sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Det innebär att ojämställdhet ska bekämpas liksom för- hindras att bli bestående. Det innebär också att arbetet för jäm- ställdhet ska verka för ett samhälle som inte enbart är formellt utan även reellt jämställt. Det innebär såväl juridiskt lika individuella rättig- heter för kvinnor och män som jämställdhet i resultat. Jämställdhetspolitiken omfattar kvinnor och män, flickor och pojkar, i alla åldrar och skeden i livet. Livscykelperspektivet i jäm- ställdhetspolitiken bör lyftas fram tydligare. I likhet med dagens jämställdhetspolitik bör delmålen för jäm- ställdhetspolitiken preciseras i mål som sedan behöver åtföljas av konkreta insatser inom relevanta utgiftsområden. 13.2.2Jämställdhetsintegrering som strategi ligger fast Jämställdhetsintegrering bör även i fortsättningen vara den huvud- sakliga strategin för att genomföra jämställdhetspolitiken. Med rätt stöd och styrning kan jämställdhetsintegrering få genomslag i myn- digheternas verksamheter. Det finns också positiva erfarenheter som rör jämställdhetsintegrering i kommuner, landsting och regioner som behöver tas till vara. Regeringen bör dock använda sig av denna strategi på ett mer strategiskt, tydligt och långsiktigt sätt. Detta utvecklar vi i våra för- slag som rör reglering av jämställdhetspolitiken, se kapitel 13.4. 13.2.3Särskilda åtgärder krävs också En viktig del i jämställdhetspolitiken har varit särskilda åtgärder för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män inom olika områden som har betydelse för jämställdhet.1 Det har inte ingått i vårt uppdrag att lämna förslag på vilka uppdrag och insatser som regeringen bör överväga eller i vilken omfattning och inriktning som dessa i så fall borde ha. Utredningen har dock tidigare i detta betänkande visat på områden som bör uppmärksammas i jämställd- hetspolitiken (se kapitel 12). Vi föreslår att regeringen även i fort- sättningen använder sig av särskilda åtgärder som ett sätt för att få genomslag för de prioriteringar som de jämställdhetspolitiska målen ger uttryck för, även om omfattningen av dessa kan komma att variera beroende på regeringens prioriteringar. 1 Dessa uppdrag har i regel finansierats inom anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder, utgiftsområde 13 men även fått finansiering från andra sakanslag. bedömning förstärker särskilda åtgärder regeringens strategi om jäm- ställdhetsintegrering. Särskilda åtgärder leder till att de jämställdhets- politiska målen blir tydligare och att kännedomen om regeringens jämställdhetspolitik ökar. Utöver särskilda åtgärder som finansieras av jämställdhetspoliti- kens sakanslag, genomför också riksdag och regering reformer inom olika utgiftsområden som syftar till att stärka jämställdheten mellan kvinnor och män. Det kan röra sig om förändringar i föräldraförsäk- ringen, diskrimineringslagen (2008:567) eller skattereglerna. Sådana reformer kan medföra betydande förändringar i fråga om jämställd- het. Vårt fokus är dock på de riktade insatser som initieras inom jämställdhetspolitiken. 13.2.4Jämställdhetspolitiken riktar sig till hela samhället Jämställdhetspolitiken vänder sig såväl till statliga myndigheter som till kommuner, landsting och enskilda huvudmän med offentlig finan- siering, men också till samhället i stort. Det kan vara arbetsgivare, företag och organisationer i det civila samhället. Möjligheterna att skapa ett jämställt samhälle är i stor utsträckning beroende av den lokala nivåns förutsättningar och förändringskraft. Jämställdhets- politiken ska självfallet ta sikte på att påverka jämställdheten i alla dessa olika sammanhang. Detta innebär att jämställdhetspolitiken på olika sätt kan stödja och komplettera insatser som t.ex. görs av kommuner och landsting och även av det privata näringslivet och organisationer i det civila samhället. Detta görs genom de olika styrmedel som står riksdag och regering till buds, t.ex. lagstiftning, tillsyn och i förekommande fall även främjande åtgärder som exempelvis bidragsgivning. 