sou · H3B333 · 2015-03-30 00:00:00 — Det ska bli enklare för företagen att göra rätt och den enskilde företagaren ska lägga mindre tid på administration och mer tid på verksamheten. För myndigheterna innebär detta större företags- och förenklingsfokus och i ett längre tidsperspektiv leder ett minskat uppgiftslämnande till en effektivare förvaltning. VAD ÄR UPPGIFTSLÄMNARSERVICE? arbete och förslag har varit inriktat på att uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Arbetet kommer att resultera i införandet av ny funktionalitet på som gör det lättare för företagare att uppfylla sina uppgiftskrav och lämna rätt uppgifter till de statliga myndigheterna. HUR FÖRENKLAR DETTA FÖR FÖRETAGARE? •Företagare eller företrädare för ett företag ska via som ett första steg kunna få en presentation av sina grundläggande uppgifter. Det handlar exempelvis om namn, adress, säte och län. •Om någon grundläggande uppgift behöver ändras kan företagare eller företrädare för ett företag guidas till hur dessa uppgifter kan ändras hos berörda myndigheter. •Det ska också vara möjligt att se vilka uppgiftskrav som kan vara aktuella för företaget, det vill säga företagsinitierade ansökningar och anmälningar samt myndighetsinitierade rapporteringskrav. •De visade uppgiftskraven baseras på exempelvis företagsform, redovisningsperiod eller typ av verksamhet. Företagaren ska kunna läsa mer om ett uppgiftskrav för att därefter på bättre sätt kunna använda t.ex. en myndighets e-tjänst. Listan på uppgiftskrav ska kunna filtreras och sorteras utifrån företagarens behov. •Målsättningen är att när en företagare går till någon av myndigheternas e-tjänster ska grundläggande uppgifter om företaget alltid förifyllas. Från kartläggning till system för uppgiftslämnande. Uppgiftslämnarservice kommer successivt att finnas på plats med början . blir organisatorisk hemvist för Uppgiftslämnarservice och ansvarar för arbetet med samordning av uppgiftskrav, en samverkanspunkt för myndigheter och ett forum för företagen. blir organisatorisk hemvist för förvaltning och teknisk utveckling. (Ur budgetpropositionen, ) har analyserat förutsättningar för att förvalta, driva och utveckla den sammansatta bastjänsten för företagens uppgiftslämnande. har analyserat förutsättningar för att överta uppgiftskravsregistret samt driva och upprätthålla samverkanspunkt och forum för företagen. , och får i uppdrag av regeringen att tillsammans med realisera förslaget inom ramen för . får regeringsuppdraget att upphandla en teknisk lösning som behövs för att förslag realiseras inom ramen för . lämnar betänkandet ”Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen” (SOU 2013:80). Utredningen får i uppdrag att förbereda och genomföra de åtgärder som krävs för att förverkliga sina förslag. påbörjar sitt arbete. I uppdraget ingår att lämna förslag på hur resultatet av kartläggningen (registret över uppgiftskrav) kan användas för att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande. 14* statliga myndigheter får regeringens uppdrag att kartlägga de uppgiftskrav som ställs på företagare. *undantogs från fortsatt kartläggningsarbete. Uppgiftslämnarservice består av tre tekniska huvudkomponenter. Genom Uppgiftskravstjänsten ska myndigheter kunna administrera sina uppgiftskrav som sedan visas upp och används på . Företagen kan då söka och hitta information om sina krav samt guidas till myndigheternas e-tjänster. Uppgiftskravstjänsten utgår från myndigheternas ursprungliga kartläggning och utgör grunden för ett Uppgiftskravsregister. Denna tjänst ska i ett första skede leverera grund- läggande uppgifter om företag från , och till verksamt. se för att där presenteras. Målsättningen är att dessa uppgifter också ska återanvändas i form av förifyllda fält i myndigheternas e-tjänster. Med företagets grund- läggande uppgifter menar vi uppgifter som till exempel namn och adress. MIN ÄRENDEÖVERSIKT I MINA MEDDELANDEN Genom den nya funktionen ärendeöversikt ska företagen kunna få information om kommande uppgiftslämnande, liksom information om status för pågående ärenden. VILKA MYNDIGHETER OMFATTAS? •Uppgiftslämnarutredningen har tillsammans med , , , Statiska centralbyrån och E-delegationen arbetat med utveckling av de föreslagna funktionerna. •Bolagsverket upphandlar och utvecklar Sammansatta bastjänsten och Uppgiftskravstjänsten. •Skatteverket är färdledande myndighet för Min ärendeöversikt. •Bolagsverket, och utvecklar slutanvändar- funktionalitet på . Arbetsförmedlingen, , , Kronofogde- myndigheten, , , , , , Transportstyrelsen, Trafikanalys, och är de myndigheter som tidigare deltog i kartläggningen av företagens uppgiftslämnande. VAD HÄNDER FRAMÖVER? En första leverans av