sou · H3B321d2 · 2015-03-02 00:00:00 — Brist på sådan kunskap riskerar rättssäkerheten vid bedöm- ning av arbetsskadeärenden. För att det ovan föreslagna bedömningsstödet ska kunna bidra till en tillämpning av arbetsskadeförsäkringen som över tiden anpassar sig till ny kunskap om arbetsrelaterade sjukdomar och skador, krävs en kontinuerlig uppdatering i takt med att ny kunskap tas fram. Det arbetsmedicinska rådet ska ansvara för att bedöm- ningsstödet hålls aktuellt. En central del i detta arbete är att kunskapssammanställningar inom relevanta medicinska områden görs löpande. finns inte någon formell eller institutionell ordning för hur aktuella kunskapssammanställningar ska tas fram eller hur ny kunskap ska användas i handläggning av arbetsskadeärenden. Det är en brist som leder till att arbetsskadeförsäkringen inte fullt ut fungerar enligt lagstiftningens intentioner. Därmed påverkas legitimiteten och rättssäkerheten i försäkringen på ett negativt sätt. Förutsätt- ningarna för att på ett systematiskt sätt ta fram relevanta kunskaps- sammanställningar för arbetsskadeförsäkringens behov, behöver därför stärkas. publicerar inte några egna forskningssam- manställningar, vilket försvårar handläggningen och bidrar till en bristande transparens och förutsebarhet i försäkringen. Mängden vetenskapliga artiklar som är relevanta för tillämpningen av arbets- skadeförsäkringen är dock så omfattande att det i praktiken är svårt för att hinna ta del av den ständigt växande Förslag för en mer rättssäker arbetsskadeförsäkring strömmen av nya forskningsrön. Forskningsresultaten behöver sorteras, granskas kritiskt och sammanställas så att de blir över- skådliga. Ett steg som har tagits för att förbättra kunskapsläget är att SBU har i uppdrag av regeringen att sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom. I uppdraget ingår att särskilt beakta kvinnors arbetsmiljöer. De metodologiska utmaningarna med att göra evidensgraderade kunskapssamman- ställningar som påvisar risken för sjukdom kopplad till en viss faktor i arbetslivet är stora. Ett exempel på detta är att arbets- relaterade sjukdomar ofta utvecklas . Eftersom besvär och sjukdomar med koppling till arbetslivet oftast har multi- faktoriella orsaker är det svårt att isolera betydelsen av enskilda faktorer i arbetslivet. Faktorer som inte är kopplade till arbetet kan också spela in. Det behöver därför ställas höga krav på hur forsk- ningen utformas och hur resultaten tolkas. Det arbete som SBU gör för att ta fram aktuella kunskapssam- manställningar över arbetets betydelse för uppkomst av sjukdom är mycket värdefullt. Detta arbete ska utvecklas i samband med att ett arbetsmedicinskt råd etableras. I syfte att säkerställa att förteck- ningen med ersättningsgrundande sjukdomar löpande utvecklas ska det arbetsmedicinska rådet i samråd med SBU besluta inom vilka områden som kunskapssammanställningar behöver göras. SBU ska ansvara för att göra kunskapssammanställningarna. På så sätt skapas förutsättningar för att aktuell kunskap om arbetets betydelse för sjukdomar kan användas som stöd i försäk- ringstillämpningen. Sammanställningarna ska också bidra till att tydliggöra inom vilka områden ytterligare forskning behövs och vilka metodologiska krav som ska ställas på forskningen för att den ska kunna vara användbar inom arbetsskadeförsäkringen. En viktig uppgift för det arbetsmedicinska rådet ska vara att verka för att mer resurser kanaliseras till forskning om skadliga arbetsmiljöer i traditionellt kvinnodominerande yrken. Det behövs mer kunskap om kvinnors arbetsmiljöer och exponeringar i olika yrken för att kunna minska skillnaderna mellan kvinnors och mäns beviljande av arbetsskadelivräntor. Förslag för en mer rättssäker arbetsskadeförsäkring Kommitténs förslag: En särskild forsknings- och utvärderings- funktion ska inrättas, vars inriktning ska vara mot arbetsmiljö- området och svara upp mot de behov som finns när det gäller evidensbaserad forskning för en väl fungerande