sou · H3B3103 · 2015-12-08 00:00:00 — I likhet med de s.k. misstagfallen framstår motivet som ligger till grund för agerandet i sig som tillräckligt straffvärt för att grunda skydd enligt bestämmelserna. Bestämmelserna bör därför utvidgas till att omfatta också sådana fall. Enligt utredningens uppfattning saknas det skäl att behandla de olika grunderna olika och därmed göra det kriminaliserade området större för vissa grunder än för andra. Även i denna fråga kan samma argument som framförts avseende skyddet för transpersoner appli- ceras på övriga grunder i bestämmelserna. Utredningens bedöm- ning är att även nu aktuell utvidgning av tillämpningsområdet för åtalsregeln och regeln om olaga diskriminering bör avse samtliga skyddade grunder som räknas upp i bestämmelserna. Även i denna fråga åstadkoms den önskade utvidgningen lämpligen genom att ”hans eller hennes” tas bort ur bestämmelserna. Ökat straffrättsligt skydd för transpersoner Förslag: Bestämmelsen i 29 kap. 2 § 7 förtydligas genom att det uttryckligen anges att det som en försvårande omständighet ska räknas också att gärningsmannens motiv varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av könsidentitet eller könsuttryck. Skälen för förslaget: Den uppräkning av försvårande omständig- heter som finns i 29 kap. 2 § 7 BrB ger skydd åt samma grupper som skyddas av bestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § BrB. Bestämmelsen i 29 kap. 2 § 7 tar dock inte bara sikte på kränk- ningar av grupper utan också på kränkningar av individer. Bestäm- melsen sträcker sig dessutom längre än den om hets mot folkgrupp på så sätt att den också avser kränkningar på grund av annan, med de särskilt uppräknade omständigheterna liknande, omständighet, med vilket enligt förarbetena avses exempelvis transvestism och transsexualism. I förtydligande syfte, och i konsekvens med de föreslagna ändringarna i 16 kap. 8 och 9 §§ BrB och 5 kap. 5 § BrB, bör det i bestämmelsen uttryckligen anges att det är en försvårande omstän- dighet om ett motiv för brottet varit att kränka en person eller en grupp av personer på grund av könsidentitet eller könsuttryck. Uttrycket könsidentitet eller könsuttryck har samma betydelse och avgränsas på samma sätt i denna bestämmelse som i bestämmel- serna om hets mot folkgrupp och om olaga diskriminering. Skyddet enligt straffskärpningsgrunden är som nämnts inte be- gränsat till bara dem som bestämmelsen om hets mot folkgrupp tar sikte på. Den omfattar också diskriminerande motiv av jämförligt slag, det vill säga kränkningar av individer eller grupper på grund av liknande omständigheter, hänförliga till individen eller gruppen. Detta är skälet till att uttrycket ”annan liknande omständighet” lades till de mer specifika omständigheterna i straffskärpnings- grunden när bestämmelsen infördes (prop. 1993/94:101 s. 22). Vidare tydliggör uttrycket att bestämmelsen endast en exemplifiering till den allmänna uppräkning av vad som får beaktas vid bestämmande av straffvärdet som finns i 29 kap. 1 § andra stycket BrB. Den mer sammanfattande grunden ”annan liknande omständighet” bör därför behållas i bestämmelsen. Förslag: De föreslagna författningsändringarna ska träda i kraft , förutom bestämmelserna om hets mot folkgrupp i och tryckfrihetsförordningen som ska träda i kraft . Bedömning: Några särskilda övergångsbestämmelser behöver inte meddelas. De nya författningarna bör träda i kraft . Med hänsyn till den tid som kan beräknas åtgå för remissförfarande samt för beredningsarbete inom och för riksdagsbehand- lingen, bedömer utredningen att de ändringar som föreslagits och som inte innefattar ändring i grundlag ska kunna träda i kraft . Ändringarna i TF föreslås träda i kraft , det vill säga närmast efter utgången av det år när förslaget kan bli slutligt antaget i . Ändringarna avser brottet hets mot folkgrupp. Motsvarande ändringar i BrB bör träda i kraft sam- tidigt som ändringarna i TF. Det innebär att även ändringarna i 16 kap. 8 § BrB föreslås träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Vad gäller de straffrättsliga bestämmelserna följer av 5 § lagen (1964:163) om införande av att nykriminaliseringar inte kan tillämpas retroaktivt. 