sou · H3B329 · 2015-03-27 00:00:00 — En yrkesinriktning inom teknikprogrammet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur teknikprogrammet kan kompletteras med en eller flera industritekniska inriktningar (dir. 2013:122). Regeringen beslutade och om tilläggsdirektiv (dir. 2014:05 och dir. 2014:95). Samtliga tidigare direktiv ersattes av ett nytt samlat direktiv (dir. 2015:15). Före detta statssekreteraren förordnades av regeringen till särskild utredare. Genom beslut anställdes som utredningssekreterare. förordnades departementssekreteraren som utredningssekreterare. Regeringen förordnade utredaren som utredningssekreterare. förordnades utredaren på halvtid som utredningssekreterare. Regeringen förordnade utredaren som utredningssekreterare till och med . Som experter i utredningen har regeringen förordnat utredaren , undervisningsrådet , statistikern , den internationella koordinatorn , och handläggaren . Utredningen, som har antagit namnet , får härmed överlämna sitt delbetänkande En yrkesinriktning inom teknikprogrammet (SOU 2015:29). 1.1Förslag till förordning (2015:000) om försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom 1.2Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039)........................................ Försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom Matchningsproblem inom teknik- och industriområdet....... 2.1.1 Industrins utveckling ställer ökade krav på kunskap och kompetens............................................... 2.1.2 Gymnasieutbildningar mot arbeten inom industrin attraherar få elever ........................................ 2.1.3 Brist på kompetent arbetskraft .................................... 2.1.4 Olika sätt att möta matchningsproblemen ................. 2.2En försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom 2.2.1 En yrkesinriktning inom teknikprogrammet.............. 2.2.2 För de elever som väljer yrkesinriktningen ska teknikprogrammet omfatta 2 800 gymnasiepoäng ..... 2.2.3 Yrkesinriktningen ska börja det andra läsåret............. 2.2.4 ska få i uppdrag att ta fram ämnesplaner, kurser och yrkesutgångar för Elever som väljer yrkesinriktningen ska bli behöriga till högskolan................................................. För yrkesinriktningen ska det finnas lokala programråd och ett nationellt programråd ................. Minst arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i yrkesinriktningen ............................................... Elever ska kunna bli behöriga till ett fjärde tekniskt år (T4) med inriktning Yrkesinriktningen ska syfta till en 2.2.10 Yrkesinriktningen ska införas som en 2.2.11 De huvudmän som deltar i försöksverksamheten ska få ett statsbidrag..................................................... 2.2.12 ska få i uppdrag att informera om och Förändringar inom naturbruksprogrammet ..................... Naturbruksprogrammet behöver styras tydligare ................. 3.1.1 Flexibla men otydliga inriktningar .............................. 3.1.2 Stora skillnader i ersättning ......................................... Förslag till förändringar inom naturbruksprogrammet ........ 3.2.1 De nya inriktningarna häst och sällskapsdjur ska ersätta den nuvarande inriktningen djur ..................... omfatta 600 gymnasiepoäng ........................................ 4.1Konsekvenser av en försöksverksamhet med yrkesinriktning inom teknikprogrammet .............................. 4.1.4 Försök eller permanent lösning................................... 4.1.5 Om förslaget inte genomförs ...................................... Konsekvenser för eleverna........................................... Konsekvenser för det kommunala självstyret............. 4.1.10 Övrig påverkan på företag, inklusive småföretag, 4.1.11 medlemskap i unionen ............... 4.1.12 Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män samt de integrationspolitiska målen ........... 