arbetsskade- försäkring. Tyngdpunkten i funktionens arbete ska vara att för- bättra kunskapsläget om kvinnors arbetsmiljö och arbetsskador. Skälen till kommitténs förslag: Dagens arbetsskadeförsäkring tillkom i början av på en arbetsmarknad där en stor del av arbetskraften var utsatt för risk för plötsliga olycksfall. Som beskrevs i kapitel 18 har vad som orsakar skador och ohälsa i arbetet förändrats . En betydligt större andel av arbets- kraften finns exempelvis i tjänstesektorer. Det handlar inte längre enbart om plötsliga olycksfall där sambandet mellan skadan och arbetet för det mesta är relativt enkelt att belägga. Ofta är orsaks- sambanden komplexa och kräver omfattande utredning för att bringa klarhet i vilken typ av påverkan arbetet har haft för att en viss skada eller sjukdom uppkommit. Dels handlar det om ett för- ändrat arbetsinnehåll med andra typer av risker, dels handlar det om att många byter arbetsuppgifter eller arbetsgivare under sitt arbetsliv. Därmed blir orsakssambanden svårare att utreda. Ytterligare en faktor är att kunskapen om vad som ger ohälsa ökar och att, i takt med detta, kraven stiger på att försäk- ringen ska möta nya typer av skador där man tidigare kanske inte reflekterat över att de skulle kunna vara arbetsrelaterade. Extra komplicerat är att utreda sjukdomar där individuella faktorer sam- varierar med hemmiljön eller den yttre miljö individen befunnit sig i. En väl fungerande arbetsskadeförsäkring är beroende av att god kunskap utvecklas över sambandet mellan arbete och sjukdom. är kunskapsläget bristfälligt inom vissa områden. Detta gäller särskilt för psykiska besvär och för sjukdomar i rörelse- organen. Kvinnor är överrepresenterade inom dessa diagnosgrup- per.1 Kommitténs bedömer att en förutsättning för att arbetsskade- 1 (2013b). Förslag för en mer rättssäker arbetsskadeförsäkring försäkringen ska upplevas som rättvis, rättssäker och förutsebar är att kunskapsläget inom detta och andra diagnosområden förstärks och kontinuerligt utvecklas. Det behövs ny och förädlad kunskap om vilka arbetsbetsmiljöer som är skadliga, hur skadliga arbets- miljöer uppkommer och hur de undviks eller begränsas. Arbetslivet förändras ständigt. Det ställer krav på att arbets- skadeförsäkringen kontinuerligt anpassas. Vad som var skadliga arbetsmiljöer och arbetsmoment förr är nödvändigtvis inte det . Nya arbetsmoment som inte fanns i arbetslivet kan visa sig vara skadliga vid olika grader av exponering. Det behövs således enligt kommitténs mening mer forskning om arbetsmiljön som utförs med data och metoder som i högre grad gör det möjligt att bedöma orsakssamband. Det innebär också att sammanställ- ningar och spridning av kunskaper ska utgå från högt ställda veten- skapliga krav. Forskning inom arbetslivsområdet finansieras i stor utsträck- ning via för arbetsliv och välfärd (Forte). Forte har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovs- styrd forskning inom arbetslivsområdet, socialvetenskap och folk- hälsovetenskap. För detta ändamål förfogar Forte över som kan beviljas till forskning. I Forsknings- och innovationspropositionen föreslås en särskild satsning på vårdforskning samt åldrande och hälsa.2 Forte har till- förts för att förstärka forskningen inom detta område. Även det partsägda bolaget är en viktig finansiär av arbetslivsforskning. Försäkring finansierar forskning för . Forskningen bedrivs inom tre huvudområden; arbetsmiljö, hälsa samt tillämpning och kom- munikation. Utöver dessa forskningsfinansiärer disponerar även en forskningsbudget om som används till forskning inom socialförsäkringen. Regeringens arbetsmiljöpolitiska råd föreslog i en skrift 2010 att ett skulle inrättas och att dess verksamhet skulle omfatta omvärldsbevakning, kunskapsbevakning, tillgänglighet till kunskap, kunskapssammanställning och nationell representation. 