6.2Ekonomiska och andra konsekvenser av förslagen I kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning finns bestämmelser om hur konsekvenser av lämnade förslag ska redovisas. I kommittédirektiven anges därutöver särskilt att det ingår att bedöma de ekonomiska konsekvenser som förslagen kan komma att medföra. Om förslagen kan komma att leda till ökade kostnader ska utredningen föreslå hur dessa ska finansieras. Utredningen ska också pröva och analysera förslagen ur ett jämställdhetsperspektiv. 6.3Vilka berörs av de föreslagna ändringarna? Bedömning: Ett genomförande av de förslag som lämnas i detta betänkande påverkar främst , Åklagarmyndig- heten, advokater och andra biträden, de allmänna domstolarna, , Kriminalvården, Justitiekanslern, , , Nämn- den mot diskriminering, Datainspektionen och samtliga de myn- digheter vars registerförfattningar omfattas, , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , Universitets- och högskolerådet, skolan samt transpersoner och olika delar av civilsamhället, såsom de frivilligorganisationer som deltagit i referensgruppsarbetet och antidiskrimineringsbyråer. Det följer av 6 § förordningen om konsekvensutredning vid regel- givning att en konsekvensutredning ska innehålla uppgifter om vilka som berörs av regleringen. Utredningens förslag innebär i korthet att orden ”ras” och ”ras- mässig” ersätts med andra uttryck, att diskrimineringsgrunden könsöverskridande identitet eller uttryck ersätts med könsidentitet eller könsuttryck i den civilrättsliga diskrimineringslagstiftningen samt att det straffrättsliga skyddet för transpersoner stärks bland annat genom att könsidentitet och könsuttryck införs som en av grunderna i bestämmelserna om hets mot folkgrupp, bestämmelsen om olaga diskriminering, straffskärpningsregeln i 29 kap. 2 § 7 BrB och åtalsregeln avseende förolämpning i 5 kap. 5 § BrB. De förslag som avser rasbegreppet kan beröra bland andra Migra- tionsverket, Datainspektionen, myndigheter som har att tillämpa författningar där begreppet används samt intresseorganisationer i civilsamhället som på olika sätt arbetar med lika rättigheter. Efter- som utredningen föreslår att ”ras” ska ersättas med uttryck som inte är avsedda att ändra bestämmelsernas tillämpningsområde, lär ändringarna inte ha någon större påverkan. Vad gäller de förslag i utredningen som går ut på att ersätta diskrimineringsgrunden könsöverskridande identitet eller uttryck med könsidentitet eller könsuttryck, berör de främst transperso- ner, DO, Arbetsdomstolen, , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och olika delar av civilsamhället såsom anti- diskrimineringsbyråer och de organisationer som deltagit i utred- ningens referensgrupp i denna del och andra organisationer som företräder hbtq-personers rättigheter. Förslagen om stärkt straffrättsligt skydd för, i huvudsak, trans- personer berör såklart transpersoner. Eftersom förslagen innebär nykriminaliseringar är det naturligt att myndigheter och andra som är inblandade på förundersöknings- och utredningsstadiet också berörs. Det handlar främst om och Åklagar- myndigheten, men även till exempel personer som anlitas som för- svarsadvokater. Vidare kan Brå och påverkas när det gäller brottsstatistiken och hatbrottsrapporteringen. I de fall utredningen leder till åtal, domstolsförhandling och fällande dom kommer även de allmänna domstolarna och Kriminalvården att på- verkas av förslagen. Bedömning: Om förslagen genomförs kan det medföra vissa, troligen marginella, kostnadsökningar för rättsväsendet, främst för , och Brottsoffer- myndigheten, men även för , de all- männa domstolarna och, i någon utsträckning, Kriminalvården och . Kostnadsökningarna bör kunna finansieras inom ramen för befintliga anslag. Utredningens förslag att ersätta ordet ”ras” är inte avsett att för- ändra bestämmelsernas tillämpningsområde och kan därför inte för- väntas medföra annat än begränsade kostnader för myndigheterna. Ändringen av den civilrättsliga diskrimineringsgrunden köns- överskridande identitet eller uttryck till könsidentitet eller köns- uttryck har en begränsad praktisk betydelse, se avsnitt 4.8. Den kommer sannolikt inte att påverka Arbetsdomstolens, de allmänna domstolarna eller anlitade biträden i någon betydande omfattning. Någon påtaglig ekonomisk påverkan för samhället i stort är alltså inte att räkna med. DO svarar för tillsyn över diskri- mineringslagstiftningen. Utredningen bedömer att de eventuella kost- nadsökningarna kan finansieras inom ramen för befintliga resurser. Vad gäller det stärkta straffrättsliga skyddet för, framför allt, transpersoner kan de förslag som innebär att det kriminaliserade området utvidgas leda till en ökad måltillströmning, dock troligen inte i någon större omfattning. Antalet tillkommande anmälningar om hets mot folkgrupp blir antagligen begränsat. Vad gäller olaga diskriminering kan en viss ökning förutspås men med tanke på det begränsade antalet anmälningar som kommit in till DO som har samband med könsöverskridande identitet eller uttryck blir ökningen sannolikt inte betydande. De ökade antalet anmälningar kan inne- bära en ökad arbetsbörda och därmed kostnader för JK, Polis- myndigheten och , men i förlängningen också för de allmänna domstolarna och Kriminalvården. Mot bakgrund av att det inte kan antas röra sig om någon betydande ökning, bedö- mer utredningen att även dessa kostnader kan finansieras inom ramen för befintliga resurser. Sammantaget gör utredningen den bedömningen att de föreslagna ändringarna inte bör medföra någon sådan ökning av arbetsbördan för berörda som inte kan tas om hand med befintliga resurser. 6.5Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Bedömning: Utredningens förslag bör inte kunna påverka jäm- ställdheten mellan kvinnor och män i annat än positiv riktning. Förslagen som rör könsidentitet och könsuttryck är av skiftande karaktär men kan i stort sägas ha det ambitiösa målet att bidra till rättvisa och jämställdhet mellan människor oavsett könsidentitet eller könsuttryck. Förslagen är i grunden könsneutralt utformade och gäller lika för alla. Jämställdhetsarbetet mellan kvinnor och män syftar till att främja jämställdhet med avseende på könstillhörighet, det vill säga en av de tre aspekterna på kön. Det utökade skyddet i detta betänkande avser de två andra aspekterna på kön, könsidentitet och köns- uttryck. De tre aspekterna är mycket näraliggande. En ökad förstå- else för och jämställdhet med avseende på exempelvis olika uttryck för kön kan tänkas bidra till jämställdhet även med avseende på könstillhörighet. Förslagen i detta betänkande kan därför indirekt även påverka jämställdhetsarbetet med avseende på könstillhörighet i positiv rikt- ning. Om något bidrar därför förslagen i betänkandet till ökad jäm- ställdhet mellan kvinnor och män. Utredningens bedömning: Utredningens förslag bör inte leda till några andra konsekvenser av de slag som anges i kommitté- förordningen och förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. I 6 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning stadgas att en konsekvensutredning ska innehålla en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd. Vad gäller alternativa lösningar till dem som läggs fram i betänkandet kan det konstateras att sådana genomgående har övervägts och redogjorts för i betänkandet, och bedömts som sämre än de valda. I 15 § kommittéförordningen samt 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning finns även krav på att ett betänkande ska innehålla beskrivningar av andra betydande konse- kvenser av de förslag som läggs fram, såsom om regleringen överens- stämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Enligt utredningens bedömning medför för- slagen i betänkandet inte några andra konsekvenser av det slag som anges i förordningarna. De skyldigheter som följer av an- slutning till EU påverkas inte av förslagen i detta betänkande. 