de nya funktionerna väntas till som utvecklingsarbetet fortsätter . Planen är att utvalda myndigheter kommer att ansluta sig efter hand. För att företagen ska uppleva påtagliga lättnader krävs att många statliga myndigheter ansluter till systemet. hoppas vi även att kommuner och landsting inkluderas i Uppgiftslämnarservice. *inkluderades ursprungligen men undantogs från arbetet 2013. Uppgiftskrav som öppna data (N2012:01) har till uppdrag att förbereda och genomföra de åtgärder som krävs för att uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Utredningen ska enligt sina direktiv beakta regeringens strategi för en digitalt samverkande förvaltning (dnr N2012/6402/ITP). Den innehåller bland annat mål om att det ska bli lättare att hitta och använda öppna data, fler ska kunna tillhandahålla statens digitala tjänster och möjligheter till insyn och delaktighet i verksamheter ska öka. Förutom att det kan finnas ett intresse från privata aktörer att erbjuda tjänster som bygger på den infrastruktur som utredningen utformar, kommer tjänsten som skapas för företagens uppgiftslämnande också att innehålla mycket data som kan vara intressant både ur ett transparensperspektiv och för de som vill utveckla andra produkter och tjänster. Utredningen har anlitat PwC för att belysa frågor kring vidareutnyttjande av de handlingar som kommer att finnas inom ramen för den uppgiftslämnarservice för företag som utredningen syftar till. Denna rapport, som utarbetats av , utgör PwC:s avrapportering av uppdraget. Definition av öppna data............................................................................................................... Nyttan och risker med öppna data ............................................................................................... PSI-lagen och regeringens strategi............................................................................................... Insatser inom öppna data ............................................................................................................. Data i Uppgiftslämnarservice för företag ........................................................................................... Nyttor och kostnader för att tillgängliggöra informationsmängder......................................... 2.3.Beskrivning av datamängderna enligt den europeiska applikationsprofilen för datakataloger 12 Uppgiftskrav och företagsdata som länkade data .............................................................................. Definition av länkade data .......................................................................................................... Insatser för att tillgängliggöra länkade data .............................................................................. Arbetet med begreppsmodeller för grundläggande uppgifter om företag ............................... Förutsättningar för att länka svensk företagsdata och uppgiftskrav........................................ Krav på tjänsten för uppgiftskrav för att kunna tillgängliggöra öppna data .................................... Fortsatt arbete för att öka nyttan av företagsdata och information om uppgiftskrav ............. Bilaga 1: Beskrivning av insamlade uppgifter om uppgiftskrav samt PwC:s noteringar ......................... Bilaga 2: Bedömning av nyttor och kostnader – Uppgiftskrav.................................................................. Bilaga 3: Bedömning av nyttor och kostnader – Grunduppgifter ............................................................. Definition av öppna data har frågan om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen blivit allt mer aktuell, dels genom och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet) och motsvarande svenska lagstiftning, dels genom teknikutvecklingen samt ökade förväntningar från vidareutnyttjare av olika slag. Det har i flera sammanhang som PwC medverkat i liksom till (dir 2013:2) framkommit att förväntningarna på myndigheterna från många vidareutnyttjare, framförallt från mindre och medelstora aktörer, är att de handlingar som erbjuds för vidareutnyttjande ska erbjudas utan kostnad eller till en kostnad som endast motsvarar den merkostnad som det innebär att lämna ut handlingen, så kallad marginalkostnad. De förväntar sig också att det inte ska finnas några begränsande villkor för vidareutnyttjandet1. Vidareutnyttjarnas förväntan ligger därmed mycket nära det som brukar benämnas öppna data: Enligt den vedertagna definitionen avses med öppna data information som uppfyller kraven för så kallad öppen kunskap, det vill säga information som tillhandahålls fritt utan krav på avgifter och med få eller inga tekniska eller rättsliga