4.1.13Konsekvenser för skollagens indelning i yrkesprogram och högskoleförberedande program om försöket permanentas ........................... Förändringar i naturbruksprogrammet ................................ Konsekvenser för det kommunala självstyret ........... Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur teknikprogrammet kan kompletteras med en eller flera industritekniska inriktningar (dir. 2013:122). Genom tilläggsdirektiv fick utredningen även i uppdrag att se över dimensionering, utbud och innehåll i den gymnasiala yrkesutbildningen (dir. 2014:05 och dir. 2014:95). Samtliga tidigare direktiv ersattes av ett nytt samlat direktiv (dir. 2015:15). I det nya direktivet har utredningen fått i uppdrag att föreslå hur en försöksverksamhet kan inrättas där teknikprogrammet kompletteras med en eller flera industritekniska inriktningar med tydliga yrkesutgångar. Utredningen ska också föreslå de justeringar av det nationella utbudet av inriktningar inom gymnasiala yrkesutbildningar som bedöms vara mest angelägna. Matchningsproblem inom teknik- och industriområdet Tillverkningsindustrin har en stor betydelse för ekonomiska utveckling och den står för en stor del av landets sysselsättning. Tillgång till god teknisk kompetens är en viktig förutsättning för den svenska industrins förmåga att möta den globala konkurrensen, och för att delta i produktionen krävs kvalificerade kunskaper och en god förmåga att lära nytt. Trots att arbeten inom tillverkningsindustrin utgör en så betydande del av den svenska arbetsmarknaden har intresset bland ungdomar för gymnasieskolans industritekniska program länge varit lågt. Arbetsgivare inom teknik- och industriområdet har dessutom identifierat behov av kompetenser som inte fullt ut tillgodoses inom dagens utbildningssystem. Industrin behöver personer med en kombination av ett välutvecklat yrkeskunnande och goda teoretiska kunskaper i matematik och fysik. Dessa personer bör också vara väl rustade för att tillgodogöra sig nya kunskaper, exempelvis genom högskolestudier. De kunskaper och färdigheter som efterfrågas kan sägas vara en kombination av innehållet i gymnasieskolans industritekniska program och teknikprogram. Samverkansmodellen Teknikcollege är arbetsmarknadsparternas eget svar på de matchningsproblem som uppstått inom teknik- och industriområdet. Syftet med modellen har både varit att göra utbildningar inom teknik- och industriområdet generellt mer attraktiva, men också att knyta teknikprogrammet och det industritekniska programmet närmare varandra för att åstadkomma de kombinationer av teori och praktik som industrin efterfrågar. Ofta utgår utbildningarna från det industritekniska programmet som utökas med fler teoretiska kurser. Men trots arbetsmarknadsparternas insatser för att lösa matchningsproblemen visar arbetsmarknadsprognoser och branschens egna uppskattningar att det kvarstår matchningsproblem. Teknik- och industriområdet har fortfarande stora behov av flera gymnasieutbildade tekniker och rekryteringen till branschen har inte ökat i tillräcklig omfattning. Att teknikprogrammet vuxit i omfattning löser heller inte problemet, eftersom de elever som studerat på teknikprogrammet saknar de yrkeskunskaper som krävs för att kunna gå ut direkt i arbetslivet. Att utgå från det industritekniska programmet och utöka det med mer teori som många skolor inom Teknikcollege gör kan även innebära ovisshet kring vad utbildningen egentligen innehåller. Det blir otydligt för elever som ska välja gymnasieprogram och för framtida arbetsgivare att utbildningen faktiskt ger ett avancerat teoretiskt innehåll med grundläggande och särskild högskolebehörighet. Mot bakgrund av rekryteringsproblemen inom teknik- och industriområdet behövs ett försök med en yrkesinriktning där alla elever läser både kurser i yrkesämnen i sådan omfattning att de kan få en anställning direkt efter examen, och kurser för grundläggande och särskild behörighet