sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — 28Se 2009 varifrån även citatet från Upplandslagen är hämtat. 29För en mer ingående diskussion, se Trägårdh 2007. 30Österberg 1993, s. 145. till förtroende för gemensamma institutioner växa fram på basis av en ordning som krävde minimala polisiära insatser då medborgarna självmant följde lagar, regler och förordningar. Den nordiska familjen och äktenskapsmodellen Som jag redan antytt bör lagen och institutionernas starka ställning i förstås i relation till den svenska familjekulturens särart. Att individens autonomi i relation till familjen är mycket större i och andra nordiska länder är också något som forskare har pekat på.31 Dessutom står det även klart att den svenska familjens speciella karaktär inte är resultatet av senare tiders an- strängningar av välfärdsstatens klåfingriga socialingenjörer. Det är viktigt att understryka detta dels då så många forskare lägger fokus på välfärdsstaten, dels då mer konservativa kritiker av det moderna förfasar sig över den svenska familjens förmenta förfall och lägger skuldbördan just på välfärdsstaten.32 Snarare är det så, i min mening, att den moderna svenska familjepolitiken främst är ett sentida uttryck för sociala praktiker och normer med en mycket lång historia. För att förstå denna nordiska särart måste man därför analysera svenska och nordiska äktenskapsmönster, familjestruktu- rer och socialiseringspraktiker i ett jämförande och historiskt per- spektiv. upptäckte historikern skillnader inom när det gäller familjestruktur och äktenskapsmönster som gick tillbaka till 1400-talet – om inte längre.33 Särskilt framträdande var formerna för familjebindning i nordvästra i förhållande till och östra . För det första lämnade nygifta par ofta föräldrahemmet och bildade nya hushåll – till skillnad från södra och östra där den nya familjen ofta blev inneboende hos sina föräldrar. För det andra gifte sig kvinnorna senare, vilket innebar dels att man och hustru var mer jämngamla och de första barnfödslarna kom tämligen sent i kvinnans fertili- tetskarriär. För det tredje var det vanligt att familjens barn sändes i 32Popenoe 1988; 1991. Se även Laslett 1983 och 2001. väg till tjänst i andra hushåll – vilket var logiskt med tanke på att det var vanligt med nyformade kärnfamiljer som behövde hjälp. De sociala konsekvenserna av detta äktenskapsmönster var långt- gående. De sena äktenskapen innebar färre barn, vilket i sin tur ledde till att varje enskilt barn representerade en större känslomässig investering från föräldrarnas sida. Den höga äktenskapsåldern änkor som måste försörjas av släktingar eller fattigvård. Den långa perioden under vilken könsmogna ungdomar levde utan fasta bindningar skapade å ena sidan behov av stark social kontroll, men ledde å andra sidan till uppkomsten av en mer eller mindre självständig ungdomskultur. Och bruket att skicka iväg barn och ungdomar att göra tjänst utanför hemmet vidgade perspektiven, uppmuntrande inlärningen av nya färdigheter och gjorde det omöj- ligt att upprätthålla en hederskultur där kvinnor inte fick röra sig fritt utanför familjens övervakning. Enligt den österrikiske social- historikern spelade denna rörlighet bland unga en viktig roll i att göra ungdomstiden till den period då ”individen, den självständiga personligheten, utvecklades”.34 Familjehistorisk forskning bekräftar i hög grad detta mönster i . I de nordiska länderna har ungdomens självständighet länge varit större, inte bara i förhållande till Syd- och , utan även i jämförelse med andra områden som präglades av det väst- europeiska äktenskapsmönstret. Enligt finns det stora skillnader i förhållandet mellan generationer om man jämför de nordiska och : Nordiska föräldrar blandar sig mycket mindre i sina vuxna barns var- dagsliv och barnen, i sin tur, undviker att be föräldrarna om stöd och hjälp. Generationerna har inte det ömsesidiga beroendet som finns i de anglosaxiska länderna.35 Den engelska forskaren har jämfört de rättsliga traditionerna när det gäller äktenskap i , och de nordiska länderna – alltså decennier innan makarna och andra socialingenjörer påbörjat sin omstöp- ning av den svenska familjen. I , menar , var staten svag och passiv när det gällde familjelagstiftning. 