begränsningar för hur den får användas2. Det är viktigt att skilja på öppna data och handlingar som tillgängliggörs för vidareutnyttjande under andra villkor. Detta för att det finns en avsevärd skillnad för vidareutnyttjarna mellan de olika sätten att erbjuda information samt att det även finns betydande skillnader i den bedömda samhällsnyttan mellan öppna data och övriga villkorsmodeller. Nyttan och risker med öppna data Öppna data skapar möjligheter för fler att få insyn i och förståelse för den offentliga förvaltningen. De skapar förutsättningar för att förbättra effektiviteten inom den offentliga förvaltningen samt gör det möjligt för fler att utveckla produkter och tjänster som helt eller delvis bygger på data från myndigheter. som öppna data innebär stora möjligheter till positiva nyttor för enskilda och samhället i stort, innebär omfattande tillgängliggörande av datamängder även risker. Den brittiska motsvarigheten till , National Audit Office, pekade i en rapport särskilt ut fyra riskområden som de som tillgängliggör data bör beakta3: 1.Risker för den personliga integriteten. En datamängd kan i sig innehålla personuppgifter som om de görs tillgängliga kan kränka någons personliga integritet. Denna typ av datamängder kan vara förhållandevis enkla att identifiera. Svårare är det med de datamängder som tillsammans med andra bildar ett mönster som gör att personuppgifter kan identifieras eller skapas, det uppstår en så kallad mosaikeffekt. 2.Risker för bedrägerier. Detaljerad data om ekonomiska förhållanden och transaktioner kan underlätta bedrägerier. Den brittiska rapporten beskriver hur bedrägerier till motsvarande sju 1Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar (SOU 2014:10) s. 45 2http:///om-vagledningen/terminologi/ 3Cross-government review: Implementing transparency, report by the comptroller and auditor general, , 2012, s 9 och 21 miljoner pund kunde härledas till publiceringen av öppna data , stoppades liknande bedrägeriförsök till ett värde av 20 miljoner pund4. 3.Risk för bristande datakvalitet. All data innehåller brister. Det är därför viktigt att beskriva vilken kvalitet som kan förväntas i den aktuella datamängden och vad som har gjorts för att säkerställa denna kvalitet. 4.Risk för oavsiktliga konsekvenser. National Audit Office pekar på att det genom att stora mängder data tillgängliggörs från flera håll kan uppstå oavsiktliga konsekvenser och att det kan krävas insatser för att bedöma vilka dessa konsekvenser kan vara. I görs ett sådant arbete avseende bland annat eventuella mosaikeffekter inför varje publicering av en ny datamängd på data.gov. har det genomförts ett flertal studier för att bedöma nyttan av öppna data samt för att undersöka ifall det finns någon skillnad i nyttan om data erbjuds i form av öppna data jämfört med om den tillgängliggörs på andra sätt5. Även om de olika studierna pekar på så stora variationer att vinsterna med öppna data för kan antas ligga är de ekonomiska vinsterna betydande6. Variationen i uppskattningarna beror på olika metodologiska ansatser där de lägre värdena bygger på empiriska studier av skillnaden i tillväxt för jämförbara företag som arbetar med vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen där informationen antigen erbjuds som öppna eller marginalkostnadsprissatta data å ena sidan eller enligt en kostnadsåterhämtningsmodell å den andra. De högre värdena tenderar att bygga på extrapoleringar av resultat från begränsade domäner till att omfatta flera sektorer och geografier. De inkluderar dessutom även indirekta vinster som exempelvis tidseffektivisering, effektivare resursutnyttjande etc. Den ekonomiska nyttan uppkommer genom de effektiviseringar och möjligheter till innovation och nya tjänster som fritt tillgängliga data ger upphov till. Att på ett enklare sätt kunna utbyta data inom och mellan myndigheter leder till betydande effektiviseringar. Kan data dessutom erbjudas till andra aktörer i form av öppna data kan även medborgares, företags och övriga intressenters kontakter och informationsutbyte med myndigheten förenklas och effektiviseras. Det kan exempelvis handla om att uppgifter om skatteregler och uppgiftskrav kan finnas lätt tillgängliga i de redovisningsprogram företag använder eller att företagsdata kan nås på ett sådant sätt att det går att använda de som underlag i affärsplaneringen. Grundläggande för att de nyttor som förutspås ska uppkomma är att de data som tillgängliggörs används. Dock finns det inga mer utförliga undersökningar om efterfrågan på öppna data i . En undersökning har genomförts bland vidareutnyttjare i Spanien7. Där framkom att intresset för geodata samt näringslivs- och affärsdata är överlägset