13.2.5Kommuner, landsting och regioner har ett särskilt ansvar för jämställdhetsarbetet En särskilt viktig roll har kommunerna, landstingen och regionerna. Med utgångspunkt i sina roller som politiska organisationer i den lokala demokratin, som arbetsgivare och som utförare och beställare av verksamhet och service till medborgaren är dessa organ viktiga aktörer i jämställdhetsarbetet med goda möjligheter att bidra till uppfyllandet av de jämställdhetspolitiska målen. I praktiken konkretiseras mycket av jämställdhetspolitiken i kom- muner, landsting och regioner som ska förverkliga de mål som rege- ringen och har fastställt för jämställdhetspolitiken. Det kan handla om ett normkritiskt arbete i skolan, en genusmedveten sjukvård och en jämställd biståndsbedömning inom . Deras förmåga att analysera kvinnors och mäns villkor i alla skeden av livet i ett jämställdhetsperspektiv har stor betydelse för förverk- ligandet av jämställdhetspolitiken. Kommuner, landsting och regioner är också arbetsgivare. Hur dessa lokala aktörer agerar som arbetsgivare har således även bety- delse för kvinnors och mäns levnadsvillkor. 13.2.6Jämställdhetspolitiken styrs utifrån hur myndigheter och verksamheter styrs i övrigt Jämställdhetspolitiken bör styras utifrån de ordinarie principer som riksdag och regering tillämpar i styrningen av myndigheter och verk- samheter. Dessa principer kommer till uttryck i regeringens förvalt- ningspolitik som bland annat anger att politiken ska genomföras av myndigheter, att den kommunala självstyrelsen ska respekteras och att regeringens styrning bör vara tydlig, inriktad mot verksamheter- nas resultat, verksamhetsanpassad och ha ett medborgarperspektiv.2 Det innebär att de mål som gäller för jämställdhetspolitiken behöver preciseras inom respektive utgiftsområde utifrån områdets specifika förutsättningar. Det betyder vidare att uppgifter i fråga om jämställdhet som ska gälla tills vidare bör regleras i myndigheternas instruktioner eller i förekommande fall i lagar och förordningar.3 Uppdrag och uppgifter som rör jämställdhet som regeringen beslutar om och som avser myndigheter, kommuner och landsting eller enskilda 2009/10:175. 3Regeringen har uttalat att mål och uppgifter till myndigheterna bör utformas så att myn- digheterna faktiskt kan påverka resultatet av dessa, dvs. de effekter som myndigheten förväntas uppnå ska också vara möjliga för myndigheten att påverka (prop. 2008/09:1). Styrningen ska utgå från myndigheternas instruktioner, vilket betyder att myndigheterna i första hand ska redovisa verksamhetens resultat i förhållande till myndigheternas instruktionsenliga upp- gifter. huvudmän ska utformas inom ramen för de styrsystem som finns för olika områden, t.ex. skolan, och hälso- och sjuk- vården. En konsekvens av detta är att det krävs ett verksamhetsanpassat förhållningssätt till hur de jämställdhetspolitiska målen ska nås inom olika delar av samhället. Hur krav på att jämställdhet ska regleras, styras och följas upp kommer att behöva variera. Vi vill i detta sammanhang också framhålla att det ofta finns sär- skilda utmaningar när det gäller att styra tvärsektoriella områden som jämställdhetspolitiken är ett exempel på. Dessa utmaningar behöver hanteras i regeringens styrning. 13.2.7En mer sammanhållen styrning av politiken Regeringens styrning bör bli mer sammanhållen utifrån i de jäm- ställdhetspolitiska målen. De jämställdhetspolitiska delmålen är till sin karaktär övergripande och behöver preciseras genom mål, inrikt- ning och uppdrag inom berörda utgiftsområden. Vi menar att rege- ringens styrning behöver bli betydligt mer strategisk, systematisk och tydlig. Vi finner också att jämställdhetspolitiken måste hållas samman i fråga om de mål och prioriteringar som görs. På så sätt kan rege- ringen få förutsättningar att styra och följa upp jämställdhetspoli- tiken på ett verksamhetsanpassat sätt. Vi har kunnat se att det finns en risk att arbetet med jämställdhet sidoordnas i myndigheters och andra organisationers arbete, men också att det finns en tydlig tendens att arbetet som rör mäns våld mot kvinnor hanteras separat från övriga delmål som rör jämställd- hetspolitiken. Vi berör dessa frågor särskilt i kapitel 13.6.4. 