34Mitterauer, 1988, s. 37. 35Gaunt 1983, s. 173. en skyddad sfär som stod utanför lagstiftning och socialpolitiska åtgärder. Individens rättigheter och familjens ställning var däremot starkare, och det var i spänningsfältet mellan dessa som förhållan- det mellan familjemedlemmarna definierades. Den enskilda kvinnans ställning inom äktenskapet avgjorde hennes frihet i samhället. Hon var inte rättsligt underordnad sin make, hon hade rätt till sin egen egendom och kunde testamentera fritt. Statens ovilja att förändra i existerande äktenskapslagstiftning innebar å andra sidan att kyrkan hade stort inflytande över det yttre regelverket. Möjligheterna till skilsmässa och abort var ytterst begränsade och det dröjde långt in innan mjukade upp lagstiftningen på dessa områden.36 I ingrep staten aktivt i familjen genom lagstiftning men inte för att frigöra kvinnorna och skapa jämlikhet. Tvärtom utgick man från att kvinnorna skulle vara underordnade sina män. Lagen föreskrev att ”mannen hade rätt att avgöra alla angelägen- heter som rörde det gemensamma äktenskapliga livet”, mannen hade kontroll över hustruns egendom och kunde till och med an- söka om att hon skulle avskedas från en eventuell anställning. Oäkta barn saknade arvsrätt, rätten till skilsmässa och möjlig- heterna till abort var strängt begränsade. Det var ett patriarkalt system där staten och den traditionella familjeordningen bildade ett gemensamt bålverk mot krav på kvinnors frigörelse. Motiven för denna aktivistiska familjepolitik var framför allt oro för sjunkande nativitet, inte sociala hänsyn. Den konservativa synen på förhåll- andet mellan staten och familjen från tid skulle överleva två världskrig och stadfästas – om än i modifierad form – i Förbunds- republikens familjelagar.37 Även i de skandinaviska länderna var staten beredd att ingripa i familjen – till skillnad från den respektfulla inställning till familjens integritet som dominerade engelsk lagstiftning. Men i kontrast med gjorde man det utifrån en liberal inställning till sexualitet och reproduktion. I en jämförande analys av familjelagstiftning i kommer också historikern fram till att de nordeuropeiska länderna intar en särposition. Även om det går att identifiera en allmän utveckling i från den 36Bradley 2000, s. 54–59. 37Bradley 2000, s. 49–54, Moeller 1993, 1993. hierarkiska, patriarkala och auktoritära familjen mot en syn på familjen som ett kontrakt mellan jämlika parter är denna tendens mycket tydligare i lagstiftningen i och kommer i ett tidigare skede. Detta gäller såväl kvinnans relation till mannen som barnens rättig- heter.38 Familjepolitiska reformer utgår från individen Ronfani noterar även att lagarna i de flesta länder reformerades akt efter akt utan något övergripande familjepolitiskt program. Undan- taget från denna regel var återigen , och då i synnerhet . Reformvänliga politiker strävade efter det uttalade målet att ”modernisera” äktenskapet så att det både kunde fungera som institution i sig och tjäna individens vilja till självförverkligande. De stora familjepolitiska reformerna var också mer radikala och konsekventa än i de flesta andra länder där man först senare, styckevis och ofullständigt, rörde sig mot en lagstift- ning som utgick från principen om familjen som ett frivilligt kon- trakt mellan fria parter. Mönstret från 1920- och upprepades sålunda under seklets andra hälft. och de andra skandinaviska länder går före i reformer som befrämjar individens autonomi. Reformer i familjerätten gör det lättare att skiljas. Frågan om skuld läggs åt sidan, underhållsrätten minskas i takt med att kvinnor förväntas ha egen inkomst. Här framstår ännu som unikt radikalt. Beskatt- ningen individualiseras, något som ännu är ovanligt i andra länder. Båda