störst men det finns också ett tydligt intresse för statistik och rättsinformation. Den mest utförliga informationen om efterfrågan gällande data finns 4Se även: Protecting the public purse 2011, The Audit Commission, s 20f 5Några av de mer tongivande studierna är Commercial Exploitation of Europe’s Public Sector Information (PIRA) [2000], Borders in cyberspace - Conflicting Public Sector Information Policies and their Economic Impacts [2001], The commercial use of public information (CUPI) [2006], () [2006], Models of Public Sector Information Provision via [2008], Public Sector Information Economic Indicators & Economic case study on charging model [2010] och Review of Recent Studies on PSI re-use and related market developments (Vickery) [2011]. 6Nedbrytningen på värdet av öppna data för utgår från den typ av beräkning som tillämpade i sin rapport – politik och potential (dnr 1-012-2007/0311) där värdet utgår ifrån storleken på BNP relativt det undersökta området. Om BNP exempelvis utgör av den samlade BNP i det undersökta området så utgör värdet av öppna data i av det samlade värdet av öppna data. 7Characterization Study of the Infomediary Sector – 2012 Edition i där den brittiska regeringen redovisar vilka förfrågningar som kommer in gällande önskade datamängder på den brittiska dataportalen data.gov.uk. De som efterfrågar en ny datamängd får i förfrågningsformuläret själva klassificera den datamängd de önskar ta del av. Varje datamängd kan ges flera olika klassificeringar. De får också berätta om vilket ändamål de avser att använda datamängden för samt vilken typ av vidareutnyttjare de representerar exempelvis om de är ett litet företag, privatperson eller myndighet. Detta gör att framförallt klassificeringarna av datamängderna kan vara otydliga samt att vissa klassificeringar är svåra att tydligt skilja från varandra. Utifrån den brittiska statistiken verkar det som att data om den offentliga förvaltningen är mest intressant följt av miljödata och data för lokalisering8. har i en rapport gällande tillgängliggörande och vidareutnyttjande av offentlig information9 skissat på en modell för att öka förståelsen av hur offentlig information återanvänds. Att exempelvis geografisk information eller affärsinformation beskrivs som intressant för kommersiell återanvändning betyder inte att den enbart används i kommersiella sammanhang eller att det inte finns ett intresse bland vinstdrivande företag att vidareutnyttja information med kulturellt eller politiskt innehåll. Illustrationen nedan är en förenklad version av den figur framtagen av för att illustrera vilka trender som observerats kring återanvändandet av offentlig information genom ett flertal studier. De olika kategorierna som redovisas är inte ömsesidigt exkluderande. Exempelvis kan ”Naturresursinformation” delvis vara både ”Geografisk information” och ”Vetenskaplig information och forskningsdata”. 8http://data.gov.uk/odug-roadmap 9Digital Broadband Content – Public Sector Information, Digital Economy Papers No 112, 2006 s. Mot bakgrund av modell kan det tyckas anmärkningsvärt att intresset för företagsdata inte finns med bland de mest efterfrågade datamängderna i , särskilt om man ser den brittiska efterfrågan i jämförelse med den spanska studien. Detta kan förklaras med att den spanska undersökningen vände sig specifikt till befintliga vidareutnyttjare samt att grundläggande företagsdata och årsredovisningsdata redan erbjuds som öppna data i . Å andra sidan återfinns inte företagsdata bland de mest nedladdade datamängderna på den brittiska dataportalen. Detta behöver dock inte betyda att datamängderna inte används. Vidareutnyttjarna kan antingen välja att hämta företagsdata direkt från det brittiska bolagsverkets webbsida eller välja att använda någon av de två metoder som skapar möjlighet till automatiserat uttag som det brittiska bolagsverket erbjuder. Det faktum att användandet av företagsdata ökade när avgifterna togs bort 2012 pekar mot detta10. är öppna data en av hörnstenarna i det brittiska bolagsverkets strategi11 PSI-lagen och regeringens strategi har genom lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen) implementerat PSI-direktivet12 i svensk lagstiftning. Lagen för inte med sig några nya skyldigheter för myndigheter att lämna ut handlingar utan hänvisar istället till den skyldighet som finns i tryckfrihetsförordningen och annan lagstiftning. Regeringen betonade i propositionen att det ofta är både effektivt och ändamålsenligt att information lämnas ut i elektronisk form även om myndigheterna inte är skyldiga att göra detta enligt lag13. Detta ligger i linje med tidigare uttalanden från regeringen och med bestämmelserna i . Bestämmelserna