7.1Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 7 kap. 4 § Med beaktande av det i 1 kap. angivna syftet med en allmän tryck- frihet ska såsom tryckfrihetsbrott anses följande gärningar, om de begås genom tryckt skrift och är straffbara enligt lag: 1.högförräderi, förövat med uppsåt att riket eller del därav ska med våldsamma eller annars lagstridiga medel eller med utländskt bistånd läggas under främmande makt eller bringas i beroende av sådan makt eller att del av riket ska på så sätt lösryckas eller att åtgärd eller beslut av statschefen, regeringen, eller högsta domarmakten ska med utländskt bi- stånd framtvingas eller hindras, om gärningen innebär fara för uppsåtets förverkligande; försök, förberedelse eller stämpling till sådant högförräderi; 2.krigsanstiftan, om fara för att riket ska invecklas i krig eller andra fientligheter framkallas med utländskt bistånd; 3.spioneri, varigenom någon för att gå främmande makt till handa obehörigen befordrar, lämnar eller röjer uppgift om försvarsverk, vapen, förråd, import, export, tillverkningssätt, underhandlingar, beslut, eller något förhållande i övrigt, vars uppenbarande för främmande makt kan medföra men för säkerhet, vare sig uppgiften är riktig eller inte; försök, förberedelse eller stämpling till sådant spioneri; 4.obehörig befattning med hemlig uppgift, varigenom någon utan syfte att gå främmande makt till handa begår gärning som avses under 3 och uppgiften rör något förhållande av hemlig natur; försök eller förberedelse till sådan obehörig befattning med hemlig uppgift; stämpling till sådant brott, om detta är att anse som grovt, vid vilken bedömning det särskilt ska beaktas om gärningen innefattade tillhandagående av främmande makt eller var av synnerligen farlig beskaffenhet med hänsyn till pågående krig eller rörde förhållande av stor betydelse eller om den brottslige röjde vad som på grund av allmän eller enskild tjänst betrotts honom eller henne; 5.vårdslöshet med hemlig uppgift, varigenom någon av grov oaktsam- het begår gärning som avses under 4; 6.uppror, förövat med uppsåt att statsskicket ska med vapenmakt eller annars med våldsamma medel omstörtas eller att åtgärd eller beslut av statschefen, regeringen, eller högsta domarmakten ska på så sätt framtvingas eller hindras, om gärningen innebär fara för uppsåtets för- verkligande; försök, förberedelse eller stämpling till sådant uppror; 7.landsförräderi eller landssvek, i vad därigenom, då riket är i krig eller annars i lag meddelade bestämmelser om sådant brott äger tillämpning, någon missleder eller förråder dem som är verksamma för rikets försvar eller förleder dem till myteri, trolöshet eller modlöshet, förråder egendom som är av betydelse för totalförsvaret eller begår annan liknande förrädisk gärning som är ägnad att medföra men för totalförsvaret eller innefattar bistånd åt fienden; försök, förberedelse eller stämpling till sådant lands- förräderi eller landssvek; 8.landsskadlig vårdslöshet, i vad därigenom någon av oaktsamhet be- går gärning som avses under 7; 9.ryktesspridning till fara för rikets säkerhet, varigenom, då riket är i krig eller annars i lag meddelade bestämmelser om sådant brott har tillämp- ning, någon sprider falska rykten eller andra osanna påståenden, som är ägnade att framkalla fara för rikets säkerhet, eller till främmande makt framför eller låter framkomma sådana rykten eller påståenden eller bland krigsmän sprider falska rykten eller andra osanna påståenden som är ägnade att framkalla trolöshet eller modlöshet; 10.uppvigling, varigenom någon uppmanar eller annars söker förleda till brottslig gärning, svikande av