sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — 23“Individuals with medium or high internet skills (3 or more of 6 internet activities)” countries#chart={"indicator-group":"ict-skills","indicator":"i_isk_ge_me","breakdown- group":"any","breakdown":"IND_TOTAL","unit-measure":"pc_ind","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","ME","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE ","TR","UK"]} (). sjutton avseende vuxnas problemlösningsförmåga med hjälp av internet/dator.24 En aspekt av digital kompetens är förmågan att programmera. Statistik från visar att ökade andelen svenska datoranvändare som har programmerat ett dator- program. uppgav i (i åldern 16–74) att de har skrivit ett datorprogram i ett programspråk, vilket kan jämföras . placerade sig på andra plats bland de europeiska länder som ingick mätning. () låg på första plats och () på tredje plats vid samma mätning. I är andelen som har programmerat ungefär lika stor som vid förra mätningen , medan i har andelen som programmerat ökat från 23 till 28 procent.25 I har den mobila internetanvändningen ökat kraftigt . använde av svenskarna (i åldern 16–74) internet via en mobiltelefon, att jämföra . framgår att den svenska utvecklingen överensstämmer med den allmänna trenden bland övriga länder i . I den senaste EU-jämförelsen rankades högst () och följdes närmast av () och (). har placerat sig bland de tre högst rankade länderna vid samtliga mätningar som genomfört.26 24OECD, Survey of Adult Skills (PIAAC): Full selection of indicators” *P002*Q018* P003*P004*P005*P006*P007*P008*P011*Q001*Q005*Q006*Q010*Q011*Q012*Q013* Q014*Q015*Q016*Q017*Q019*Q022*Q025*Q027*Q030*Q031*Q034*Q035*Q036*Q0 37*Q040*Q041*Q044*Q045*Q046 (). 25”Individuals who have written a computer program using a specialised programming language” countries#chart={"indicator-group":"ict- skills","indicator":"i_cprg","breakdown":"IND_TOTAL","unit-measure":"pc_ind","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","ME","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE ","TR","UK"]} (). 26“Individuals accessing the Internet through a mobile phone via UMTS ()” countries#chart={"indicator-group":"mobile","indicator":"i_iu3g","breakdown- group":"total","breakdown":"IND_TOTAL","unit-measure":"pc_ind","ref- area":["BE","BG","CZ","DK","DE","EE","IE","EL","ES","FR","IT","CY","LV","LT","LU","HU", "MT","NL","AT","PL","PT","RO","SI","SK","FI","SE","UK","EU27"]} (). Det har skett en ökning av andelen svenskar som använder internet för att läsa tidningar eller magasin, beställa varor eller tjänster och göra bankärenden. Enligt SCB:s mätning hade av svenskarna läst nyhetstidningar eller magasin på internet . Vid senaste rankning placerade sig på tredje plats, efter () på första plats och () på andra plats.27 I ett alltmer digitaliserat samhälle förändras de digitala tjänsterna ständigt och nya tjänster växer fram. Tillgång till bredband med stor överföringskapacitet är därför en väsentlig faktor för befolkningens fortsatta utveckling av digital kompetens. Vid senaste mätning hade av de svenska bredbandsabonnemangen en hastighet på Mbps, vilket kan jämföras . placerade sig på andra plats bland de europeiska länderna vid mätning.28 Jämfört med många andra länder i har ändå sammantaget en lägre andel hushåll med tillgång till bredband på minst . visar att andelen svenska hushåll som har tillgång till bredband på minst ökade från år . Vid de tre mätningar som genomförts har legat kring plats 20. , och har placerat sig överst på rankningen vid samtliga mätningar. , då den senaste mätningen genomfördes, placerade sig på sjuttonde plats och () på första plats, () på andra plats och () på tredje plats.29 27“Reading/downloading online newspapers/news magazines” http://digital-agenda- data.eu/charts/analyse-one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- group":"internet-services","indicator":"i_iunw","breakdown- group":"total","breakdown":"IND_TOTAL","unit-measure":"pc_ind","ref- area":["AT","BE","BG","CA","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL"," HU","IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","ME","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI", "ES","SE","TR","UK"]} (). 28“Share of fixed broadband subscriptions >= - Advertised download speed” countries#chart={"indicator-group":"any","indicator":"bb_speed100","breakdown- group":"total","breakdown":"TOTAL_FBB","unit-measure":"pc_lines","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE", "TR","UK"]} (). 