föräldrarna ges rätt till och ansvar för barnens uppfostran efter skilsmässa i andra länder, emedan man i de flesta kontinental- europeiska länder ännu utgår ifrån att modern blir ensam vårdare. Barnens rättigheter förstärks ytterligare, och under det tidiga 1980- talet förbjuds aga och andra former av förödmjukande bestraffning av barn. Tanken att barn har individuella rättigheter som autonoma varelser inom och även i förhållande till familjen kom sedermera att skrivas in i om barnens rättigheter 1989, vilken utformades under inflytande av den svenska barnrättighetstradi- 38 2000, s. 39–48, Ronfani 2001. De homosexuellas rättigheter skrevs in lagen, i , 1993, 1994, 1996, 1998.39 I sin analys av tillitens ursprung och variation i olika västeuro- peiska länder driver tesen att skillnader i äktenskaps- strategier och familjekulturer spelar en viktig roll även i detta hän- seende.40 Med avstamp i den tidigare nämnde inflytelse- rika teorier om att olika äktenskapsmönster och familjestrukturer inom , menar att om man jämför de skillnader i äktenskapsmönster som (och ) beskriver med de data vi nu har om variationen i social tillit så är likheterna slå- ende. Högtillitsländerna i nordvästra är också de som har ett speciellt och globalt sett unikt äktenskapsmönster. Detta äktenskapsmönster är kopplat till ett flertal fenomen som har betydelse ur tillitsperspektiv. Kvinnornas högre ålder är för- knippad med högre grad av läskunnighet och med större jämlikhet inom familjen. Enligt och andra forskare är detta mönster i sin tur associerat med dels mer jämlikhet, dels mer individualism. Barnen blir uppmuntrade till att vara oberoende och forma viktiga sociala relationer utanför familjen som är byggda på individernas pålitlighet och en ömsesidig social tillit. Detta sägs uppmuntra till en svalare men också bredare syn på gemenskap och tillit. I motsats till länder i sydöstra där familjehedern och blodshämnden har varit och i viss mån förblir djupt rotade, leder den större jäm- likheten och individualismen associerad i de nordiska länderna till att en svalare tillit baserad på en lagbunden ordning som är indi- vidfokuserad snarare än familjebaserad. Som historikern och hennes kolleger i ett nordiskt forskningsprojekt kan visa, så går det att tala om en specifik nordisk äktenskapsmodell med djupa historiska rötter.41 Vad som kännetecknar denna är enligt betoningen på den individuella friheten, statsvänligheten och jäm- ställdhetstanken.42 Även om med tiden många andra länder kom att reformera sin egen äktenskaps- och familjelagstiftning har de generellt inte bara gjort så mycket senare men även utan att vara lika radikala eller systematiska. De nordiska forskarna slutsatser 41Melby m.fl. 2006. rimmar väl med såväl den internationella komparativa forskningen kring familj och äktenskap som teorierna om olika äktenskaps- mönster som vi diskuterat ovan.43 Den som har sett tillräckligt många av filmer eller funderat på önskan om att få bli lämnad ensam och ifred vet att den lutherska kyrkans karga syn på relationen mellan den ensamma människan och en outgrundlig och grym har satt sina spår även i det moderna . Den arv handlar både om gemenskap och trygghet, å ena sidan, och om ensamhet och stursk individualism å den andra. För att förstå den existentiella och sociala dimensionen av det svenska sociala kontraktet, som ger så mycket plats åt solidaritet och trygghet men som befrämjar en individualism som vetter både åt oberoende och ensamhet, är en analys av det lutherska arvet inte bara en bra utan även oundgänglig utgångspunkt. För även om är ett i hög grad sekulariserat samhälle är det fortsatt präglat av arvet från den lutherska protestantismen. De värderingsmönster och sociala praktiker som är förknippade med den lutherska statskyrkan förtjänar om något mer uppmärk- samhet i då ökad invandring gör frågan om svensk kulturs förankring i en viss tradition mer aktuell än kanske någon- sin. Religionen och samfunden spelar en roll för individens