2012/13:30. Förslag för en mer rättssäker arbetsskadeförsäkring En nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbets- liv har inrättats inom . I betänkandet Åtgärder för ett längre arbetsliv föreslås åtgärder för att stärka kunskapsbevakning, kunskapsvård och kunskapsför- medling inom på arbetsmiljöområdet.3 I betänkandet konstateras att kunskaperna om sambanden mellan arbetsförhållanden, ohälsa och tidigt utträde eller ofrivillig nedtrappning från arbetsmark- naden behöver förstärkas. I betänkandet framhålls särskilt behovet av kunskap om psykosociala arbetsmiljöproblem och orsaker till kvinnors höga andel av de beviljade sjukersättningarna. Det behövs, enligt vad som anges i betänkandet, mer forskning om arbetsmiljön som utförs med data och metoder som i högre grad gör det möjligt att bedöma orsakssamband. Det innebär också enligt utredningen att sammanställningar och spridning av kunskaper ska utgå från högt ställda vetenskapliga krav. Kommittén delar denna synpunkt och anser att dessa behov även är kopplade till arbetsskadeförsäkringen. konstaterade att det finns ett behov av att inrätta en oberoende funktion för forskning och utvärdering inom arbetsmiljöområdet. Den nya funktionens uppdrag ska främst vara att undersöka sambanden mellan arbetsmiljö och arbetsför- hållanden och hälsa samt utträde från arbetslivet. Forskningen ska inriktas bl.a. på studier som kan visa orsakssamband mellan arbets- miljörisker och tidiga utträden från arbetslivet men också mellan god arbetsmiljö och hälsa. Funktionens roll ska också vara att utvärdera effekter av nuvarande arbetsmiljöpolitik, bedöma effekter av olika reformer och åtgärder på arbetsmiljöområdet. Vad gäller finansieringen av en sådan funktion ska resurser täcka egna studier samt externa upp- drag från regeringen och myndigheter. Det är också lämpligt att forskare knutna till funktionen har möjlighet att, i konkurrens med andra, söka externa anslag från forskningsfinansiärer. Resurser ska enligt betänkandet avsättas för att knyta ett antal heltidsfinansi- erade forskare och utredare till funktionen. Inledningsvis kan man tänka sig att funktionen skulle få ett antal utredningsuppdrag för att komma i gång med verksamheten. 3 SOU 2013:25. Förslag för en mer rättssäker arbetsskadeförsäkring Kommittén delar bedömning om behovet av förstärkt forskning och utvärdering inom arbetslivsom- rådet. En sådan funktion ska även beakta de behov som finns av bättre kunskap om samband mellan arbete och sjukdom för en väl fungerande arbetsskadeförsäkring. Funktionens forskning och utvärderingsinsatser ska därför omfatta även denna inriktning. Funktionens forsknings- och utvärderingsområde är av sådan stor- lek och dignitet att det är rimligt att ett särskilt institut ska inrättas för ändamålet. 17.5En mer sammanhållen arbetsskadestatistik Kommitténs förslag: En myndighet ges i uppdrag att tillsam- mans med andra myndigheter och organisationer utveckla, pro- ducera och redovisa en sammanhållen statistik över arbetsmiljö och arbetsskador. Ett nytt statistiksystem ska utvecklas och för- valtas i syfte att belysa samhällets samlade kostnader för arbets- skador och dålig arbetsmiljö. Skälen till kommitténs förslag: Det finns ett antal olika myndigheter och organisationer som producerar och publicerar uppgifter om arbetsskador.4 Som tidigare beskrivits i kapitel 18 har varje organisation sitt eget specifika behov av den statistikinsam- ling som görs och de publikationer som publiceras kopplas till den egna organisationens huvudsakliga uppdrag. Statistiken har således flera olika syften. Den analyseras och presenteras av respektive organisation med utgångspunkt från det egna behovet. Ingen av aktörerna har dock ett helhetsansvar för att beskriva arbetsmiljö- statistiken och arbetsskadestatistiken ur alla dess olika perspektiv. Arbetslivspolitikens mål är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Arbetsmiljön ska utformas så att den förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetslivet.5 Möjligheten att utvärdera politikens måluppfyllelse och upptäcka fel och brister i arbets- miljön på olika arbetsplatser vilar på en god tillgång till statistik. 