sou · H3B345 · 2015-04-15 00:00:00 — SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare, i egenskap av nationell samordnare, i uppdrag att stödja kommunala, enskilda och statliga skolhuvudmän som bedriver utbildning för de elever inom specialskolans målgrupp som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk. Den nationella samordnaren ska fördela statsbidrag till kvalitetshöjande insatser eller till ny eller utvidgad hörselverksamhet, föreslå hur Specialpedagogiska skolmyndighetens stöd till kommunala och enskilda huvudmän kan utvecklas för berörda elever och utvärdera statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet. , chef för gymnasieenheten, , förordnades som särskild utredare från . beslutade regeringen att utvidga utredningens uppdrag till att även omfatta elever med grav språkstörning utan behov av teckenspråk. Utredningen uppdrogs att definiera begreppet grav språkstörning, bedöma storleken på gruppen gravt språkstörda, redogöra för behovet av stödåtgärder samt föreslå hur elever med grav språk- störning ska få utbildning på grundskole- och gymnasienivå som uppfyller de krav som följer av elevens funktionsnedsättning. Utredningstiden förlängdes också i och med detta beslut. Som sekreterare anställdes fr.o.m. , f.d. undervisningsråd, . Fr.o.m. t.o.m. anställdes även , undervisningsråd, som sekreterare. Som sekreterare anställdes även fr.o.m. , undervisningsråd, Skolinspektionen, och fr.o.m. , lärare, gymnasium och expert, . , jurist, , anställdes som sekreterare fr.o.m. t.o.m. 15 Utredningen, som antagit namnet Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar, överlämnar härmed delbetänkandet som avser utvärdering av statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet, SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet (SOU 2015:45). Utredningens uppdrag i denna del är härmed slutfört. 1.1Förslag till förordning (XXXX:XX) om statsbidrag för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus.............................................................. 1.2Förslag till förordning (XXXX:XX) om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med 1.3 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................. 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen........................ Reglering av statsbidraget till särskilda insatser på 3.1Bestämmelser om statsbidrag enligt förordningen om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet ................... 3.2Bestämmelser i skollagen om särskild undervisning på sjukhus eller motsvarande institution .................................... Specialpedagogiska skolmyndighetens instruktion ............... Specialpedagogiska skolmyndighetens regleringsbrev .......... Bestämmelser om entreprenad................................................ Åldersgräns för antagning till folkhögskola .......................... 3.7Skillnader i reglering mellan lag, förordning och övrig Kommande ändringar i skollagen ........................................... utredningar och rapporter................................ 4.1Utredningen om utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård samt distansundervisning.................................. Utredningen om en flexibel specialskola ............................... Utredningen om statliga specialskolor................................... 4.5Specialpedagogiska skolmyndighetens uppföljningar och 4.5.1 utvärdering Särskilda insatser på skolområdet (SIS) ................................................... 4.5.2 Effekter av statsbidraget Särskilda insatser på skolområdet (SIS) ........................................................ 4.5.3 Uppföljning av beviljade statsbidrag till 4.5.4 Uppföljning av särskild undervisning på sjukhus 4.6 Specialpedagogiska institutets rapporter................................ 4.6.2 – utvärdering av mellanår för synskadade ....... 4.7Skolverkets regeringsuppdrag om en översyn av särskild undervisning på sjukhus .......................................................... 4.8Skolinspektionens kvalitetsgranskning av undervisning vid hem för vård eller boende.................................................. 4.9Inspektionen för vård och omsorgs rapport: Vad har vi Statistik över statsbidraget .......................................... Anslaget för särskilda insatser på skolområdet ...................... Särskild undervisning på sjukhus ............................................ Mellanåret för svårt synskadade.............................................. Dagens fördelningsgrunder för statsbidraget.................. Särskild undervisning på sjukhus ............................................ Mellanåret för svårt synskadade.............................................. Utvärdering och förslag till ändring .............................. 8.1Särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus.............................................................. 8.1.1 Hur fungerar fördelningen och uppföljningen av Uppdrag att ge råd och stöd ........................................ 8.1.5 Lägeskommunens rätt till ersättning ........................ 8.1.6 Ansvar för att tillhandahålla de lokaler som 8.1.8 Allmänna råd eller stödmaterial ................................ 8.2Statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med 8.3.2 Att säkra regional kompetens.................................... 8.4.2 Stöd till kvalitetshöjande åtgärder i Mellanåret för svårt synskadade ........................................... 8.5.1 Folkhögskola huvudman för mellanåret ................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ........................ Konsekvenser av förslagen ......................................... 9.1.1 Statsbidrag för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus ......... 9.1.2 Statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning .............................. Kurs vid folkhögskola ................................................ Konsekvenser för barn och ungdomar ................................. 9.2.1 Särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus .................................... Kurs vid folkhögskola ................................................ 9.3Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet ............................................................... Särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus .................................... 9.4Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och 9.5Konsekvenser för möjligheten att nå de Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ................ Särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus .................................... Förslaget till ändring i skollagen (2010:800)........................ utvärdering: Särskilda Insatser i Skolan – SIS Enligt kommittédirektiv (2013:29) ska utredningen U 2013:02 utvärdera statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet (SIS) för att få kunskap om hur bidraget fördelas och om användningen är effektiv. Vid behov ska utredningen även lämna förslag på hur användningen och fördelningen av de medel som har anvisats för statsbidraget kan göras mer effektiv. Likvärdig fördelning av statsbidraget till särskild undervisning på sjukhus har drygt hälften av den totala budgeten för statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet avsatts för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus. I stor utsträckning är det samma kommuner som ansöker . Statsbidraget täcker av kommunernas genomsnittliga personalkostnader för den särskilda undervisningen. Kommunen där institutionen ligger saknar lagstöd för att begära ersättning för resterande kostnader från huvudmännen för elevernas ordinarie utbildning. Enligt utredningen förefaller Specialpedagogiska skol- myndighetens fördelning av statsbidrag till särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus att i huvudsak utgöra en ekonomisk transaktion utan specialpedagogiska överväganden. Den tar heller ingen särskild hänsyn till kommunernas faktiska lönekostnader. Utredningen föreslår därför att stats-bidraget för denna verksamhet regleras i en ny förordning, förordning om statsbidrag för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus, som administreras av . Utredningen föreslår även att statsbidrag i mån av tillgång på medel får lämnas för högst 80 procent av huvudmannens totala lönekostnad för sjukhuslärarna. Detta innebär en mer likvärdig fördelning eftersom alla huvudmän får proportionerlig ersättning utifrån sina faktiska kostnader. Utredningen föreslår dessutom att den som är huvudman för elevens ordinarie utbildning ska ersätta kommunen där sjukhuset eller institutionen ligger för de kostnader för elevens särskilda undervisning som inte täcks av statsbidrag. kan statsbidrag enligt gällande förordning endast beviljas för undervisning av grundskoleelever trots att skollagen (2010:800) föreskriver att särskild undervisning på