till högskolan. Det låga söktrycket till det industritekniska programmet ger anledning att låta denna yrkesinriktning ha sin hemvist inom det allt populärare teknikprogrammet. Att yrkesinriktningen finns inom det högskoleförberedande teknikprogrammet gör det också tydligt att utbildningen ger kvalificerade teoretiska kunskaper. Utredningen har i samråd med inblandade branscher och i dialog med ett stort antal gymnasieskolor tagit fram ett förslag till en försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom teknikprogrammet som ska förse den svenska arbetsmarknaden med fler ”teoretiska praktiker” eller ”praktiska teoretiker”. En försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom teknikprogrammet En inriktning med dubbel karaktär I delbetänkandet föreslår utredningen en försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom teknikprogrammet. Yrkesinriktningen ska kallas produktionsteknik med arbetsplatsförlagt lärande och ge eleverna tillräckligt yrkeskunnande för direkt inträde på arbetsmarknaden, avancerade teoretiska kunskaper och grundläggande och särskild högskolebehörighet. Yrkesinriktningen ska syfta till en högskoleförberedande examen, men innehålla ett gymnasiearbete som utformas som inom gymnasieskolans yrkesprogram. Eleverna som läser teknikprogrammet på en skola som ingår i försöksverksamheten ska läsa ett gemensamt första år för att sedan välja yrkesinriktningen eller att fortsätta på det ordinarie teknikprogrammet. De elever inom teknikprogrammet som inte väljer yrkesinriktningen deltar inte i försöksverksamheten. För dessa elever innebär utredningens förslag inga förändringar. Huvudmän som kan delta Offentliga huvudmän och enskilda som har tillstånd för teknikprogrammet får ansöka om att delta i försöksverksamheten och därmed erbjuda yrkesinriktningen. Till ansökan ska uppgifter bifogas om hur huvudmannen avser att organisera ett lokalt programråd för försöksverksamheten och hur man ska säkerställa tillgång till , ändamålsenliga lokaler och den utrustning och de lärarresurser som behövs för att uppfylla syftet med utbildningen. De huvudmän som deltar i försöket ska erhålla ett statsbidrag om per elev och år som eleven studerar inom yrkesinriktningen (två läsår per elev). ska godkänna vilka huvudmän som får delta i försöket och hantera utbetalningen av statsbidraget. Utbildningens omfattning och innehåll För de elever som väljer yrkesinriktningen ska teknikprogrammet utökas från 2 500 till 2 800 gymnasiepoäng. Utrymmet för de 300 extra gymnasiepoängen möjliggörs genom att eleverna får utökad studietid. Läsårets omfattning ska vara minst . Läsår två och tre ska ha minst . Elever som studerar yrkesinriktningen ska ha rätt till minst . Utredningen lämnar förslag på examensmål för försöksverksamheten. Yrkesinriktningen ska enligt examensmålet ge kunskaper om och färdigheter i produktion och företagande. Den ska behandla automation och hur produktionslinjer styrs samt ge produktionskunskaper inom olika områden. ska efter samråd med det nationella programrådet fastställa yrkesinriktningens kursinnehåll och formulera exempel på yrkesutgångar. Behörighet till vidare studier De elever som studerar yrkesinriktningen ska få grundläggande och särskild behörighet till högskolan utan att göra aktiva val. Det ska även vara möjligt att välja till ytterligare behörighetsgivande kurser för särskild högskolebehörighet. Eleverna som studerar yrkesinriktningen ska även kunna bli behöriga till det fjärde tekniska året (T4). Inom yrkesinriktningen ska det ingå minst 15 veckors arbetsplatsförlagt lärande. För yrkesprogrammen i gymnasieskolan ska det finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv. Även försöksverksamheten med en yrkesinriktning ska hanteras i ett lokalt programråd. Det lokala programrådet kan organiseras som ett eget lokalt programråd, eller gemensamt med ett befintligt lokalt programråd. På nationell nivå ska det nationella