4Arbetsmiljöverket, , Försäkring, och . 2013/14:1, utgiftsområde 14. Förslag för en mer rättssäker arbetsskadeförsäkring Med ett bra statistiskt underlag ges möjligheter till nya och förbätt- rade kunskaper om orsaker till arbetsskador och varför skadliga arbetsmiljöer uppkommer. Statistiken har också stor betydelse för att öka kunskapen om riskfyllda arbeten och bidra till en utveckling av de förebyggande insatserna ute på arbetsplatserna. Eftersom statistiken produceras utifrån olika syften mäter den inte alla avseenden samma sak. Skillnaden mellan de olika statistik- källorna visar att valet av statistikkälla blir viktigt när arbetsskador- nas utveckling och utbredning ska beskrivas.6 För respektive stati- stikproducent är skillnaderna mellan dessa undersökningar ofta uppenbara, då de mäter olika saker utifrån olika uppdrag och utgångspunkter. För utomstående som saknar denna specialist- kunskap kan det dock vara svårt att veta vad olika statistikkällor beskriver, vilka felkällor de har och vilka slutsatser som kan dras från respektive källa. Dessa oklarheter kan leda till att beslutsfattare får en splittrad och allt för snäv bild av arbetsmiljöns och arbets- skadornas utveckling. Bristen på samordningsansvar skapar otydligheter och osäker- heter för användare av statistiken om vad de olika statistikpro- dukterna egentligen står för och hur de kan användas och tolkas i relation till varandra. Bristen på samordnande aktör gör också att det saknas en initiativtagare till att utveckla nya områden och belysa statistiken ur nya perspektiv. En myndighet ska därför ges i uppdrag att ha ett samordnande ansvar av den statistikproduktion som sker inom arbetsmiljöområ- det. Ansvaret ska omfatta uppbyggnaden av ett statistiksystem som belyser arbetsskador och arbetsmiljöproblem ur ett brett perspektiv. En årlig publikation ska redovisas med en sammanställning av statistik och analyser från de olika statistikproducenternas ansvars- områden. Sammankopplat med bristerna i statistiken rörande arbetsmiljö och arbetsskador är att det saknas är en mer heltäckande bild av de samhällsekonomiska kostnader som är förknippade med dålig arbetsmiljö i generell mening och mer specifikt med arbetsskador. Arbetsskador medför många olika typer av samhällsekonomiska 6 En jämförelse av uppgifter från , , Försäkring, och () uppvisar stora skillnader i antalet arbets- skador. Förslag för en mer rättssäker arbetsskadeförsäkring Några exempel på kostnadsslag är kostnader för pro- duktionsbortfall, medicinsk vård och rehabilitering, arbetslivsinrik- tad rehabilitering, domstolskostnader, förebyggande arbetsmiljö- arbete, sjuklöner och social- och avtalsförsäkringar. Vissa kostnadsposter är svårare än andra att kvantifiera och samla in uppgifter om och kräver en mer långsiktig planering. Därför förslås en succesiv uppbyggnad av statistiksystemet som fullt utbyggt ska kunna belysa arbetsskadornas kostnader och kon- sekvenser ur alla för samhället relevanta perspektiv. Ett första steg kan vara att redovisa de kostnader som arbetsskador orsakar övriga offentligfinansierade välfärdssystem som sjuklön, sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning samt rehabiliteringspenning. Ett andra steg kan vara att utveckla samarbetet med Försäkring och inkludera kostnaderna för de kompletterande avtalsersätt- ningar som betalas ut från de kollektivavtalade försäkringarna. I ett sista skede kan övervägas om det är möjligt att samla in uppgifter över samhällets övriga kostnader som medicinsk och arbetslivs- inriktad rehabilitering, domstolskostnader samt kostnader för före- tag och individer till följd av arbetsskador. En lämplig myndighet för att vara den sammanhållande länken av arbetsmiljöstatstiken kan vara någon av de myndigheter som producerar arbetsmiljöstatistik. Det kan således röra sig om , SCB eller . Ett argument för att någon av dessa myndigheter ska bära samordningsansvaret är att det finns en upparbetad kompetens hos dessa