29“NGA broadband coverage/availability (as a % of households)” http://digital-agenda- data.eu/charts/analyse-one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- SOU 2015:28 Internationella index Privatpersoners användning av internet för att söka information och ta del av nya tjänster har ökat. I den senaste mätningen hade av svenskarna i åldern 16–74 använt internet för att söka information om hälsa (skador, sjukdomar, kost etc.), vilket kan jämföras . låg på sjätte plats och rankningen toppades av (), () och ().30 Av framgår att tillhör de fem länder i där invånarna är mest benägna att använda internet vid vårdkontakter. av svenskarna (16–) hade använt internet för att boka tid med läkare . Därmed placerade sig på fjärde plats på rankning. och delar förstaplats () och () på tredje plats. I har andelen ökat från , i europeiska länderna avseende den här indikatorn, EU-genomsnittet är 10 procent.31 Andelen svenskar (i åldern 16–74) som har beställt varor eller tjänster över internet har också ökat, från år år 2014. Vid senaste mätning låg på fjärde plats efter (), () och group":"broadband","indicator":"bb_ngacov","breakdown- group":"total","breakdown":"TOTAL_POPHH","unit-measure":"pc_hh_all","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","FI","FR","DE","EL","HU","IS","I E","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","SK","SI","ES","SE","CH","UK"]} (). 30”Seeking online information about health” one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- group":"eHealth","indicator":"i_ihif","breakdown- group":"any","breakdown":"IND_TOTAL","unit-measure":"pc_ind","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","FI","FR","DE","EL","HU","IS","I E","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","SK","SI","ES","SE","UK"]} (2014- 11-26). 31”Making an appointment with a practitioner via a website” http://digital-agenda- data.eu/charts/analyse-one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- group":"eHealth","indicator":"I_IUMAPP","breakdown":"IND_TOTAL","unit- measure":"pc_ind","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE", "TR","UK"]} (). ().32 Andelen svenskar i åldern 16–74 som gjort bankärenden på internet har ökat från år . I den senaste jämförelsen rankades på sjätte plats bland 31 europeiska länder.33 Digital kompetens i samhällslivet Digital kompetens i samhällslivet tar sin utgångspunkt i demokratins utveckling, social sammanhållning och aktivt medborgarskap. När allt fler tjänster i samhället blir digitala blir en bred tillgänglighet en viktig förutsättning. Det handlar bland annat om möjligheten att delta i samhällslivet och att kunna utöva sina rättigheter och skyldigheter som medborgare. Enligt den digitala agendan ska it vara ett stöd för medborgar- dialog samt bidra till att öka medborgarnas kunskap, samhälls- engagemang, insyn och inflytande. Andelen svenskar som använder internet för att uttrycka politiska åsikter har ökat marginellt och mätningarna visar att andelen svenskar (i åldern 16–74) som via internet röstat i webbenkäter eller skrivit under namnlistor i medborgerliga eller politiska frågor ökade från år . placerade sig på andra plats vid mätning. Högst upp på rankningen låg () och på tredje plats låg ().34 32”Individuals ordering content or software that were delivered or upgraded online” countries#chart={"indicator- group":"ecommerce","indicator":"i_bgoodo","breakdown":"IND_TOTAL","unit- measure":"pc_ind_ilt12","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE","TR" ,"UK"]} (). 33”Using online banking” compare-countries#chart={"indicator-group":"internet- services","indicator":"i_iubk","breakdown":"IND_TOTAL","unit-measure":"pc_ind","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE", "TR","UK"]} (). 34”Taking part in on-line consultations or voting to define civic or political issues” countries#chart={"indicator-group":"internet-services","indicator":"i_iuvote","breakdown- group":"any","breakdown":"IND_TOTAL","unit-measure":"pc_ind","ref- area":["AT","BE","CY","CZ","DK","EE","EU27","FI","FR","EL","HU","IE","IT","LV","LT","M T","NO","PL","PT","SK","SI","ES","SE"]} (). De offentliga tjänster för privatpersoner som finns tillgängliga online har ökat kraftigt . av utvalda offentliga tjänster fanns tillgängliga online vid mätning att jämföra vid den senaste mätningen . Sju europeiska länder förutom nådde och placerade sig därmed på första plats.35 Svenskarnas användning av offentliga tjänster på internet har ökat något och står sig väl i jämförelse med andra europeiska länder. hade av svenskarna (i åldern 