sjukhus ska anordnas för elever i fler skolformer. Utredningen föreslår därför att huvudmän inom skolväsendet enligt den nya förordningen ska kunna beviljas statsbidrag för alla elever för vilka de är skyldiga att anordna särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus enligt skollagen. Utredningens arbete har även visat på ett behov av att reglera ansvaret för att tillhandahålla lokaler för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus. Utredningen föreslår därför att den som är huvudman för sjukhuset, eller institutionen knuten till ett sjukhus, där den särskilda under-visningen bedrivs ska tillhandahålla de lokaler som behövs. Utredningen föreslår även en ändring i Specialpedagogiska skolmyndighetens instruktion så att myndigheten ges i uppdrag att ge råd och stöd till huvudmän med ansvar för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus. Utredningen menar att det finns ett behov av att förtydliga vad som ingår i sjukhuslärarnas undervisning och föreslår att bör ges i uppdrag att utarbeta allmänna råd eller ett stödmaterial om särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus. Behov av regional kompetens –2014 har antalet ansökningar om statsbidrag för regionala utbildningsinsatser i princip halverats. Medlen för de regionala insatserna har minskat trots att den totala tilldelningen SIS-medel ökat Det förekommer skillnader mellan Specialpedagogiska skolmyndighetens fem regioner när det gäller antalet ansökningar om statsbidrag för regionala utbildningsinsatser. Region och Mellersta står för ett relativt sett lägre antal ansökningar. I stor utsträckning är det samma regionala utbildningsinsatser som återkommer . Orsakerna till att få nya insatser tillkommer kan vara att bidraget till regionala utbildningsinsatser upplevs som otidsenligt, att syftet med medlen är oklart för huvudmännen eller att de geografiska förutsättningarna i regionerna ger olika möjlighet att utnyttja medlen. Statsbidraget har generellt sett inte utgjort en förutsättning för att insatserna ska komma till stånd. Effekten av statsbidraget är svår att mäta och Specialpedagogiska skolmyndigheten saknar även effektmått för bidraget. Utredningen anser att det finns ett behov av att ha kvar bidraget, men menar att dess utformning bör omprövas. Det är inte rimligt att alla kommuner i landet har den särskilda kompetens som krävs för att kunna möta de olika behoven hos alla elever med funktionsnedsättning. De särskilda utbildningslösningar som elever med vissa funktionsnedsättningar kräver är dessutom ofta kostsamma. Det finns därmed ett behov av att kommuner samarbetar för att kunna tillgodose elevernas rätt till utbildning och behov av särskilt stöd. Det finns även behov av att långsiktigt kunna planera för och bedriva en verksamhet med hög kvalitet vars personal har hög kompetens. Utredningen föreslår därför en ny förordning, förordning om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning, som bland annat reglerar att huvudmän som anordnar en regional verksamhet i enlighet med förordningen kan beviljas statsbidrag för merkostnader för att upprätthålla en långsiktig regional organisation vars personal har hög kompetens och för att ha en beredskap för varierande elevunderlag. Bättre kunskapsåterföring från utvecklingsprojekt –2013 har Specialpedagogiska skolmyndigheten fördubblat anslagen till utvecklingsprojekten och utgjorde medlen för utvecklingsprojekt av den totala budgeten för statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Totalt har 198 av landets 290 kommuner beviljats bidrag för utvecklingsprojekt. Störst tilldelning har tillfallit stora städer. Statsbidrag för utvecklingsprojekt utgör en unik möjlighet för huvudmän att pröva nya arbetssätt och finna nya vägar för att bland annat öka delaktigheten i skolan för elever med funktions- nedsättning. Förekomsten av utvecklingsprojekt varierar emellertid mellan Specialpedagogiska skolmyndighetens regioner. En av orsakerna till skillnaderna är hur aktivt regionens rådgivare uppmuntrat huvudmän att ansöka om statsbidrag. Statsbidraget har ofta utgjort en förutsättning för att projekten över huvud taget ska kunna genomföras. blir många projekt inte klara inom utsatt tid, delvis beroende på att bidrag beviljas för ett kalenderår medan skolornas verksamhet bedrivs läsårsvis. Många ansökningar och redovisningar från huvudmännen saknar inslag av uppföljning, reflektion och kunskapsåterföring samt koppling till aktuell forskning. Specialpedagogiska skolmyndigheten saknar vidare effektmått för bidraget. Mot denna bakgrund bör Specialpedagogiska skolmyndigheten bli en tydligare utvecklande kraft i sammanhanget och förvalta den kunskap som finns inom ramen för utvecklingsprojekten. Utredningen föreslår att huvudmän inom skolväsendet, förutom specialskolan, ska kunna beviljas statsbidrag enligt förordning om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning för utvecklingsprojekt som syftar till att öka måluppfyllelsen för elever med funktionsnedsättning, öka kunskapen om olika pedagogiska arbetssätt eller anpassa lärandemiljön. Statsbidrag beviljas i taget. Bidrag kan dock beviljas för fleråriga projekt, men beslut om fortsatt bidrag fattas i mån av tillgång på medel. Utredningen föreslår även tydligare krav på projektens forskningsanknytning och kunskapsåterföring. Tydligare reglering av statsbidrag för särskilt anordnad utbildning för elever med svår synskada Vid två folkhögskolor i landet bedrivs särskilt anordnad utbildning för elever med svår synskada, vilka efter behöver ett så kallat mellanår innan de påbörjar en gymnasial utbildning. Elev- underlaget har varit relativt . Omkring tio elever har deltagit i utbildningen . Eleverna är mellan och går utbildningen före, under eller i några fall efter gymnasiestudierna. Statsbidrag kan beviljas för utbildningen. En granskning av en av folkhögskolorna har emellertid visat att det inte går att verifiera att folkhögskolan hanterar det aktuella bidraget utifrån bidragets ändamål. I utredningens arbete har det även framkommit oklarheter när det gäller bidragets målgrupp och vad medel kan beviljas för. Oavsett hur många utbildningsanordnare som ger utbildningen och oavsett hur många elever som går den betalas alltid hela statsbidraget för ändamålet ut , det vill säga . agerar kommuner i strid med bestämmelserna om entreprenad i skollagen, då de köper en plats vid folkhögskolan åt elever som är inskrivna i gymnasieskolan. Orsaken till detta är antagligen att det upplevs som krångligt att ansöka hos regeringen om att få överlämna åt någon annan att bedriva undervisning inom skolväsendet på entreprenad. Utredningen menar därför att det finns skäl att se över regleringen av statsbidrag för särskilt anordnad utbildning för elever med svår synskada. Utredningen föreslår att statsbidraget för utbildningen regleras så att bidrag kan sökas av folkhögskolor för utbildning helt i folkhögskolornas regi. Utbildningen bedrivs då inom ramen för en eller flera folkhögskolekurser och finansieras genom statsbidrag för folkbildningen och statsbidrag för särskilt utbildningsstöd. En folkhögskola får även anta en elev med svår synskada, vars skolplikt har upphört, till särskilt anordnad utbildning för elever med svår synskada. De medel som avsatts för särskilt anordnad utbildning för elever med svår synskada, , föreslås överföras till utgiftsområde 16, anslag 1:15, ap.1, särskilt utbildningsstöd. Konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag när det gäller särskild undervisning på sjukhus eller institution knuten till ett sjukhus medför inga ökade kostnader för vare sig staten eller kommuner som helhet. Förslagen innebär en utjämning och omfördelning mellan kommunerna så att de beviljas statsbidrag i förhållande till faktiska kostnader. Vidare ges kommunen där sjukhuset eller institutionen ligger rätt att få ersättning för sina kostnader för elever som är folkbokförda i andra kommuner. Eftersom ansvaret för att administrera statsbidraget flyttas till bör medel för administrationskostnader överföras till myndigheten motsvarande de medel som Specialpedagogiska skolmyndigheten avsatt för ändamålet. Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsanslag bör därmed minskas i samma storleksordning. Inte heller förslaget om att en huvudman för ett sjukhus ska tillhandahålla de lokaler som behövs medför några ökade kostnader för vare sig staten, kommunerna eller landstingen. Orsaken till detta är att utredningen menar att landstingen helt ska avräknas kompensation från staten trots att landstingen åläggs en obligatorisk uppgift. Detta eftersom utredningens förslag inte medför några nya kostnader för landstingen, som tillhandahåller lokaler. Utredningen föreslår också att Specialpedagogiska skolmyndigheten ska ge råd och stöd även åt huvudmän med ansvar för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus. Uppdraget bedöms rymmas inom ramen för myndighetens nuvarande ekonomiska anslag. Utredningens förslag om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning bedöms inte heller medföra några ökade kostnader för vare sig staten eller kommuner som helhet. När det gäller statsbidrag för särskilt anordnad utbildning för elever med svår synskada innebär förslaget att utbildningen finansieras genom statsbidrag för folkbildning och statsbidrag för särskilt utbildningsstöd. De medel som avsatts förs över till anslaget för särskilt utbildningsstöd, varför förslaget inte medför några ökade kostnader för kommuner, enskilda, folkhögskolor eller . Utredningens samlade förslag bedöms avslutningsvis inte heller medföra några negativa konsekvenser när det gäller sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, jämställdheten mellan kvinnor och män, möjligheten att nå de integrationspolitiska målen, den kommunala själstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet samt små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Utredningens förslag berör inte heller frågor som är reglerade i . förordning (XXXX:XX) om statsbidrag för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag för lönekostnader för lärare vid särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus. 2 § Statsbidrag enligt denna förordning får lämnas till den huvudman som anordnar särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus, enligt 24 kap. 17 och 19 §§ skollagen (2010:800). Statsbidrag får lämnas i mån av tillgång på medel. 3 § Statsbidraget får lämnas för högst av huvudmannens totala lönekostnad för lärarna vid den särskilda undervisningen på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus. 4 § För att statsbidrag ska lämnas måste lärarens arbetsuppgifter huvudsakligen bestå av undervisning och uppgifter som hör till undervisningen. 5 § Statsbidraget lämnas för ett kalenderår i sänder. 6 § Ansökan om statsbidrag ges in till som beslutar om bidraget. Ansökan får överföras elektroniskt. 7 § Ansökan ska innehålla en redogörelse för de lönekostnader huvudmannen har haft under föregående kalenderår. Av redogörelsen ska det framgå hur många lärare som huvudmannen haft kostnader för, vid vilken enhet de har undervisat, lönekostnaden för varje lärare samt den sammanlagda lönekostnaden. 8 § betalar ut statsbidraget en gång , året som huvudmannen har haft kostnaderna. 9 § Om det kommer in fler eller mer omfattande ansökningar om statsbidrag än det finns medel till ska vid sin fördelning av statsbidraget minska statsbidraget proportionerligt lika mycket för alla sökande. 10 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning är återbetalningsskyldig om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt förorsakat att statsbidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.statsbidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 3.statsbidraget inte har använts för avsett ändamål. ska besluta att kräva tillbaka ett bidrag om en huvudman är återbetalningsskyldig enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl för det, får helt eller delvis efterge ett krav på återbetalning. 11 § får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 12 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft och tillämpas första gången avseende beslut om bidrag för . förordning (XXXX:XX) om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag för 2.utvecklingsprojekt för elever med funktionsnedsättning. Syftet med bidraget är att genom kvalitetshöjande insatser öka måluppfyllelsen för elever med funktionsnedsättning. 2 § Statsbidrag får lämnas i mån av tillgång på medel och för ett kalenderår i sänder. 3 § I denna förordning avses med –regional verksamhet; särskilt anpassad utbildning för elever med funktionsnedsättning vilken även står öppen för elever från andra kommuner än den anordnande. –utvecklingsprojekt; projekt som syftar till att öka måluppfyllelsen för elever med funktionsnedsättning, öka kunskapen om olika pedagogiska arbetssätt eller anpassa lärandemiljön. 4 § Statsbidrag för regional verksamhet enligt 1 § 1 får lämnas till den som är huvudman för grundskola, grundsärskola, sameskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola. Statsbidraget ska avse merkostnader för –att hålla en långsiktig regional organisation vars personal har hög kompetens och –beredskap för varierande elevunderlag. 5 § Statsbidrag för utvecklingsprojekt enligt 1 § 2 får lämnas till den som är huvudman inom skolväsendet, förutom för specialskolan.