sociali- sering på samma sätt som familj, äktenskap, barnuppfostran, skol- gång och umgänget med offentliga institutioner. I detta perspektiv blir det rimligt att ställa frågan om inte den lutherska betoningen på, å ena sidan, statens och kungens roll som överhuvud och garant för allmänintresset och, å den andra, individens autonomi och jäm- likheten inför har satt sina spår i även det moderna . Vår tes här blir då att den moderna välfärdsstaten kan ses som en sekulär förlängning av statskyrkans dubbla styrka, på en gång ett instrument för individualisering och ett uttryck för gemenskap under staten och nationens flaggor. 43 1983; 2000; Ronfani 2001, Bradshaw och Hatland 2006. Det lutherska arvet kan också förstås i mer handfasta termer. Speciellt gäller detta den höga läskunnigheten i som var kopplad till den lutherska kyrkans tanke om varje individs direkta relation till och kravet att varje individ skulle kunna läsa . Detta ”katekestuggande” må av många ha uppfattas som ett otillbörligt tvång, och motivet hade lite att göra med moderna ut- bildnings- och jämlikhetideal. Icke desto mindre innebar det all- männa läskunnighet som kännetecknade redan under sjutton- hundratalet att när den ekonomiska moderniseringen av skjuter fart efter 1870 kunde den tidens entreprenörer dra nytta av en fruktbar kombination av eget fysiskt kapital och ett redan exi- sterande kulturellt kapital – läskunnighet – inom de breda lagren i den svenska befolkningen. Dessutom var detta kulturella kapital färgat av andra aspekter på den protestantiska traditionen. Ideal som skötsamhet och arbets- etik var även de knutna till individens utsikter till frälsning och goda relationer till i såväl detta livet som i det kommande efterlivet. Pace kan man med andra ord postulera ett sam- band mellan en sträng etik som betonade skötsamhet och arbete, som drog nytta av utspridd läskunnighet och den nya folkskolans universella ambitioner, och explosiv tillväxt väl den kapitalistiska marknadsekonomin fick fritt spelrum i . Katekesen ersätts av medborgarkunskap En nog så slående koppling mellan det gamla, lutherska och det moderna, sekulära socialdemokratiska folkhemmet är just över- gången från till Medborgarkunskap. Som vi sett ovan, kom bok att bli en viktig del av svensk skolundervisning . var socialdemokratisk ecklesiastikminister och hans författande av boken kunskap ska förstås mot bakgrund av det beslut som fattades 1919 om att avskaffa katekesen i folkskolan, en reform som genomfördes av . Hans moderna, sekulära bok om medborgarkunskap kom att ersätta katekesen; rörde sig från lutherdomen till den nya civila religionen i en anda av medborgarpatriotism. inte var helt okontroversiellt fångas väl i en ramsa som en gammal lärarinna som utbildades fick lära sig: den röda räven, han tog vår , tar han även om tillfälle blott ges. Medborgarkunskap infördes som ett ämne i den svenska folkskolan med undervisningsplanen UPL 1919 och var en del av ämnet his- toria. Rydéns avsikt var att ersätta den gamla tidens katekestugg- ande med en bok som skulle främja demokratins utveckling i genom att ge eleverna en skolning i såväl svenska historia som dess nuvarande statsskick och de nutida samhällsrörelserna. Han byggde vidare på den Geijerska nationaldemokratiska berättelsen om den dubbla svenska friheten, kampen för det nationella oberoendet, å ena sidan, och den personliga friheten, å den andra. Med under- visningsplanen U-55 ersattes medborgarkunskap med samhällskunskap. I detta läge kom den historiska och nationella traditionen att med emfas ersättas med en mer renodlad moder- nistisk inriktning där de historiska hjältesagorna fick ge plats åt visioner av som ett futuristiskt modellsamhälle. Framtidsfolket: Ett land av ingenjörer , bara efter makttillträdet, kunde Per utropa det demokratiska till en modell för folk i andra länder.44 Men vad han då hade i åtanke var inte fria odalbönder utan den vardande välfärdsstaten. Året efter kom Marquis Childs bok : The Middle , den första i en rad böcker som skulle måla upp bilden av som det prototypiska moderna landet.45 Från att ha varit fria folk, blev svenskarna nu till ”framtidsfolket”. 