programrådet för det industritekniska programmet även hantera frågor som gäller försöksverksamheten med en yrkesinriktning inom teknikprogrammet. ska få i uppdrag att informera om försöksverksamheten. Myndigheten ska också ansvara för att genomföra en löpande uppföljning av den pågående verksamheten och att utvärdera försöksverksamheten när den avslutats. Naturbruksprogrammet – ett otydligt program Utredningen har med utgångspunkt i tidigare direktiv besökt ett 40-tal skolor runt om i och sett på ett 80-tal yrkesprogram. De problem utredningen identifierat kommer att överlämnas till den nya gymnasieutredning vars direktiv bereds inom . Problemet med otydliga inriktningar inom naturbruksprogrammet behöver dock en snabbare lösning än så. Innehållet i utbildningarna varierar mycket kraftigt mellan olika skolor. På vissa skolor har utbildningen en klar yrkesprofil medan utbildningen på andra skolor ger en mycket svag koppling till ett yrke direkt efter examen. Det innebär att programmet uppfattas som otydligt av såväl elever som arbetsgivare. De otydliga inriktningarna kan till viss del förklaras av att naturbruksprogrammet har ett ovanligt stort utrymme för programfördjupningskurser, där huvudmannen väljer kurser utifrån det utbud som har fastställt. Bredden i utbudet av kurser är också mycket stor. Naturbruksprogrammet är det gymnasieprogram som ges högst ersättning enligt Skolverkets riksprislista . Den höga ersättningen beror på att programmet oftast förutsätter kostsam utrustning och lokaler samt små undervisningsgrupper. fördjupningen omfattar 900 gymnasiepoäng och kan innehålla kostsamma yrkeskurser, men kan också i princip enbart bestå av mindre kostsamma skolförlagda kurser som till exempel matematik. En inriktning inom naturbruksprogrammet kan på detta sätt bli till stora delar skolförlagd, och på det viset förlora sin yrkeskaraktär, trots att ersättningen i riksprislistan fortfarande utgår från en utbildning med stort praktiskt innehåll och därmed höga omkostnader. Detta innebär att huvudmannen överkompenseras för den utbildning som anordnas, och kan även innebära att eleverna får svårt att nå upp till det yrkeskunnande som krävs för att kunna arbeta inom den avsedda branschen. Ett liknande problem finns inom inriktning djur där huvudmannen får samma ersättning vare sig skolan utbildar elever i hästskötsel eller skötsel av små djur. Två nya inriktningar inom naturbruksprogrammet Två nya nationella inriktningar införs inom naturbruksprogrammet: inriktningen häst och inriktningen sällskapsdjur. upphör inriktningen djur inom naturbruksprogrammet. Skälet till uppdelningen av inriktningen djur är två: Inriktningen är starkt uppdelad i två helt olika utbildningar; hästskötarutbildning och sällskapsdjur. För elever och arbetsgivare är ett förtydligande av innehållet i den valda utbildningen viktigt. Det andra skälet har att göra med resonemanget om ersättningen till huvudmännen för genomförd utbildning. Ersättningen enligt riksprislistan utgår från en genomsnittlig kostnad för utbildning inom inriktningen djur. Med så stora skillnader i kostnad som det innebär att ha en hästskötarutbildning kontra en smådjursutbildning innebär det ett orättvist ekonomiskt system. Samtliga inriktningar inom naturbruksprogrammet utökas Naturbruksprogrammets samtliga inriktningar utökas från 300 gymnasiepoäng till 600 gymnasiepoäng. Genom att utöka omfattningen av obligatoriska inriktningskurser blir innehållet i utbildningarna tydligare styrt. efter samråd med det nationella programrådet fastställa inriktningarnas kursinnehåll. förordning (2015:000) om försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom gymnasieskolans teknikprogram 1 § Denna förordning innehåller föreskrifter om en försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom gymnasieskolans teknikprogram. Förordningen gäller för yrkesinriktning som påbörjas –. Övriga regler om gymnasieskolan 2 § I skollagen (2010:800) och i gymnasieförordningen (2010:2039) finns ytterligare bestämmelser om gymnasieskolan som gäller för denna utbildning i tillämpliga delar. 