13.3Förslag till mål för jämställdhetspolitiken Våra förslag till mål och målstruktur utgår från de nuvarande målen och hur dessa är utformade. Utöver ett övergripande mål, föreslår även vi delmål som i likhet med dagens delmål hänger samman och utgör en helhet. Delmålen bör även i fortsättningen vara utformade i två led. I det första ledet anges själva delmålet och i det andra ledet preciseras inriktningen av hur målet ska nås. De jämställdhetspolitiska delmålen ska ses som ett en priorite- ring av de mest centrala jämställdhetsproblemen i samhället. Jämställdhetspolitiken fokuserar på jämställda villkor för kvinnor och män, vilket också är vår utgångspunkt för våra förslag till mål. behöver hänsyn tas till de personer som inte identifierar sig som kvinna eller man eller med sitt juridiska kön. En binär syn på kön är därmed inte oproblematisk. Vidare skiljer sig villkoren inom gruppen kvinnor respektive gruppen män. En människas identitet och villkor påverkas inte enbart av hennes kön utan också av sam- spelet mellan faktorer såsom ålder, etnisk tillhörighet, religion, sexuell läggning, funktionsnedsättning och klass. Detta innebär att ett intersektionellt perspektiv i högre utsträck- ning behöver få genomslag både i hur jämställdhetspolitiken genom- förs och hur offentliga insatser följs upp utifrån de jämställdhets- politiska målen. Livscykelperspektivet i jämställdhetspolitiken behöver också bli tydligare. Könsnormer och maktstrukturer grundläggs redan i tidig ålder och vi lever allt längre. Villkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män, ser olika ut i olika skeden i livet. Det gäller i hög grad inom områdena utbildning och hälsa, vård och omsorg. Vi föreslår bl.a. mot denna bakgrund att dessa områden ska omfattas av egna delmål inom jämställdhetspolitiken, se kapitel 13.3.5 och 13.3.7. Med kvinnor och män avses i dagens jämställdhetspolitik även flickor och pojkar, dvs. Detta ligger även till grund för våra förslag. Utredningen menar dock att det finns skäl att sär- skilt framhäva flickor och pojkar i vissa delmål. De jämställdhetspolitiska målen behöver preciseras inom varje utgiftsområde på lämpligt sätt. I denna del lämnar vi förslag på rege- ringens styrning i kapitel 13.4.3. 13.3.2Övergripande mål för jämställdhetspolitiken Förslag: Kvinnor och män ska ha samma makt att forma sam- hället och sina egna liv. Nuvarande mål: Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Förändring i förhållande till nuvarande mål Utredningens förslag innebär ingen förändring i förhållande till det nuvarande delmålet. Skälen för utredningens förslag Vi bedömer att det övergripande mål som styr jämställdhets- politiken är aktuellt, relevant och angeläget. Målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är inte uppnått. Trots flera insatser återstår mycket att göra för att uppnå detta övergripande mål. Det nuvarande målet bör där- för ligga fast. Utvecklingen på jämställdhetspolitikens olika delmålområden går i vissa fall framåt, i vissa fall bakåt och på vissa områden står det still. I vissa fall är utvecklingen svår att bedöma, underlagen är inte heltäckande och verkligheten är komplex. Vi vill också framhålla att utvecklingen ser annorlunda ut för olika grupper av kvinnor och män. Vår övergripande bedömning är att utvecklingen avseende det övergripande målet har gått framåt något , men allt för lite och i allt för långsam takt. Insatser krävs därför både för att befästa de landvinningar som har gjorts inom området