16–74) använt e-förvaltningstjänster , en liten ökning sedan föregående år. Vid mätning rankades på fjärde plats. Högst upp på rankningen låg () följt av () och ().36 Data Index mäter i vilken utsträckning offentliga aktörer tillgängliggör öppna data för medborgare, företag, organisationer och civilsamhället. Data Index visar att uppfyller sammanlagt av kriterierna inom de tio områden som indexet omfattar. placerar sig därmed på trettonde plats bland de 110 länder som mätningen omfattar. Utvecklingen i har gått något långsammare än i andra länder. var på sjunde plats av vid den mätningen totalt 70 länder. Både 2013 och rankning toppades av , som vid den senaste mätningen uppfyllde av kriterierna inom de tio områdena. Vid mätning placerade sig () på andra plats och () på 35“Basic public services for citizens, which are fully available online” http://digital-agenda- data.eu/charts/analyse-one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- group":"egovernment","indicator":"FOA_cit","breakdown- group":"any","breakdown":"TOTAL","unit-measure":"pc_pub_serv_for_citizen","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","FI","FR","DE","EL","HU","IS","I E","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","SK","SI","ES","SE","TR","UK"]} (). 36“Individuals interacting online with public authorities, last 12 months” http://digital- agenda-data.eu/charts/analyse-one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- group":"egovernment","indicator":"i_iugov12","breakdown- group":"any","breakdown":"IND_TOTAL","unit-measure":"pc_ind","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","ME","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE ","TR","UK"]} (). Av rankning framgår att (plats 20) är det enda av de nordiska länderna som placerar sig efter Sverige.37 Barometer Index rankar länder utifrån i vilken utsträckning myndigheters data finns digitalt tillgängliga. Dessutom poängsätts länderna utifrån landets politiska, sociala och ekonomiska möjligheter att kunna dra nytta av öppna data. Den senaste och enda upplagan av Barometer Index presenterades . fick då av högsta möjliga poäng och placerade sig därmed på tredje plats bland 77 länder. Rankningen toppades av () och ().38 och , som står bakom indexet, förklaras och ledande positioner främst av att dessa båda länder tog ett nationellt initiativ för att arbeta aktivt med öppna data, vilket har gett de här frågorna hög prioritet. I läggs även stor vikt vid att använda öppna data för att stödja innovation och ekonomisk tillväxt, bland annat har de inrättat med syfte att stödja och öka företags användning av öppna data.39 Digital kompetens i utbildningen Strategiska frågor med koppling till digital kompetens i skola och utbildning som tas upp i den digitala agendan handlar om tillgången till och användningen av datorer och it i undervisningen, digital kompetens hos eleverna, lärarnas kompetens att använda it samt lärarnas förståelse för de möjligheter som it skapar för eleverna. Digital kompetens i skola och utbildning omfattar indikatorer som hör till grund- och gymnasieskola samt högskola och universitet. I senaste jämförelse får en mitten- placering i avseende lärarnas digitala kompetens och benägenhet att använda digitala verktyg i undervisningen. Av Europeiska kommissionens mätningar framgår att andelen grund- skoleelever i årskurs 8 som undervisas av lärare som använder it- 37“Data Index: Survey” (). 38Open Data Barometer Index 2014 publiceras på: 39Davis, T. (2013) Barometer. 2013 Global report. SOU 2015:28 Internationella index utrustning vid mer än en fjärdedel av lektionerna ökade mellan . kan jämföras vid den senaste mätningen . Vid denna mätning låg på sjunde plats i , medan (), () och () placerade sig överst på rank- ningen.40 placerar sig väl när det gäller tillgången till datorer i skolan. Enligt mätningen hade av de svenska eleverna i årskurs 4 tillgång till en egen dator, vilket kan jämföras vid föregående mätning . placerade sig på fjärde plats i men tappade en placering på rankningen till femte plats . Andra europeiska länder har haft en snabbare utveckling än . rankning toppades av (), () och ().41 Andelen svenska elever i årskurs 8 som har tillgång till en egen dator ökade från år vid mätning . Vid mätning placerade sig på sjätte plats på rankning. hade gått till en förstaplats, () på andra plats och () på tredje plats. Offentliga investeringar i forskning och utveckling inom it har ökat tydligt i såväl som i många andra EU-länder från den första europeiska mätningen fram till den senaste . har toppat rankningen ända . rankning omfattade 29 länder och toppades av , följt av och . 