3 § Varje kommun och landsting som erbjuder utbildning på nationella program inom gymnasieskolan samt enskilda huvudmän som har tillstånd för teknikprogrammet kan delta i försöksverksamheten. För att en skolhuvudman ska få delta i försöksverksamheten krävs att god kvalitet kan upprätthållas för elevens hela utbildning. beslutar efter ansökan vilka huvudmän som får delta i försöksverksamheten. Av besluten ska det framgå vid vilka skolor huvudmännen ska bedriva försöksverksameten. 4 § Yrkesinriktningen ska utgöra grund dels för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning, dels för fortsatt utbildning på högskolenivå. 5 § Ansökan om att få delta i försöksverksamheten ska ges in till . Ansökan ska första gången göras . får meddela föreskrift om ansökan. ska besluta om vilka som får delta i försöket. 6 § Till varje skolhuvudman som deltar i försöksverksamheten lämnas ett statsbidrag med per elev och år som eleven studerar yrkesinriktningen. Statsbidraget lämnas i mån av tillgång på medel. beslutar om och betalar ut bidraget. 7 § En yrkesinriktning, produktionsteknik med arbetsplatsförlagt lärande, införs på försök inom teknikprogrammet. Inom försöksverksamheten ska teknikprogrammet omfatta 2 800 gymnasiepoäng för att utgöra ett fullständigt program. Omfattningen av gymnasiepoäng för de gymnasiegemensamma och programgemensamma ämnena framgår av bilaga 1. får meddela föreskrifter om vilka kurser som ingår i inriktningen samt kurser som får erbjudas inom programfördjupningen. Innan meddelar föreskrifter om kurser inom inriktning och programfördjupning ska berört nationellt programråd höras. 8 § Eleverna som studerar yrkesinriktningen har rätt att inom utrymmet för individuellt val, förutom de kurser som framgår av 4 kap 7 § gymnasieförordningen, läsa kurserna matematik 3c och kemi 1. Utbildningens omfattning i tid 9 § För eleverna som studerar yrkesinriktningen ska utbildningen omfatta minst . Läsåret ska ha minst det första läsåret och minst det andra och tredje läsåret. När inriktningen får börja 10 § Yrkesinriktningen ska börja det andra läsåret. 11 § Av 1 kap 3 a § gymnasieförordningen framgår att läroplanen kompletteras av examensmål för gymnasieskolans nationella program och av ämnesplaner. Examensmål för yrkesinriktningen framgår av bilaga 2 till denna förordning. 12 § Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma inom yrkesinriktningen . 13 § Elever som studerar yrkesinriktningen har rätt till minst (garanterad undervisningstid). Nationellt och lokalt programråd 14 § Det nationella programrådet för det industritekniska programmet hos ska även hantera frågor kring yrkesinriktningen. Det ska även finnas lokala programråd för yrkesinriktningen. 15 § Utöver vad som framgår av 16 kap 28 § skollagen och 8 kap 7 § gymnasieförordningen ska elever som studerat yrkesinriktningen ha godkända betyg i yrkesämnen inom inriktningen om sammanlagt 400 gymnasiepoäng för att högskoleförberedande examen ska utfärdas. 16 § Av examensbeviset ska det framgå, utöver det som framgår av 8 kap 17 § gymnasieförordningen, att arbetsplatsförlagt lärande ingått i utbildningen. Redovisning och utvärdering av försöket 17 § De skolhuvudmän som deltar i försöksverksamheten är skyldiga att medverka i redovisning och utvärdering av försöksverksamheten. Bestämmelser om systematiskt kvalitetsarbete finns i 4 kap 3–8 §§ skollagen. ska lämna en årlig redovisning av omfattningen av försöksverksamheten till (). ska dessutom lämna en slutlig utvärdering av försöksverksamheten till (). 