och för att föra utvecklingen framåt i en snabbare takt. Erfarenheter talar för att inget sker per automatik. För att nå målet krävs därför strategiska satsningar och långsiktighet när det gäller såväl handlingsplaner som praktiskt arbete. Jämställd- hetspolitiken bör därför även fortsatt ha som målsättning att både kvinnor och män ska ha samma makt och möjligheter att forma samhället och sina egna liv. Det har också funnits en stor samsyn, även över partigränserna, kring det övergripande målet. Det bedömer vi som en styrka. Jämn fördelning av makt och inflytande Förslag: En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhälls- medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet i sam- hällets alla sektorer. Nuvarande delmål: En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Förändring i förhållande till nuvarande delmål Utredningens förslag innebär ett förtydligande att makt och infly- tande ska gälla alla samhällets sektorer, inom såväl den offentliga verksamheten som det civila samhället och i det privata näringslivet. Vi föreslår också att de immateriella delarna av utbildning, som ingår i delmålet och som bl.a. handlar om utbildningens betydel- se för möjlighet till inflytande och personlig utveckling, lyfts ut och bildar ett nytt delmål om utbildning, se vidare kapitel 13.3.5. Skälen för utredningens förslag En jämn fördelning av makt och inflytande utgör en viktig utgångs- punkt i jämställdhetspolitiken och är en förutsättning för en hållbar demokratisk utveckling. Det innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka vilka frågor som hamnar på dagord- ningen och innehållet i de beslut som fattas. Bristande jämställdhet när det gäller jämn fördelning av makt och inflytande kan ses som ett uttryck för ett demokratiskt underskott. En jämn fördelning av makt och inflytande innebär för samhällets del att få bättre beslutsunderlag genom att ta tillvara den bredd av kunskaper och erfarenheter som kvinnor och män har. Det innebär också att de beslut som fattas får större legitimitet och förankring. Möjligheten att påverka beslutens innehåll förutsätter deltagande i beslutsfattandet. För att kvinnor ska uppnå halva den reella makten krävs också inflytande över vilka frågor som tas upp respektive av- visas från dagordningen i beslutande församlingar på lokal, regional och nationell samt EU-nivå. Kvinnor och män måste också kunna delta på samma villkor i fråga om informella beslutsvägar. Mot denna bakgrund ingår även villkoren för beslutsfattandet i målformule- ringen. Målet tar sikte på såväl formella politiska rättigheter och det for- mella demokratiska systemet som det som ligger utanför det formella demokratiska systemet, t.ex. inom det civila samhället, företag och medier. Till det civila samhället räknas också idrotten och trossam- funden. Det handlar också om lika möjligheter för kvinnor och män att delta i och påverka de processer som formar våra föreställningar, tankar och idéer inom massmedia, kulturen, forskningen, folkbild- ningen och utbildningsväsendet. Vi vill särskilt uppmärksamma att det har utvecklats nya arenor där ojämställdhet när det gäller makt och inflytande manifesteras. Kvinnor utsätts för hot om våld på ett annat sätt än män när de uttrycker sig på sociala medier eller publicerar artiklar/kommentarer i olika fora. Det gäller även när kvinnor ut- trycker sig i traditionella medier och sedan utsätts för hot om våld via nätet. Detta är en fråga om demokrati, makt och inflytande, som inskränks när ens röst inte får höras. Aspekter som rör trakasserier och hot om våld i sociala medier och andra nya digitala kanaler bör också ingå som en del i delmål 4 om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra, se vidare kapitel 13.3.6. Flickor och pojkar har enligt rätt till infly- tande efter ålder och mognad.4 Det aktuella delmålet rör såväl makt och inflytande i de formella demokratiska processerna