40Europeiska Kommissionen (2013) Survey of Schools:ICT in Education. Access, Use and Attitudes to Technology in Europe’s Schools. Final Study Report. 41“Computers for educational purposes, grade 8 ” http://digital-agenda- data.eu/charts/analyse-one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- group":"ict-edu","indicator":"eun_computers","breakdown- group":"any","breakdown":"grade8","unit-measure":"nb_x100stud","ref- area":["AT","BE","CY","CZ","DK","EE","EU27","FI","FR","EL","HU","IE","IT","LV","LT","M T","NO","PL","PT","SK","SI","ES","SE"]} (). Digital kompetens i arbetslivet Digitaliseringen har genererat nya jobb och nya yrken men innebär också att befintliga yrken omdefinieras och att vissa yrken helt försvinner. Allt fler arbeten inkluderar med självklarhet digitala verktyg och arbetssätt. I internationell jämförelse placerar sig väl avseende digital kompetens i arbetslivet. Enligt senaste mätning ansåg av svenskarna (i åldern 16–74) att nivån på deras digitala kompetens skulle vara tillräcklig om de skulle söka nytt jobb . Resultatet innebar att placerade sig på första plats. rankning omfattade 30 europeiska länder och av dessa var det endast (), () och () som lyckats nå ett resultat över 80 procent.42 Statistik från tyder på att det har blivit något lättare för svenska företag (med 10 eller fler anställda) att rekrytera it- specialister. Andelen svenska företag som rekryterar it-specialister och har upplevt svårigheter att tillsätta tjänsterna ökade från år för att minska till igen 2014. hade näst störst andel företag bland 29 länder som uppgav rekryteringsproblem, men är 2014 på nionde plats i EU. Länder som möter större utmaningar än är bland annat , och . Sannolikt belyser indikatorn utmaningar som beror på hur stor it-sektor landet har och därmed hur stora behov det finns av att rekrytera it-experter.43 För att företagen skall stå sig starka i konkurrensen är inte enbart tillgången till rätt it-kompetens avgörande. 42”Workers who judge their current ICT skills sufficient for changing job within a year” countries#chart={"indicator-group":"ict- skills","indicator":"i_cisk_sfjob","breakdown":"EMPL_","unit-measure":"pc_ind","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE","TR" ,"UK"]} (). 43”Enterprises reporting hard-to-fill vacancies for jobs requiring ICT specialist skills” countries#chart={"indicator-group":"ict- skills","indicator":"E_ITSPVAC2","breakdown":"ent_all_xfin","unit-measure":"pc_ent","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE", "TR","UK"]}(). SOU 2015:28 Internationella index inte är anpassad efter verksamheterna ger konsekvenser för såväl företagen som deras anställda. mätningar visar att tillgången till den senaste tekniken för svenska företag ökade för att därefter sjunka. Vid den senaste mätningen skattades tillgången till teknik till (andel av högsta möjliga poäng). låg på första plats och år hade sjunkit till sjunde plats. Högst upp på rankningen återfinns () följt av () och ().44 undersöker även hur enkelt det är för entreprenörer i innovativa högriskprojekt att få tillgång till riskkapital. Mätningarna visar att tillgången till riskkapital i gradvis minskade . Vid mätning skattades tillgången till riskkapital till (andel av högsta möjliga poäng), en nedgång från . placerade sig på en femte plats både , men hamnade på en elfte plats. Enligt rankning bedömdes tillgången till riskkapital för innovativa högriskprojekt vara högst i (), följt av () och ().45 För att det ska vara möjligt för företag att använda och erbjuda digitala tjänster behövs en grundläggande infrastruktur med väl fungerande elektroniska kommunikationer. Det finns relativt god tillgång till bredband för företag i . Enligt hade av företagen med fler än 10 anställda tillgång till återfanns på en femtonde plats av Listan toppas av (), () och (). Av mätningar framgår dock att det är relativt små skillnader mellan de flesta länder.46 44World (2014) 2014–2015. 45Networked Readiness Index. 