44Hansson 1935, s. 220. 45Childs 1936, 1970. Den stora symbolen för den svenska kärleksaffären med det moderna är . Mer än enbart en chans att visa upp funktionalistisk design och arkitektur, kom utställ- ningen att representera en mer allmän rörelse mot rationell plane- ring och ingenjörskonst i sin mest allmänna mening. Inte bara möbler och hus stod på spel; hela samhället skulle underställas samma ambition. Men, som framhållit i en insiktsfylld essä, kopp- lingen mellan svenskhet och modernitet har en längre historia.46 hade skrivit om den ypperliga svenska rasen med dess unika talang för ingenjörskonst och hårt arbete, ett progressivt folk med kapacitet för organisation och rationellt tänk- ande.47 Detta var ett tema som skulle bli fullt realiserat efter då den tidigare så historiskt förankrade och tillbaka- 46Ruth , s. 81. 47Nordström citerad i , s. 83. blickande socialdemokratin resolut vände blicken framåt och läm- nade historien därhän. Inte minst var SSU en drivande kraft i detta hänseende. Om var ”framtidsfolket” var ungdomen detta folks entusiastiska förtrupper.48 Med kopplingar till acceptera!, det funktionalistiska manifest som presenterades på av en grupp unga arkitekter, kom SSU att närmst furiöst anamma modernismen som sin ideologi och främsta källa för självförståelse. De såg sig som ”verklighetens ungdom”, redo att anamma det nya, anta moder- nitetens utmaningar, och ”acceptera den föreliggande verkligheten”. I denna entusiasm för det moderna låg på ett unikt sätt nära . Som statvetaren har obser- verat skiljde sig de svenska socialdemokraterna från de flesta andra europeiska länder genom att identifiera med ”the unambivalent modernity of Americanism, which contrasted with ambivalence of inter-war Europe”. Men detta bejakande av modernism var inte begränsat till socialdemokrater och utopiskt sinnade arkitekter och designers. Som har påpekat var även den svenska högern märkbart positivt inställd till industrialism och moderrnitet. Det saknades den Wagnerska kulturpessimism som inte minst kännetecknade den tyska högern. Tvärtom kom den svenska högern snarare att börja formera sig kring den marknadsvänliga ideologi, med betoning på äganderätt och frihandel, som senare kom att bli ett fundament för både borgerlig politik och den kohandel som ledde fram till Saltsjöbads- avtalen. Det förflutna blev efter det mindre och mindre en källa till styrka och stolthet och mer och mer en sjaskig historia om fattigdom och elände. En läsebok för lågstadiet, , fångar väl denna nya stämning. Den lilla flickan , som fått chansen att resa tillbaks till ”den gamla goda tiden” längtar snart åter till den moderna välfärdsstaten: ”Jag har fått nog , säger . Jag vill tillbaka till vår egen tid … Hem till vårt hus med värmeledning och lagad mat och telefon och radio och TV och allt, allt det andra vi har.”49 49Berggren 1993, 21–22. Sålunda försvann de explicita referenserna natio- nalistiska teman. Det Geijerska paradigmets triumf skulle paradoxalt nog undergräva dess retoriska grepp om den svenska självbilden. Odalbonden, vikingen och skulle efter hand tyna bort som huvudpersoner i den nationella berättelsen och ersättas av den socialdemokratiske arbetaren som steg från mörker till ljus.50 Svensk- arna skulle komma att uppfatta sig som ytterligt moderna männi- skor som övervunnet det förflutna och inte längre behövde 1800- talets sagor och legender för att stärka sin självuppfattning. Andra folk hade kultur och historia, svenskarna hade rationalitet och fram- tiden. Den källkritiska skolans angrepp – bland annat i form av en uppgörelse med – skulle sopa bort såväl hjältekungar och bondehövdingar som fornordiska sagor och nationellt självförhär- ligande ur skolböckerna. ”Den gamla goda tiden” blev en ironisk fras som underströk hur framgångsrikt blivit. Historieunder- visningens