myndigheter avse- ende statistikproduktion och analysarbete. Att lägga ansvaret på en myndighet utanför denna krets kräver en period av kunskaps- och kompetensuppbyggnad och förlänger sannolikt tiden innan statistik- systemet kan vara på plats. Det är mycket angeläget att ett statistik- system kommer på plats för att snabbt kunna fylla de kunskapsluckor som finns om samhällets samlade kost- nader för arbetsskador och dålig arbetsmiljö. Ett samlat statistiksystem som på ett klart sätt redovisar de sam- hällsekonomiska kostnader som arbetsskador och dålig arbetsmiljö genererar är också en bra utgångspunkt för att kunna stärka arbets- givarnas drivkrafter att förebygga arbetsskador och stödja återgång i arbete. Ett sådant statistiksystem möjliggör också en mer detalj- erad redovisning av statistiken efter bransch, arbetsgivare och region. De arbetsgivare som i offentliga redovisningar visar omotiverat höga Förslag för en mer rättssäker arbetsskadeförsäkring samhällskostnader för arbetsskador kommer rimligen att ha ett betydande intresse att vidta åtgärder för att minska kostnaderna. En bättre redovisning av statistiken kan därmed ha en preventiv och förebyggande effekt på arbetsmiljö och arbetsskador. En trygg och rättvis arbetslöshetsförsäkring 18Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring Det övergripande uppdraget enligt direktiven är att se över de all- männa försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet.1 Kommittén ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. Några generella utgångspunkter för kommitténs arbete som framhålls i direktiven är att försäkringen ska ge god ekonomisk trygghet, utformas så att arbetslinjen understöds och att den ska vara en omställningsförsäkring. Förändringarna ska bidra till lång- siktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara stats- finanser. Dessutom tas frågan om samspelet mellan arbetslöshetsför- säkringen och kompletterande försäkringar (kollektivavtalade och privata) upp i direktivet, liksom vikten av att reglerna i arbetslös- hetsförsäkringen, i den mån det är möjligt, utmärks av enkelhet, tydlighet, begriplighet och stabilitet. Uppdraget som specifikt avser arbetslöshetsförsäkringen är att utforma en försäkring vars inkomstrelaterade ersättning omfattar alla som förvärvsarbetar och uppfyller arbetsvillkoret. Kommittén ska utgå från att den nuvarande formen med ett högsta belopp för ersättning och avtrappning av ersättningen ska bestå. Införandet av en sådan obligatorisk försäkring ska inte på ett allvarligt sätt öka tröskeleffekterna in på arbetsmark- naden eller leda till överförsäkring av personer som har ett begränsat 1 Dir. 2010:48. Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring behov av försäkring av arbetsinkomster. Föreningsfriheten ska också respekteras. Kommittén har också i uppgift att överväga vilka övriga villkor som ska gälla i försäkringen, t.ex. inträdes-, utträdes- och medlems- villkor. I uppdraget ingår även att överväga vilka åtgärder som behövs för att upprätthålla regelefterlevnad och kontrollmöjligheter. Angående arbetslöshetsförsäkringens organisation för- delarna med dagens fristående arbetslöshetskassor med bransch- kännedom och låg nivå på felaktiga utbetalningar ska tas till vara. Kommittén ska också pröva alternativa organisationsformer för en framtida, obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Kommittén ska överväga och föreslå de uppbördsregler som anses nödvändiga för att uppnå en stabil finansiering av försäkringen efter kommitténs föreslagna förändringar. Grupper med låg risk för arbetslöshet ska inte överdebiteras. Nuvarande finansieringsmodell med ett avgiftssystem som varierar med kostnaderna för arbets- lösheten ska därför bestå. Kommittén har dock möjlighet att pröva alternativa vägar att hindra att avgiften till arbetslöshetsförsäk- ringen motverkar arbetskraftsdeltagande. Kommittén har i tilläggsdirektiv fått ytterligare uppdrag som syftar till att förtydliga och förenkla