46“Enterprises having a fixed broadband connection” http://digital-agenda- data.eu/charts/analyse-one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- group":"broadband","indicator":"e_broad","breakdown":"ent_all_xfin","unit- measure":"pc_ent","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE", "TR","UK"]} (). Den digitala agendan anger att bättre e-tjänster kan förenkla vardagen för företag. har de svenska företagen ökat sin användning av internet vid kontakter med myndigheter. Jämförande data visar att andra europeiska länder har upplevt en snabbare utveckling än och att placerar sig i mittfåran bland europeiska länder. av de svenska företagen (med minst 10 anställda) använde internet vid kontakter med myndigheter enligt . Vid den senaste mätningen uppgav av de svenska företagen att de använder myndigheternas e-tjänster, vilket innebar att placerade sig på åttonde plats på rankning. På första plats låg (), följt av () och (). mätningar visar att låg på en förhållandevis hög nivå redan vid den första mätningen, men i flera länder, som till exempel och , har företagens användning av e-förvaltning ökat , vilket lett till att skillnaderna mellan de europeiska länderna har jämnats ut.47 export av tjänster relaterade till informations- och kommunikationsteknik (mätt som andel av totala export av tjänster) har legat relativt stabilt kring eller strax . placerade sig på tolfte plats i sammanställning över länders export av it-tjänster . Rankningen toppades av () på första plats, () på andra plats och () på tredje plats.48 De svenska företagens digitala försäljning har ökat och i jämförelse med övriga europeiska länder placerar sig relativt väl. Av framgår att andelen företag med minst 10 anställda som säljer varor eller tjänster elektroniskt uppgick till i . placerade sig på femte plats efter (), 47“Enterprises interacting online with public authorities” http://digital-agenda- data.eu/charts/analyse-one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- group":"egovernment","indicator":"e_igov","breakdown- group":"any","breakdown":"ent_all_xfin","unit-measure":"pc_ent","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE", "TR","UK"]} (). 48“ICT service exports (% of service exports,BoP)” 2010+wbapi_data_value+wbapi_data_value-first&sort=asc (). (), och () . pendlade mellan tredje och fjärde plats på rankningen. mätningar visar även att företagens användning av affärssystem för att dela information mellan olika funktioner inom företaget har ökat något . Den senaste mätningen visade att av företagen med minst 10 anställda använder ett så kallat ERP-system49. Vid denna mätning låg på tredje plats i rankning. Toppade gjorde () och sedan ().50 49ERP-system är digitala affärssystem som hjälper företag att hantera och processa information internt i företaget, om t ex försäljning, kundtjänst, distribution osv. 50”Enterprises that share internally electronic information with an ERP” http://digital- agenda-data.eu/charts/analyse-one-indicator-and-compare-countries#chart={"indicator- group":"ebusiness","indicator":"E_ERP1","breakdown":"ent_all_xfin","unit- measure":"pc_ent","ref- area":["AT","BE","BG","HR","CY","CZ","DK","EE","EU27","MK","FI","FR","DE","EL","HU", "IS","IE","IT","LV","LT","LU","MT","NL","NO","PL","PT","RO","RS","SK","SI","ES","SE", "TR","UK"]} (). Digitaliseringen innebär en samhällsförändring där flera olika samhällstrender understödjer varandra. Teknikutvecklingen är fortfarande central men digitaliseringen transformerar i princip alla områden. Det handlar om en strukturomvandling där information, kommunikation och interaktion sker på nya sätt, där varor och tjänster produceras och distribueras på nya sätt och där analys av stora mängder data kommer att påverka vår kunskap och förståelse. De viktigaste utmaningarna och utvecklingsmöjligheterna berör inte bara det som vi traditionellt benämner som it. De berör både tillväxt och arbetsmarknad, utbildning och kompetensutveckling, fördelnings- och trygghetssystem, hälso- och sjukvård, social sammanhållning och demokrati. Det innebär att frågor om digitalisering i högre utsträckning behöver integreras inom samtliga politikområden och att dessa sakområden bör förhålla sig till frågor om digitalisering på samma sätt som de förhåller sig till andra generellt utpekade politikområden. I kunskapssamhället är utveckling och spridning av kunskap en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt och omställnings- förmåga.51 Den kunskap som behövs och efterfrågas skiljer sig från den som efterfrågades , för individen som privatperson, som medborgare och på arbetsmarknaden. Det blir också allt svårare att förutse vilken kunskap och kompetens som kommer att efterfrågas och behövas . Den pågående globaliseringen innebär ett högt omvandlingstryck där teknikutvecklingen med nya maskinella lösningar (exempelvis robotar, automatisering) och digitaliseringen (exempelvis big data, sakernas internet) ger upphov till snabbt växande nya möjligheter på en gemensam marknad.