medborgerlig skyldighet eller ohörsam- het mot myndighet eller åsidosättande av vad som åligger krigsman i tjänsten; 11.hets mot folkgrupp, varigenom någon hotar eller uttrycker miss- aktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer på ett sätt som ger uttryck för en föreställning om ras eller med anspelning på hudfärg, natio- nellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller köns- identitet eller könsuttryck; 12.brott mot medborgerlig frihet, varigenom någon utövar olaga hot med uppsåt att påverka den allmänna åsiktsbildningen eller inkräkta på handlingsfriheten inom politisk organisation eller yrkes- eller närings- sammanslutning och därigenom sätter yttrande-, församlings- eller fören- ingsfriheten i fara; försök till sådant brott mot medborgerlig frihet; 13.olaga våldsskildring, varigenom någon i bild skildrar sexuellt våld eller tvång med uppsåt att bilden sprids, om inte gärningen med hänsyn till omständigheterna är försvarlig; 14.förtal, varigenom någon utpekar annan såsom brottslig eller klander- värd i sitt levnadssätt eller annars lämnar uppgift som är ägnad att utsätta denne för andras missaktning, och, om den förtalade är avliden, gärningen är sårande för de efterlevande eller annars kan anses kränka den frid som bör tillkomma den avlidne, dock inte om det med hänsyn till omständig- heterna var försvarligt att lämna uppgift i saken och han eller hon visar att uppgiften var sann eller att han eller hon hade skälig grund för den; 15.förolämpning, varigenom någon smädar annan genom kränkande tillmäle eller beskyllning eller genom annat skymfligt beteende mot honom eller henne; 16.olaga hot, varigenom någon hotar annan med brottslig gärning på ett sätt som är ägnat att hos den hotade framkalla allvarlig fruktan för egen eller annans säkerhet till person eller egendom; 17.hot mot tjänsteman, varigenom någon med hot om våld förgriper sig på annan i hans eller hennes myndighetsutövning, i annan verksamhet där det finns samma skydd som är förenat med myndighetsutövning eller vid biträde till åtgärd som omfattas av sådant skydd, för att tvinga honom eller henne till eller hindra honom eller henne från åtgärd däri eller häm- nas för sådan åtgärd eller varigenom någon på så sätt förgriper sig mot den som tidigare utövat sådan verksamhet eller biträtt därvid för vad denne däri gjort eller underlåtit; försök eller förberedelse till sådant hot mot tjänsteman, såvida inte brottet, om det fullbordats, skulle ha varit att anse som ringa; 18.övergrepp i rättssak, varigenom någon med hot om våld angriper annan för att denne gjort anmälan, fört talan, avlagt vittnesmål eller annars vid förhör avgett utsaga hos en domstol eller annan myndighet eller för att hindra annan från en sådan åtgärd eller varigenom någon med hot om gärning som medför lidande, skada eller olägenhet angriper annan för att denne avlagt vittnesmål eller annars avgett utsaga vid förhör hos en myn- dighet eller för att hindra honom eller henne från att avge en sådan utsaga. Förslaget har behandlats i avsnitt 3.10.1, 5.10.1 och 5.10.2. Ändringarna avser bestämmelsen om tryckfrihetsbrottet hets mot folkgrupp (punkt 11). Termen ras har ersatts med uttrycket föreställning om ras. Änd- ringen är inte avsedd att ändra bestämmelsens tillämpningsområde. Vidare har bestämmelsens tillämpningsområde utvidgats till att avse också hets med anspelning på könsidentitet eller könsuttryck. I och med att ändringen har gjorts i nu aktuell bestämmelse, gäller utvidgningen också inom YGL:s tillämpningsområde (jfr 5 kap. 1 § YGL). För utveckling av ändringarnas närmare innebörd hänvisas till författningskommentaren till ändringen av bestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § BrB. 7.2Förslaget till lag om ändring i 5 kap. 5 § Brott som avses i 1–3 §§ får inte åtalas av någon annan än måls- äganden. Om brottet riktar sig mot någon som är eller om i annat fall målsäganden anger brottet till