som demo- kratiska processer i vidare bemärkelse. Eftersom barn inte har rösträtt eller är valbara till folkvalda församlingar nämner vi inte flickor och pojkar explicit i formuleringen av delmålet. I arbetet med delmålet bör det dock framhållas att flickor och pojkar 4 Rätten till inflytande tas upp främst i art. 12, men berörs även i art. 13, 14, 15 och 17. måste få samma möjligheter till inflytande i skolan, kulturen och i det civila samhället för att en grund ska kunna läggas för de ska ges förutsättningar att bli aktiva samhällsmedborgare med demokratiska värderingar. Skolan har ett viktigt demokratiskt uppdrag och del- målet om makt och inflytande har därmed en viktig koppling till det förslagna nya delmålet 3 Jämställd utbildning. Förslag: Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekono- misk självständighet livet ut. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet och ska ha samma möjligheter att kombinera betalt arbete med privat- och familjeliv. Nuvarande delmål: Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvin- nor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. Förändring i förhållande till nuvarande delmål Utredningens förslag innebär att utbildningens materiella delar, som i första hand berör utbildningens betydelse för kvinnors och mäns möjligheter på arbetsmarkanden, förs över till ett nytt delmål, se kapitel 13.3.5. Förslaget innebär också att det nuvarande delmålet 3 Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet i huvudsak förs samman med delmålet om ekonomisk jämställdhet. I det ingår att ge omsorg på lika villkor. Att få omsorg på lika villkor ingår i det nya delmålet om hälsa, se kapitel 13.3.7. Skälen för utredningens förslag Ekonomisk jämställdhet och självständighet är en viktig förutsättning för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Delmålet förutsätter att kvinnor och män har samma möjligheter i fråga om tillgång till arbete och samma möjligheter och villkor i fråga om anställning, lön och andra arbetsvillkor, som exempelvis möjligheten att utvecklas i arbetet. Det betalda arbetet ska också ge förutsättningar för ekonomisk trygghet och självstän- dighet under pensionsåren. I dagens delmål om ekonomisk jämställdhet ingår utbildning och behandlas främst som ett medel för att etablera sig på arbetsmark- naden och få försörjning. Detta är naturligtvis viktiga aspekter. Vi menar dock att vikten av utbildning i sig och dess betydelse för uppfyllandet av övriga mål och delmål i jämställdhetspolitiken bör synliggöras i ett eget nytt delmål. Skälen för detta utvecklas ytter- ligare i kapitel 13.3.5. Hur mycket obetalt arbete som utförs påverkar det betalda arbetet och vice versa. För att kunna identifiera problem och besluta om rätt åtgärder behövs en medvetenhet om hur förvärvsarbete och hem- och omsorgsarbete förhåller sig till varandra. Vi menar därför att det finns starka skäl att föra samman huvuddelen av det nuvarande del- målet 3 med delmålet om Ekonomisk jämställdhet. Vi föreslår också ett tillägg i målformuleringen om att kvinnor och män ska ges lika möjligheter att kombinera betalt arbete med privat- och familjeliv, dels för att tydligare synliggöra varför samma ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet är viktigt, dels för att tydliggöra kopp- lingen till samarbetet i EU kring dessa frågor. Ekonomisk jämställdhet avser fördelningen av ekonomiska resurser. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter, villkor och förutsätt- ningar i fråga om tillgång till arbete, anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor som rör arbetet. I målet ingår också arbetsmiljö, liksom lika möjligheter och villkor i fråga om företagande. Det betalda arbetet ska inte bara ge ekonomisk självständighet i förvärvsaktiv ålder, utan också ge förutsättningar för ekonomisk trygghet och självständighet under pensionsåren. ena betalt arbete med att ha en familj och att vårda relationer med närstående är ett centralt värde i jämställdhetspolitiken. Omsorgen om de äldre är också ett område som behöver större uppmärksam- het i takt med att antalet äldre kvinnor och män i samhället ökar, särskilt som människor blir allt äldre. Den del som handlar om att få omsorg bör föras över till ett nytt delmål om hälsa, se avsnitt 13.3.7. Livscykelperspektivet är även centralt i den del av målet som hand- lar om hem- och omsorgsarbete. Många kvinnor riskerar en sämre pension på grund av att de har tagit huvudansvaret för barnen , bl.a. genom att ta ut merparten av föräldraförsäkringen och att arbeta deltid, medan många män har förvärvsarbetat på heltid och sparat ihop till sin pension. Delmålet om ekonomisk jämställdhet berör flickor och pojkar indirekt, men vår utgångspunkt är att de upp till åldern bör befinna sig i utbildning. Därmed nämns inte flickor och pojkar speci- fikt i formuleringen av delmålet. Möjligheter och villkor i fråga om utbildning har en stark kopp- ling till målet om ekonomisk jämställdhet, men bör som har nämnts utgöra ett nytt eget delmål. Förslag: Jämställd utbildning. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller livs- långt lärande och personlig utveckling. Förändring i förhållande till nuvarande delmål Delmålet är nytt i förhållande till nuvarande delmål. Utbildning har dock berörts i viss mån även tidigare. Vårt förslag innebär att delar av nuvarande delmål 1 En jämn fördelning av makt och inflytande och delmål 2 Ekonomisk självständighet förs över till det föreslagna nya delmålet Jämställd utbildning. Skälen för utredningens förslag Utbildningens betydelse för möjligheter till inflytande och för indi- videns personliga utveckling och hälsa ingår i dagens delmål 1 om makt och inflytande. Utbildning ingår också som en aspekt i delmål 2 Ekonomisk jämställdhet. Utbildningen beskrivs där främst som ett medel för att kunna ta plats på arbetsmarknaden och skapa sig en försörjning och berör i huvudsak könsbundna studieval och hur dessa ger effekter på högskoleutbildning och yrkesval. Vi föreslår att jämställdhet i utbildningen ska utgöra ett eget del- mål. Det främsta skälet är att utbildningens egenvärde bör betonas. Vi vill också tydliggöra utbildningens betydelse för uppfyllelse av alla övriga delmål och därigenom det övergripande målet. normer och föreställningar kring jämställdhet, maskulinitet, feminitet och sexualitet formas då flickor och pojkar tillbringar en stor del av sin tid i utbildningen. Dessa normer och föreställningar får i sin tur konsekvenser för val av utbildning och, i ett längre per- spektiv, för kommande yrkesval och villkor i arbetslivet. Den starkt könssegregerade arbetsmarknaden i hänger nära samman med könssegregerade studieval. Mot denna bakgrund anser vi att jämställdhet i utbildningen bör lyftas in som en målsättning i jämställdhetspolitiken. Rätten till ut- bildning är också enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna en mänsklig rättighet. Målet omfattar alla utbildningsformer, från förskola till högskole- utbildning, samt även forskarutbildning. Målet omfattar även in- formellt lärande inom ramen för exempelvis folkbildningen, samt kompetensutveckling inom arbetslivet. Delmålet ska synliggöra utbildningens egenvärde men också ut- bildningens betydelse vad gäller möjligheter till inflytande och makt, personlig utveckling, etablering på arbetsmarknaden och för kvinnors och mäns hälsa. Delmålet ska också synliggöra utbildningens roll i det livlånga lärandet. Särskilt viktiga frågor att beröra i arbetet med målet jämställd utbildning är bl.a. skillnader i skolresultat mellan flickor och pojkar, könsstereotypa studieval, bristen på kunskapsideal för pojkar, studie- sociala frågor inklusive frågor om elevers psykiska hälsa, skolans demokratiska uppdrag, inklusive frågor om normer och normkritik, samt jämställda möjligheter till livslångt lärande.