reglerna för arbetslöshets- försäkringen.2 Dessa uppdrag syftar även till att harmonisera reglerna med övrig relevant lagstiftning. Tilläggsdirektivet består av fyra delar: 1.Grundläggande bestämmelser, där kommittén ska Utreda möjligheten för sökande att begränsa sitt sökområde geografiskt och yrkesmässigt, den s.k. 100-dagarsregeln Överväga begränsningsregler för ersättningsrätten vid del- tidsarbete, den s.k. 75-dagarsregeln 2.Harmonisering och effektivisering av aktivitetsstöd och utveck- lingsersättning, där kommittén ska Se över reglerna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning i förhållande till arbetslöshetsförsäkringen 2 Dir. 2012:90. Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring Överväga alternativa möjligheter för administrationen av aktivitetsstöd och utvecklingsersättning 3.Vissa grupper i arbetslöshetsförsäkringen, där kommittén ska utreda 4.Regler om effektivitet och styrning samt förfarande, där kommittén ska utreda Förfarande samt styrning och effektivitet vid arbetslöshets- kassorna Uppdraget rörande pensionärer och förtroendevalda redovisades i delbetänkandet Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt SOU 2013:64. Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, , som trädde i kraft , ersätter och utgör i huvudsak en samman- slagning och omarbetning av de tidigare gällande lagarna (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och (1973:371) om kontant arbets- marknadsstöd. Lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, LAK, som också trädde i kraft innehåller i huvudsak förenings- rättsliga bestämmelser beträffande arbetslöshetskassorna. Kompletterande bestämmelser som arbetslöshetsförsäkringen och om arbetslöshetskassorna finns i förordningarna (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring, ALFFo, och (1997:836) om arbets- löshetskassor, LAKFo. Från har Inspektionen för Arbetslöshets- försäkringen, IAF, tagit över , , 3 SOU 2013:64. Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring tidigare roll som tillsynsmyndighet för försäkringen och arbets- löshetskassorna. IAF utfärdar även föreskrifter (IAFFS) för arbets- löshetskassorna. Myndigheten har även en begränsad föreskriftsrätt för Arbetsförmedlingen. Arbetslöshetsförsäkringen är allmän såtillvida att den omfattar både anställda och företagare. Arbetslöshetsförsäkringen består av en grundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring. Sökande har rätt till grundersättning . Den månad då den sökande fyller upphör rätten till arbetslöshetsersättning (se 1, 4, 6 och 22 §§ ). Den sökande måste uppfylla de allmänna villkoren (grund- villkoren) och ett arbetsvillkor för att vara berättigad till ersättning enligt grundförsäkringen. Den sökande måste, utöver dessa villkor, även uppfylla ett medlemsvillkor för att vara berättigad till ersätt- ning enligt inkomstbortfallsförsäkringen. De allmänna villkoren regleras i 9 § och innebär att den sökande är arbetsför, är anmäld på Arbetsförmedlingen och står till arbetsmarknadens förfogande. Arbetsvillkor och överhoppningsbar tid Arbetsvillkoret syftar till att säkerställa att den sökande är för- ankrad på arbetsmarknaden och innebär, enligt huvudregeln, att den sökande ska ha förvärvsarbetat minst under en ramtid av arbetslösheten inleddes. Alternativt kan arbetsvillkoret uppfyllas genom att den sökande har förvärvsarbetat av sex kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader. Bakgrund till en trygg och effektiv arbetslöshetsförsäkring Som tid med förvärvsarbete anses även tid då den sökande haft semester, under vissa omständigheter varit ledig med helt eller delvis bibehållen lön eller fått avgångsvederlag eller ekonomiskt skadestånd som motsvarar lön, se 12–13 §§ ALF.4 När ramtiden fastställs räknas inte då den sökande varit förhindrad att arbeta, s.k. överhoppningsbar tid. Den överhopp- ningsbara tiden regleras i 16–17 a §§ och får inte överstiga fem år.5 Den överhoppningsbara tiden kan delas in i fem huvudgrupper: