sou · H3B369 · 2015-08-04 00:00:00 — Det följer dock av OSL att en myndighet får sekretessmarkera elektroniska handlingar och att en sådan markering bland annat ska innehålla information om tillämplig sekretessbestämmelse.2 Det finns ingen skyldighet att införa sekretessmarkeringar, men många myndig- heter använder sig av denna möjlighet, inte minst för sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen. Vi bedömer att det följer av nu gällande lagstiftning att myndigheterna måste ha bered- skap för sekretessmarkeringar i sina it-system och som avser olika sekretessbestämmelser. Verksamheter som inte har något eller ett mycket begränsat sekretesskydd kan behöva göra även andra 2 5 kap. 5 § OSL. ändringar i sina it-system för att skydda uppgifter som med våra förslag kommer att omfattas av sekretess De informationsutbyten som genomförs mellan myndig- heter bedömer vi i stort sett kan fortsätta. Det ingår i myndigheternas ordinarie uppdrag att hantera de sekretessregler som gäller . Det saknas därför skäl att med anledning av våra förslag tillskjuta särskild finansiering. 13.2.6Konsekvenser för samhället i stort Några av våra förslag påverkar inte enbart myndigheter utan även andra aktörer i samhället. ska ge stöd till de olika aktörer i samhället som behandlar uppgifter om personer med skyddad folkbokföring. Det kommer att ge förutsättningar för goda rutiner och innebära en säkrare behandling av personuppgifter i samhället. Det är viktigt att institutet skyddad folkbokföring inger förtro- ende hos dem som omfattas av bestämmelserna och hos de delar av samhället som kommer i kontakt med denna skyddsform. Det är också viktigt att de som hotar och förföljer uppfattar att skyddet är effektivt för den som den skyddade folkbokföringen avser att skydda. Vårt förslag att ska begära biträde av Polis- myndigheten, om det inte är obehövligt syftar till att bidra till en hög kvalitet i beredningen av ärendena och därmed till förtroende för institutet. Detsamma gäller kodifieringen av den praxis som finns att skyddet endast ska ges om det förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt. 13.3Sekretess för hotade och förföljda personer 13.3.1Konsekvenser för hotade och förföljda personer Sekretesskyddet stärks för hotade och förföljda personer genom att undantaget för beteckning på fastighet och tomträtt i 21 kap. 3 § OSL tas bort. En sådan uppgift kan därmed omfattas av sekretess enligt bestämmelsen när uppgiften är jämförbar med uppgift om bostadsadress. Problemet med att sekretesskyddet sett olika ut beroende på vilken typ av bostad en person har valt upphör där- Att undantaget tas bort innebär att tryggheten ökar för en hotad och förföljd person som bor eller vill bo i egen fastighet eller fastighet upplåten med tomträtt. Sekretessregleringen kommer inte längre vara ett hinder vid val av bostad för dessa personer. För verksamhet som avser fastighetsregistret har inte 21 kap. 3 § OSL någon betydelse då folkbokföringssekretessen i 22 kap. 1 § är tillämplig. Bestämmelsen i 21 kap. 3 § är dock tillämplig när det gäller andra delar av Lantmäteriets verksamhet. skyddas uppgift om adress av bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL. Rutiner måste därför finnas när det gäller verksamhet där adress registreras, exempelvis samfällighetsföreningsregistret. Lantmäteriet får aviseringar om sekretessmarkeringar från för uppdatering av fastighetsregistret. En uppdatering av uppgifter från folkbokföringen sker . Alla system och register inom Lantmäteriet är inte kopplade till personnummer eller sökbara gentemot folkbokföringsdatabasen. När det gäller samfällighetsföreningsregistret har Lantmäteriet lämnat förslag till regeringen att tillämplig lag ändras så att även personnummer regi- streras. Registret skulle i så fall kunna uppdateras genom uppgifter från folkbokföringsdatabasen. För personer som har skyddad folkbokföring kommer uppgif- ten att omfattas av ett omvänt skaderekvisit. Det torde dock vara ett mycket begränsat antal personer med skyddad folkbokföring som bor i en egen fastighet. Det är möjligt att särskilda bestäm- melser om uppgiftsskyldighet behövs för ett utlämnande från fastighetsregistret av uppgifter om fastighetsbeteckning i dessa fall, se avsnitt 13.2.2 där konsekvenserna av den föreslagna bestämmel- sen om sekretess för personer med skyddad folkbokföring redovi- sas. Avsikten är att nödvändigt informationsutbyte mellan myn- digheterna ska kunna fortsätta. En uppgift om fastighetsbeteckning blir avslöjande när den kan kopplas ihop med namn eller personnummer. När det gäller Fastighetskartan så innehåller den varken uppgift om namn eller personnummer. Ett slopande av undantaget för fastighets- och tomträttsbeteckningar innebär inte något hinder mot att redovisa sådana beteckningar i Fastighetskartan eller andra sammanställ- ningar där fastighetsbeteckning anges men inte namn eller person- nummer. Inte heller bestämmelsen om sekretess för uppgifter om personer med skyddad folkbokföring påverkar sådana samman- ställningar. För att öka skyddet för hotade och förföljda personer kan det bli nödvändigt för Lantmäteriet att i viss utsträckning vidta system- förändringar och rutiner Kostnaderna för detta bedöms inte bli större än att de kan tas inom befintliga ramar. Antalet ärenden gällande betalningsfastställelse i fast egendom, utmätning av sådan egendom och/eller exekutiv fastighetsförsälj- ning där svaranden eller gäldenären har skyddade personuppgifter rör sig om några enstaka . Konsekvenserna för Kronofogde- myndigheten torde därför bli begränsade. För exekutiva verksamhet gäller sekretessbestämmelsen i 34 kap. 1 § OSL. Sekretess gäller i mål eller ärenden angående utsökning och indrivning. Detta innebär att i princip all tillämpning av utsökningsbalken och annan verkställig- het omfattas av bestämmelsen. När det gäller exempelvis den beskrivning och värdering av fast egendom som görs inför exekutiv försäljning är det 34 kap. 1 § OSL som är tillämplig och inte 21 kap. 3 § OSL. Beslut och, i vissa fall, uppgift om förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten undantas från sekretessen i 34 kap. 1 § OSL. I dessa fall är 21 kap. 3 § OSL tillämplig. Bestämmelsen är även tillämplig när det gäller beslut om skuldsanering och i den summariska processen. I ett beslut om exempelvis utmätning av fast egendom behöver fastighetsbeteckning finnas med. Även i andra beslut kan uppgiften behöva finnas med. För det fall sekre- tess gäller för uppgiften kan detta lösas genom att uppgiften anges i en bilaga till beslutet. Att ta in uppgiften i en sekretessbilaga för- hindrar att uppgiften lämnas ut av misstag. Däremot hindrar det inte ett utlämnande till parter och andra som behöver uppgiften. Bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL omfattar vidare uppgift om adress, vilket har att förhålla sig till vid exempelvis beslut om avhysning. Samma rutiner som används när det gäller adressuppgift bör kunna användas när det gäller upp- gift om fastighetsbeteckning. Vidare gäller att uppgifter inte kan hemlighållas för part annat än om det av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att sekretessbelagd uppgift i materialet inte röjs, se avsnitt 12.2. För personer som har skyddad folkbokföring kommer uppgif- ten att omfattas av ett omvänt skaderekvisit. Det torde dock vara ett mycket begränsat antal personer med skyddad folkbokföring som bor i en egen fastighet. Se avsnitt 13.2.2 där konsekvenserna av den föreslagna bestämmelsen om sekretess för personer med skyd- dad folkbokföring redovisas. 13.3.4Konsekvenser för andra myndigheter Uppgift om fastighetsbeteckning för hotade och förföljda kan även finnas hos andra myndigheter, exempelvis kommunerna. Rutiner finns redan för att hantera uppgifter som omfattas av 21 kap. 3 § OSL. Rutinerna kan behöva omarbetas för att även omfatta uppgift om fastighetsbeteckning när den är jämförbar med adress, men några större förändringar bör det inte vara fråga om. För personer som har skyddad folkbokföring kommer uppgif- ten att omfattas av ett omvänt skaderekvisit. Det torde dock vara ett mycket begränsat antal personer med skyddad folkbokföring som bor i en egen fastighet. Se avsnitt 13.2.2 där konsekvenserna av den föreslagna bestämmelsen om sekretess för personer med skyd- dad folkbokföring redovisas. Att få tillgång till en uppgift om fastighetsbeteckning kan vara nödvändigt i flera olika sammanhang, exempelvis för en person som vill inleda en process i domstol avseende en viss fastighet. Den naturliga vägen att få information om en fastighet är genom fastig- hetsregistret. Förändringen i 21 kap. 3 § OSL påverkar inte möjlig- heten att få information från fastighetsregistret. Förändringen påverkar inte heller möjligheten att få reda på vem som äger en viss fastighet. För personer som har skyddad folkbokföring kommer uppgiften att omfattas av ett omvänt skaderekvisit. Det torde dock vara ett mycket begränsat antal personer med skyddad folkbok- föring som bor i en egen fastighet. För ett utlämnande av uppgifter om fastighetsbeteckning i dessa fall får en bedömning göras i varje enskilt fall, se avsnitt 13.2.2 där konsekvenserna av den föreslagna bestämmelsen om sekretess för personer med skyddad folkbok- föring redovisas. 13.4Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 13.4.1Konsekvenser för personer med sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen Förslagen innebär en ökad trygghet för hotade och förföljda personer i de fall en process i domstol inleds. För allmän domstol innebär förslagen att en kärande som vill inleda en process mot en svarande vars adressuppgifter är sekretessbelagda i stället kan inleda processen vid en domstol som inte styrs av svarandens hemvist. En process kan komma till stånd trots att svarandens adressuppgifter är sekretessbelagda och tidigare problem i förhållande till Europa- konventionen försvinner därmed. När det gäller domstolsärenden innebär förslagen att en ansökan eller ett överklagande ska göras till en domstol som inte styrs av var personen är folkbokförd. Det- samma gäller klagande i förvaltningsdomstol. Risken för att upp- giften om domstol tillsammans klagandens identitet ska avslöja inom vilket område klaganden är bosatt försvinner därmed. Förslaget innebär att processer som är utspridda på olika domstolar i landet kommer att koncentreras till två domstolar, och Förvaltningsrätten i . Antalet processer vid dessa domstolar kommer att öka. kommer antalet processer vid övriga domstolar sammantaget att minska i motsvarande utsträckning. Antalet mål där svaranden eller parten har sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen torde dock vara begränsade. Det har inte varit möjligt att få fram någon statistik över antalet mål i allmän domstol. När det gäller förvaltnings- domstolarna har vi inhämtat uppgifter rörande de tre största dom- stolarna. Antal mål med part med sekretess (ej migrationsmål inräknade) var vid Förvaltningsrätten i 142 stycken , 171 stycken och 201 stycken . Vid Förvalt- ningsrätten i uppgick antalet mål till 103 stycken , 108 stycken och 128 stycken och för Förvaltnings- rätten i 39 stycken , 37 stycken och 31 stycken . Uppgifterna är ungefärliga då även sekretess- markering av andra skäl än folkbokföringssekretess ingår. Mot bakgrund av det begränsade antal personer som berörs av de nya forumreglerna torde konsekvenserna för domsolarna inte vara särskilt omfattande. 13.4.3Konsekvenser för beslutande myndigheter För myndigheternas del kommer överklagandehänvisningarna att behöva ändras med upplysning om vart beslut i dessa fall ska över- klagas. Att ändra överklagandehänvisningarna kan innebära vissa ökade kostnader då systemförändringar kan bli nödvändiga. Vi bedömer dock att kostnadsökningarna borde vara begränsade och rymmas inom ramen för nuvarande anslag. 13.5En sammanhållen ordning för hot- och riskbedömningar Våra förslag om en sammanhållen ordning för hot- och riskbedöm- ningar och en föreskriftsrätt för kommer på lite sikt att ge positiva effekter för de personer som omfattas av någon av åtgärderna. Hot- och riskbedömningarna kommer att bli bättre, tydligare och mer enhetliga. Arbetet med hot- och riskbedömnin- gar bör också kunna bli effektivare med ändamålsenliga föreskrifter och god samverkan mellan myndigheterna. Våra förslag innebär också bättre förutsättningar för att utveckla och förbättra skydds- instituten. Kompetensen hos myndigheterna och andra organisationer som ingår i samverkan kommer att öka. bedömer vi att det kan innebära effektivare arbetssätt och minskade kostnader. kommer att få ökade kostnader med anled- ning av förslagen. Vi bedömer att de uppgår till och att kostnaden kan finansieras inom ramen för nuva- rande anslag. Regeringen kommer att få en samlad redovisning av arbetet inom samverkan. Det ger bättre förutsättningar för rege- ringen att styra, utveckla och effektivisera verksamheten med skydd åt personer. Verksamheten med skydd åt personer kommer att bli tydligare, enhetligare och synligare. Det ger förutsättningar för ett ökat för- troende för skyddsåtgärderna i samhället. 14 Genomförande av våra förslag Förslag: Alla författningsändringar vi föreslår ska träda i kraft . Våra förslag innebär begränsade förändringar när det gäller finge- rade personuppgifter och förslagen bör träda kraft möjligt. De författningsändringar som förutsätter mest förberedelsear- bete finns inom området skyddad folkbokföring som ersätter kvar- skrivning. Våra förslag innebär att åtgärder behöver vidtas inom många myndigheter: kompetensutveckling, införande av nya rutiner och ändringar i it-system. Det kan ta innan alla ändringar har genomförts. Vi anser dock att det är viktigt att börja stärka skyddet och öka tryggheten för de personer som behöver skyddsåtgärder. Bestämmelserna bör därför träda i kraft möjligt. Åtgärder inom myndigheterna får därefter vidtas efter hand. Exempelvis kan börja ge stöd till personer med skyddad folkbokföring direkt vid ikraftträdandet i den utsträckning som då är möjlig för att därefter utveckla sitt stöd. För alla myndigheter bör det vara möjligt att införa tillfälliga rutiner i den mån it-systemen inte hinner ändras eller andra nöd- vändiga åtgärder kan vidtas. Även de förslag vi lämnar inom områdena sekretess för hotade och förföljda personer, särskilda forumregler när en part har skyd- dade personuppgifter och en sammanhållen ordning för hot- och riskbedömningar bör träda i kraft möjligt. Alla bestämmelser vi föreslår bör träda i kraft . Genomförande av våra förslag Förslag: För den som har medgetts fingerade personuppgifter före gäller 8 § lagen om fingerade person- uppgifter i dess tidigare lydelse fortfarande. Vi föreslår att ska få något större möjligheter att besluta att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ska upphöra. För den som medgetts fingerade personuppgifter före ikraftträdandet bör därför bestämmelsen i dess tidigare lydelse fortfarande gälla. I övrigt finns det inget behov av övergångs- bestämmelser. Vi har visat på en tänkbar författningsreglering om det bedöms lämpligt att ge fingerade personuppgifter till fler personer. Vi har dock inte lämnat något förslag i denna del. Om ändringar av detta slag genomförs behövs följande övergångsbestämmelser: Vid pröv- ning av överklagande av ett beslut om fingerade personuppgifter enligt 1 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter i dess lydelse före ska domstolen tillämpa bestämmelserna i dess tidigare lydelse. 14.2.2Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring Förslag: Den som har medgetts kvarskrivning enligt 16 § folk- bokföringslagen dess lydelse före ska anses ha medgetts skyddad folkbokföring. Vid prövning av överklagande av ett beslut om kvarskrivning enligt 16 eller 17 § folkbokföringslagen i dess lydelse före ska domstolen tillämpa bestämmelserna i 16 och 17 §§ i dess tidigare lydelse. Bestämmelsen i 22 kap. 2 § OSL i dess tidigare lydelse gäller fortfarande för personer som förekommer i ärenden om kvar- skrivning enligt 16 eller 17 § i dess lydelse före . Äldre bestämmelser om sekretess gäller fortfarande för upp- gifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering . Genomförande av våra förslag Personer som har medgetts kvarskrivning med stöd av bestämmel- serna i dess lydelse före bör anses ha medgetts skyddad folkbokföring. Det innebär att det blir enklare för de personer som omfattas av skydden och för de myndigheter och andra organisationer som kommer i kontakt med dem. I annat fall måste samhället under en övergångstid hålla reda på två skyddsinstitut som har stora likheter: kvarskrivning och skyddad folkbokföring. Denna reglering minskar också behovet av övergångsbestämmelser i andra författningar än folkbokförings- lagen vilket också underlättar tillämpningen av bestämmelserna. De tidigare bestämmelserna ska självklart tillämpas om beslut fattas före . För de personer som har ansökt om kvarskrivning enligt bestämmelserna i dess lydelse före ska, om beslut inte fattats före , i stället pröva rätten till skyddad folkbokföring enligt bestämmel- serna i dess lydelse . För den som har fått avslag på sin ansökan före , men bedömer att hen kan få skyddad folkbokföring enligt de nya bestämmelserna finns det inget som hindrar att personen söker på nytt. Det bör också vara möjligt för att efter samråd med den sökande avvakta något med att fatta beslut till om verket bedömer att det är lämpligt. Om prövat ett ärende om medgivande eller upp- hörande av kvarskrivning enligt bestämmelserna i dess lydelse före ska även domstolen tillämpa bestämmelserna i den- na lydelse. Skälet till det är att det inte är lämpligt att domstolen tillämpar de nya bestämmelserna som första instans. Som framgår ovan kan ärenden om kvarskrivning enligt äldre bestämmelser prövas i domstol efter överklagande även efter . Dessa ärenden behöver ett fortsatt sekretesskydd. Bestämmelsen om sekretess i ärenden om kvarskrivning i dess tidi- gare lydelse ska därför fortfarande gälla för kvarvarande ärenden om kvarskrivning. Detsamma gäller alla andra ärenden om kvar- skrivning som prövats . Den som medgetts kvarskriv- ning ska dock anses ha medgetts skyddad folkbokföring och för dem gäller bestämmelsen i dess nya lydelse. Äldre bestämmelser om sekretess i ärenden om kvarskrivning ska fortfarande gälla också för uppgifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering Genomförande av våra förslag Det innebär att för gamla kvarskrivnings- ärenden som redan tagits om hand för arkivering gäller bestäm- melsen i dess tidigare lydelse.1 Bedömning: Det finns inget behov av övergångsbestämmelser i övrigt. Vi lämnar ett antal förslag om sekretess för hotade och förföljda personer, särskilda forumregler när en part har skyddade person- uppgifter och en sammanhållen ordning för hot- och riskbedöm- ningar. För dessa förslag saknas det ett behov av övergångsbestäm- melser. Det innebär bland annat att bestämmelsen om sekretess för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt i bestämmelsen om sekretess till skydd för hotade och förföljda personer2 kommer att börja gälla utan undantag den dag bestämmelsen träder i kraft. Det medför exempelvis för ett tidigare anhängiggjort mål om utlämnande av allmän handling i kammarrätten att den nya bestäm- melsen ska tillämpas i målet om det avgörs eller . 1För liknande resonemang se prop. 2012/13:175 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och s. 84 och 85. 221 kap. 3 § OSL. 15.1Folkbokföringslagen (1991:481) Vi har behandlat ändringen i första stycket i avsnitt 8.6.1. Ändringen innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring. Det nya andra stycket är en kodifiering av den praxis som redan gäller och innebär således ingen ändring i sak. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.7. Ändringen innebär också att kontakt- förbud och andra skydd som sekretessmarkering inte längre ska vara något hinder mot att ge någon skyddad folkbokföring. Vi har behandlat den ändringen i avsnitt 8.6.5 och 8.6.6. Det finns dock inte något hinder mot att registrera en sekretessmarkering i folk- bokföringsdatabasen om det kan antas att en uppgift inte får läm- nas ut med stöd av folkbokföringssekretessen. Det kan bli aktuellt om en person inte vill ha skyddad folkbokföring eller om den skyddade folkbokföringen inte kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt, exempelvis om skyddad folkbokföring inte kan förväntas fungera och ge effekt på grund av brister i personens möjligheter att ändra sin livsföring. kombineras ofta kvar- skrivning med en sekretessmarkering. Vi bedömer att en ny sekre- tessmarkering bör införas för personer med skyddad folkbokföring, se avsnitt 8.6.16. Ändringen i tredje stycket är en följdändring till ändringen i första stycket som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring. Paragrafen är ny. Vi har behandlat ändringen i första punkten i avsnitt 8.6.3. Bestämmelsen kan tillämpas när en person ännu inte har utsatts för hot eller förföljelser, men det kan befaras att så kommer att ske, exempelvis om personen får ett nytt arbete inom rättsväsendet som kan medföra hot eller förföljelser eller om personen bevittnat ett brott utan att gärningsmannen är medveten om det. Med tillräcklig skyddseffekt avses detsamma som i 16 § andra stycket. Kravet på tillräcklig skyddseffekt innebär att bestämmelsen kommer att kunna tillämpas endast för ett mycket begränsat antal personer. Det krävs bland annat att personens adress eller andra uppgifter som kan bidra till att avslöja var personen bor, exempelvis medlem- skap i lokala föreningar, inte kan hittas via internet eller på annat sätt. Undantagsbestämmelse kan exempelvis gälla för personer som har bott på adressen och uppgiften om adress inte hunnit få spridning samt för personer som redan tidigare hanterat sina personuppgifter med mycket stor försiktighet. Bestämmelsen kombineras med folkbokföring på annan ort enligt andra punkten, se nedan. Vi har behandlat ändringen i andra punkten i avsnitt 8.6.2. Bestämmelsen omfattar samma personer som omfattas av undan- taget i punkten 1. Undantaget kan också användas om föräldrar och barn som inte bott tillsammans men i samband med ett beslut om skyddad folkbokföring flyttar till samma bostad. Om personen ska folkbokföras på en annan ort än den tidigare folk- bokföringsorten bör det vara en ort som personen inte har någon anknytning till. En ort där personen har bott eller har ett fritidsboende bör exempelvis inte väljas. Vilken folkbokföringsort som är lämplig bör besluta efter samråd med den per- son som ska skyddas. Vi bedömer att det ofta kan vara lämpligt att folkbokföra personen i någon av de större städerna. Undantaget är inte tänkt att användas i det stora antal fall där den hotande eller förföljande personen vet var den hotade eller förföljda personen bodde vid beslutet om skyddad folkbokföring, exempelvis vid mäns våld mot kvinnor eller annat våld i nära relationer. I dessa situa- tioner ökar inte skyddseffekten genom folkbokföring på annat ort. Vi har behandlat ändringen i första stycket i avsnitt 8.6.4. Vi har behandlat ändringen i andra stycket i avsnitt 8.6.14. Se också författningskommentaren till 8 § lagen om fingerade person- uppgifter som innehåller motsvarande bestämmelse. Det nya tredje stycket har vi behandlat i avsnitt 8.6.9. Ändringen är en följdändring till ändringen i 16 § som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring. Paragrafen är ny. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.11. Paragrafen är ny. Vi har behandlat första stycket i avsnitt 8.6.10. Bestämmelsen innebär att ska ge personer med skyddad folkbok- föring stöd av olika slag för att ge förutsättningar för skyddet att ge avsedd effekt. Det kan exempelvis göras genom att ge råd om hur personen bör agera i kontakter med myndigheter och andra samt att finnas tillgänglig för att svara på frågor som personerna kan få när de ställs inför nya situationer.