (för mer information om kombinationseffekter, Utgör bisfenol A någon risk för människors hälsa? Miljöstyrelsen i har gjort en sammanvägd be- dömning av kemikalier med östrogen verkan, bland andra BPA (Miljöstyrelsen, 2012). Bedömningen visar att det finns en risk för effekter på människors hälsa efter exponering för flera hormon- störande ämnen. Exponering för kemikalier från livsmedel har inte tagits med i bedömningen. Bidraget från BPA är litet när bedöm- ningen baseras på den referensdos som använts i Efsas tidigare bedömning , men desto större när Miljöstyrelsen i stället använder en referensdos de tagit fram som tar hänsyn till lågdos- effekter. 6Alternativ till bisfenol A – tekniska möjligheter att minska exponering Bisfenol A (BPA) används för många olika ändamål och man kan inte förvänta sig att hitta ett annat ämne eller en annan teknik som kan ersätta BPA i alla olika användningar. Fokus i detta kapitel lig- ger på alternativ till BPA i ytskikt i metallförpackningar och alter- nativ till BPA i termopapper. Vidare beskrivs den kemiska inter- aktion mellan metallförpackningar och det förpackade livsmedlet, som man försöker undvika genom att applicera ett skyddande skikt på burkens insida. Vi redovisar några fall där man utvecklat BPA- fria alternativ och hur man kan se på konsument- eller livsmedels- säkerheten för dessa alternativ. Slutligen beskrivs arbetet med att utveckla alternativ till BPA-baserade dentala material. 6.1Alternativ till BPA i tillverkning av polykarbonat Trots att polykarbonat är ett samlingsnamn, har det blivit syno- nymt med polykarbonat framställt från BPA, eftersom det är det vanligaste startämnet vid tillverkning. Det är dock möjligt att fram- ställa polykarbonat från andra ämnen än BPA, bland annat BPS. Polykarbonat kan ersättas av andra plaster med samma egen- skaper; helt transparent, okrossbar etc. Vilket material som kan an- vändas som alternativ beror på den specifika användningen. I och med att förbjuder BPA i alla material i kontakt med livsmedel har en rapport om alternativ sammanställts till det franska parlamentet (Franska regeringen, 2014). Bilaga 5 till be- tänkandet innehåller en lista över de olika alternativen tillsammans med redogörelser för deras egenskaper samt för- och nackdelar.