syfte, hette det läroplan, var att förhindra ”Självgodhet och oberättigad känsla av egen och det egna folkets förträfflighet”.51 Fast förträffligheten fanns ju där ändå – fast nu i form av segerviss modernitet. Ett uttryck för hur modernitet och svenskhet kom att kopplas samman var avsaknaden av historiska minnesmonument i . Som och har noterat är ett öde landskap i detta hänseende. Detta beror till del på att inte deltog i världskrigen som i andra länder gav upphov till monu- ment i var och varannan by. Men det har även att göra med att det var andra symboler som kom att bli nationella ikoner. Historikern berättade en gång om hur han som liten i brukade sitta i hamnen och titta på skeppen som lastades med varor för att sedan segla till fjärran länder. Då kände han sig stolt, när han tänkte på de stora framgångsrika svenska företagen som och . Och som har noterat var också svensk film och litteratur fulla av bilder av elektriska tåg, piskande motorer och rykande fabriksskorstenar. kom att ersättas av . 50”Från fattigdom till överflöd”, som det uttrycktes i en historieantologi om (Koblik 1975). 51LGR 1962 s. 254. Det var i detta perspektiv som att kom att skriva om som ”The Second New Nation” i en berömd essä i den amerikanska tidskriften . I denna essä slöt han an till tidigare svenska och internationella journalister, till exempel (: The Progress , 1969) och (: Prototype of , 1970). I alla dessa verk kom att kopplas till rationalitet, teknik, socialt ingenjörskap, modern design på snart när alla områden, från politik till ekonomi och det sociala umgänget. I want to be alone: ensamhet och it, manicker kontra människor Till slut måste man också nämna ett tema som knyter an till ett annat ständigt återkommande tema i svensk litteratur och klichéer om svenskhet: den svenska ensamheten. Även denna genre har djupa rötter och kan sägas vara kopplad till den klassiska tanken om att svenskarna föredrar naturen över andra människor. Denna blev speciellt beröm tack vare bidrag (Det svenska folklynnet, 1913) till den stora utredningen om emigrationens or- saker – den var med andra ord skriven i ett sammanhang där många i bekymrade sig över nationens framtida överlevnad. Sundbärg skrev att ”vi svenskar älska och intressera oss för naturen men icke för människor”, något som han menade kunde förklara den brist på trivsel som ledde folk till att lämna landet för gott. Detta tema kom att bli en bland så väl svenska som utländska uttolkare av den svenska nationalkaraktären: en ensam- het som ibland ses som självvald och individuell men ändå tragisk – ”I want to be alone” – som en provokativ bild av uppstudsig frihet – tänk – och ibland som en strukturell aspekt av den svenska kulturen, i britten ord: ”ett enormt svenskt tema, den plågsamma allestädes närvarande motsvarigheten till den svenska socialismen”. Det finns all anledning till vara skeptisk till denna tes om svenskens sociala inkompetens och ointresse för andra människor. Snarare, menar jag, är det så, att svenskar ofta föredrar att ha sina relationer till andra människor byggda på jämlikheten och oberoendets fasta grund. Men möjligen kan det vara så att denna betoning på frihet och en viss kompromisslöshet i valet av sociala relationer, kombi- nerad mer en fäbless för teknik och ingenjörskap kan leda en del svenskar till att föredra manicker över människor. Bara det faktum att svenskar fritt kan välja ensamhet eller gemenskap skapar möjlighet till självald ensamhet som kanske inte existerar på samma sätt i alla länder. Som den amerikanske sociologen poängterar i sin omdebatterade bok, , är det land som stoltserar med största antalet ensamhushåll och den stad i världen med flest ensamboende. Men dessa ensamboende människor, visar Klinenberg, är i allmänhet inte olyckligt ensamma – lonely – utan självvalt och lyckligt ensamma – singletons, som Klinenberg kallar dem. De tenderar inte bara att vara mer nöjda med sina liv utan även att ha fler vänner och ett mer aktivt socialt liv.