18 § En skolhuvudman som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning är skyldig att återbetala den om 1.statsbidraget inte har använts för avsett ändamål, eller 2.mottagaren har inte medverkat i redovisning och utvärdering enligt 17 §. ska besluta att kräva tillbaka ett bidrag om en skolhuvudman är återbetalningsskyldig enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl för det, får helt eller delvis efterge ett krav på återbetalning. Denna förordning (2015:000) träder i kraft . förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (2010:2039) att bilaga 1 ska ha följande lydelse. Nationella inriktningar på de nationella programmen i gymnasieskolan och programgemensamma ämnen för respektive program Poängplan för försöksverksamhet med en yrkesinriktning inom teknikprogrammet Examensmål för försöksverksamhet med yrkesinriktning inom teknikprogrammet Teknikprogrammet inom försöksverksamheten med en yrkesinriktning är ett högskoleförberedande program med en yrkesinriktning, yrkesutgångar och arbetsplatsförlagt lärande. Efter examen från programmet ska eleverna ha kunskaper för högskolestudier inom främst teknik och naturvetenskap men även inom andra områden, samt de kunskaper som behövs för att arbeta inom områden som automation och processinriktad eller maskinell materialbearbetning. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om och färdigheter i teknik och teknisk utveckling. Den ska också belysa teknikens roll i samspelet mellan människa och natur med hänsyn till hållbar utveckling. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om fysik och matematik med fokus på tekniska processer. I teknik ska eleverna undersöka, beskriva och systematisera olika egenskaper hos tekniska objekt och processer. I fysik ska eleverna undersöka, beskriva och systematisera olika företeelser i naturen samt göra kopplingar till tekniska processer. Matematik är inom teknikområdet ett språk och ett redskap för att förstå, uttrycka och analysera sammanhang. Det tekniska kunskapsområdet hanterar både befintlig teknik och utveckling av ny teknik. Utbildningen ska visa sambanden mellan de olika delarna i teknikutvecklingsprocesser och bidra till att eleverna förstår hela kedjan i utveckling av teknik i ett hållbart samhälle. Teknikutveckling innebär att analysera behov, utveckla en idé, designa, konstruera, producera, använda, sälja och återvinna. Utbildningen ska bygga på ett etiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till teknik och ett kritiskt, kreativt och konstruktivt tänkande ska främjas. I utbildningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att söka, sovra och bearbeta information med källkritisk medvetenhet. Utbildningen ska också innehålla kreativa och problemlösande arbetsformer samt ge förutsättningar för eleverna att utveckla ett tvärvetenskapligt förhållningssätt. Teori och praktisk tillämpning ska samverka och utbildningen ska ge eleverna kunskaper om och färdigheter i att samarbeta med andra. Eftersom utveckling av teknik ofta sker i projektarbetsform, ska utbildningen ge kunskaper om projektarbete och färdigheter i att arbeta i projekt såväl enskilt som i grupp. Centralt för teknikutveckling är att analysera, modellera, simulera, rimlighetsbedöma, utveckla, se samband, dra slutsatser och argumentera utifrån resultatet. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga att analysera och förstå tekniska system. Utbildningen ska vidareutveckla elevernas kommunikativa förmågor i tal, skrift och visualisering. Det innebär bland annat att förmedla synpunkter, förklara sammanhang och dokumentera samt använda uttrycksformer anpassade till olika målgrupper och att förstå kommunikationens specifika roll inom teknikområdet. Utbildningen ska ge kunskaper om interaktiva och digitala medier för att eleverna till exempel ska kunna presentera tekniskt innehåll och framställa modeller. Utbildningen ska ge eleverna kunskaper om och färdigheter i engelska i en teknisk kontext, så att de kan utveckla sin kommunikativa förmåga och därmed ta del av teknik och teknikutveckling. Entreprenörskap och företagande är delar i processer där teknik utvecklas och ska därför ingå i utbildningen.