i skiljer sig något från det som definieras som öppna data. Enligt PSI-lagen är det möjligt för myndigheterna att ta ut en kostnadsbaserad ersättning för de handlingar som lämnas ut för vidareutnyttjande samt att förena utlämnandet med villkor som inte är onödigt betungande så länge avgifter och villkor är icke-diskriminerande, detta till skillnad från öppna data som ska tillhandahållas kostnadsfritt och utan begränsande villkor. För tillfället pågår ett lagstiftningsarbete14 för att implementera det uppdaterade PSI-direktivet15 i svensk rätt. När de förändringar som följer av det uppdaterade direktivet träder i kraft förändras myndigheternas möjlighet att ta ut avgifter på så sätt att avgifter, som huvudregel, inte får vara högre än marginalkostnaden för att lämna ut handlingarna. Undantaget från huvudregeln är de fall då en myndighet har en skyldighet att finansiera en väsentlig del av kostnaderna för viss verksamhet genom att ta ut avgift för vidareutnyttjande av handlingar. För att nyttja undantaget krävs således ett beslut av riksdag eller regering i författningsform.16 har beslutat att ska ha ”[e]n innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete”17. Som ett led i arbetet med att nå det 10Companies House Strategic plan 2014 – 2019 s. 10 11Companies House Business plan 2014 – 2015 5 s. 8 12Europaparlamentets och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn 2009/10:175 s. 159 2014/15:1 UO 2 s. 15Europaparlamentets och rådets direktiv /37/EU om ändring av direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn 16SOU 2014:10 s. 93 – 110 2009/10:175 s. 27, bet 2009/10:FiU38, rskr. förvaltningspolitiska målet har regeringen antagit en strategi för en digitalt samverkande statsförvaltning (dnr N2012/6402/ITP). I strategin slås fas att: ”Tillgången till information som kan vidareutnyttjas bör underlättas inom de områden där den personliga integriteten inte berörs och utlämnandet inte strider mot någon författning. Det ska vara lätt att hitta information om dessa handlingar. Genom att publicera handlingarna som öppna data, där regeringen använder begreppet öppna data i en vid bemärkelse, kan statsförvaltningen uppfylla sitt uppdrag på ett mer effektivt sätt, som andra aktörer kan förbättra sina tjänster.”18 Vidare sägs: ”En del av statens digitala tjänster har gränssnitt som kan kommunicera direkt med an- dra organisationers tjänster… Utvecklingen av statliga tjänster med sådana gränssnitt ska fortsätta, på ett säkert sätt och i den takt som är möjlig. Detta bidrar till att öka innovationskraften i samhället genom att statliga digitala tjänster kan ingå som delar i andra organisationers lösningar. Det underlättar även uppgiftslämnandet för privatpersoner, företag och andra organisationer, samt bidrar till kvaliteten och effektiviteten i statsförvaltningen.”19 I budgeten aviserar regeringen att den vill se en ökad samordning och effektivisering av informationsutbytet mellan myndigheter samt att ytterligare insatser ska göras för att förenkla för företagande bland annat vad avser digitaliserad och automatiserad ärendehantering och uppgiftslämnande för företag. Regeringen överväger också att utreda hur förutsättningarna kan förbättras för att främja ökad interoperabilitet bland annat vad gäller nya modeller för finansiering av grunddata20 PSI-lagen är tillämplig för handlingar inom uppgiftslämnarservicen för företag och stora delar av handlingarna bör också kunna lämnas ut för vidareutnyttjande utan hinder vad gäller skydd för personuppgifter21, sekretess eller tredje parts upphovsrätt22. Det särskilda databasskyddet torde heller inte skapa några svårigheter förutom vad gäller vissa grunddata från och . Sådana grunddata kan omfattas av databasskyddet om de vanligtvis tillhandahålls allmänheten i samband med ansvarig myndighets affärsverksamhet. Om så är fallet behövs särskilda lösningar avseende licensiering och finansiering för att kunna tillhandahålla just den informationen som öppna data23. I avsnitt 2 nedan redovisas överväganden gällande tillgängliggörande av handlingar inom uppgiftslämnarservicen mer specifikt. Insatser inom öppna data har det genomförts flera insatser både i och andra europeiska länder för att tillgängliggöra handlingar från den offentliga förvaltningen som öppna data. I har ett uppdrag från regeringen att främja tillgängliggörandet och vidareutnyttjandet av handlingar genom byggandet av en nationell portal för öppna data samt genom att stödja kunskapsuppbyggnaden och övrig utveckling inom området. insatser har haft en avgörande betydelse för utvecklingen i . Enligt en rapport från PwC kan av de datamängder som finns tillgängliga som öppna data spåras tillbaks till