åtal, får dock åklagaren väcka åtal om detta anses påkallat från allmän synpunkt och åtalet avser 1.förtal och grovt förtal, 2.förolämpning mot någon i eller för hans eller hennes myndighets- utövning, eller 3.förolämpning som ger uttryck för en föreställning om ras eller med an- spelning på hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller könsidentitet eller könsuttryck. Har förtal riktats mot en avliden, får åtal väckas av den avlidnes efter- levande make, bröstarvinge, förälder eller syskon och, om åtal av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 1–3 §§ att någon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas i eller på en främ- mande makts representant i har kränkt den främmande makten, får brottet åtalas av åklagare utan hinder av första stycket. Åtal får dock inte ske utan förordnande av regeringen eller den regeringen har bemyn- digat till detta. Förslaget behandlas i avsnitt 3.10.1, 5.10.4 och 5.10.5. Termen ras har ersatts med uttrycket föreställning om ras. Änd- ringen är inte avsedd att ändra bestämmelsens tillämpningsområde. Vidare har bestämmelsens tillämpningsområde utvidgats till att avse åtal för förolämpning med anspelning på könsidentitet eller köns- uttryck. Härtill har ”hans eller hennes” som bestämningsord framför förolämpningsgrunderna tagits bort ur bestämmelsen. Slutligen har grunden sexuell läggning sammanförts med övriga grunder i punkt 3. Särregleringen i punkt 4 har därmed tagits bort. Någon ändring i sak är i dessa delar inte avsedd. ”Hans eller hennes” har tagits bort ur bestämmelsen för att all- mänt åtal ska kunna komma i fråga även i fall när någon har förolämpat en person med utgångspunkt i en felaktig uppfattning om till exempel personens hudfärg, etnicitet eller sexuella läggning, s.k. misstagsfall. Som exempel kan nämnas fall där en person förolämpas i ett telefonsamtal eller i sociala medier därför att gär- ningsmannen misstar sig på grunden. Det kan också röra sig om exempelvis att någon blir kallad ”jävla bög” trots att personen i själva verket är en heterosexuell transvestit. Att ”hans eller hennes” har tagits bort innebär också att fall då någon har förolämpat en person till exempel på grund av annans sexuella läggning och så vidare faller inom bestämmelsens tillämpningsområde. Ett exempel är ett fall då ett barn förolämpas på grund av en förälders könsuttryck. Att bestämmelsen nu även omfattar de s.k. misstagsfallen och förolämpningar på grund av en egenskap hos någon annan än den förolämpade är utvidgningar av bestämmelsens tillämpningsområde. Vad gäller innebörden av föreställning om ras respektive köns- identitet eller könsuttryck hänvisas till författningskommentaren till ändringarna av bestämmelserna om hets mot folkgrupp och olaga diskriminering i 16 kap. 8 och 9 §§ BrB. Övriga ändringar är rent redaktionella. Sålunda har orden ”mot någon” tagit bort efter ”förolämpning” eftersom de inte fyller någon funktion i bestämmelsens nya lydelse utan tvärtom kan uppfattas leda till en felaktig syftning. De allmänna förutsättningarna enligt första stycket för att åklag- aren ska ha åtalsrätt gäller på samma sätt som . 16 kap. 8 § Den som i uttalande eller i annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av per- soner på ett sätt som ger uttryck för en föreställning om ras eller med anspelning på hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller könsidentitet eller könsuttryck, döms för hets mot folk- grupp till fängelse i högst eller om brottet är ringa, till böter. Är brottet grovt döms till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas om meddel- andet haft ett särskilt hotfullt eller kränkande innehåll och spritts till ett stort antal personer på ett sätt som varit ägnat att väcka betydande upp- märksamhet. Bestämmelsens första stycke föreslås ändrad. Förslaget behandlas i avsnitt 3.10.1, 5.10.1 och 5.10.2. Termen ras har ersatts med uttrycket föreställning om ras.