sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — Vi bedömer dock att principen om det fria skolvalet inte slår igenom i detta fall utan att huvudmannen kan avgöra i vilken skolenhet eleven ska gå med stöd av undantaget för betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen (10 kap. 30 § andra stycket p 1 skollagen). 4.5Förlängd skolplikt i gymnasieskolans introduktionsprogram I 15 och 17 kap. skollagen och 6 kap. gymnasieförordningen finns de bestämmelser som reglerar syfte, utformning, behörighet och mottagande m. m. när det gäller introduktionsprogram. Syftet med preparandutbildningen är att elever som gått ut årskurs 9 i utan att ha uppnått behörighet till ett visst natio- nellt program ska uppnå sådan behörighet. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap ska pågå högst men får om det finns synnerliga skäl förlängas till . Utbildningen ska innehålla de grundskoleämnen som krävs för att eleven ska bli behörig till ett visst nationellt program, det vill säga både ett yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Dessutom får utbildningen innehålla gymnasiekurser och i mindre omfattning andra insatser. Preparandutbildning ska utformas för en enskild elev. Syftet med programinriktat individuellt val är att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till det programmet. Programinriktat individuellt val står öppet för ungdomar som inte är behöriga till ett yrkesprogram men som har godkända betyg i vissa ämnen så att det bara återstår två ämnen (17 kap. 10 § skol- lagen). Utbildningen ska innehålla dessa grundskoleämnen och arbetsplatsförlagt lärande. Programinriktat individuellt val ska ut- formas för en grupp elever och vara sökbart. Syftet med yrkesintroduktion är att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som hjälper dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram. Utbildningen ska i huvudsak vara yrkesinriktad men får innehålla hela eller delar av kurser från yrkesprogram eller en annan yrkesinriktad utbildning. Yrkesintroduktion ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande och får innehålla grundskoleämnen samt andra insatser. Yrkesintroduktion får utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Individuellt alternativ syftar till att elever ska gå vidare till yrkes- introduktion, annan fortsatt utbildning eller arbetsmarknaden. Individuellt alternativ ska utformas efter elevens behov och förut- sättningar. Utbildningen får innehålla grundskoleämnen, hela eller Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap delar av gymnasiekurser och andra insatser. Individuellt alternativ ska utformas för en enskild elev. Syftet med språkintroduktion är att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt på svenska språket, som möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Språkintroduktion ska innehålla undervisning i grundskoleämnena svenska eller svenska som andraspråk. Utbildningen får också innehålla andra grundskoleämnen och kurser i gymnasieämnen. Språkintroduktion ska utformas för en enskild elev. Enligt (rapport 413, 2014) påbörjade såväl 2012 som 2013 nära en femtedel av eleverna sina studier i gymnasieskolan på något av introduktionsprogrammen. Språkintroduktion har ökat något i elevantal medan de andra introduktionsprogrammen i stället har fått ett minskat elevantal. De två största introduktionsprogrammen, sett till elevantalet, är språkintroduktion och individuellt alternativ som tillsammans har av eleverna på introduktionsprogram. De introduktions- program som flest skolor erbjuder är programinriktat individuellt val respektive yrkesintroduktion. Det minsta av introduktions- programmen är preparandutbildning av eleverna. Elever på preparandutbildning har störst övergång till gymnasie- skolans nationella program (yrkesprogram eller högskoleför- beredande program). på programmet hade av eleverna som började på programmet 2012 gjort en sådan övergång. Programinriktat individuellt val är det program från vilket störst andel av eleverna har gått vidare till ett yrkesprogram, på programmet över hälften av eleverna. Ungefär hälften av eleverna går kvar på samma program . Språkintroduktion är det introduktionsprogram där eleverna i högst utsträckning går kvar på samma program. på introduktionsprogram fanns en femtedel kvar på samma Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap program och över en tredjedel hade övergått till studier på ett nationellt program. Nära en tredjedel av eleverna är inte längre registrerade i gymnasieskolan efter att de påbörjat ett introduktions- program. Det är vanligast för elever på språkintroduktion respektive individuellt alternativ. I vissa fall beror det på utvandring eller att eleven inte har fått uppehållstillstånd. Rörligheten från introduktionsprogram är som störst mellan läsåren, och inte under ett läsår. Preparandutbildning har störst andel elever som från till ett annat bytt till ett annat introduktionsprogram. De få byten från introduktionsprogram till nationella program som görs under ett läsår sker i regel antingen i början eller i slutet av läsåret. (dir. 2015:31) ska analysera och, om det finns behov, föreslå hur introduktionsprogrammen kan utvecklas så att de bättre svarar mot behoven hos och motiverar de elever som inte är behöriga till ett nationellt program och bidrar till att förbättra elevernas studieresultat. 4.5.1Samma behörighetsregler som men med skolplikt Förslag: En elev med förlängd skolplikt ska tas emot på ett introduktionsprogram enligt samma regler som men med skolplikt . Eleven ska läsa minst ett grund- skoleämne som eleven saknar godkänt betyg i under året med skolplikt. En elev med förlängd skolplikt ska få studiebidrag. Behörighetsvillkor för bli mottagen i ett introduktionsprogram gäller olika mottagningsregler för preparandutbildning, pro- graminriktat individuellt val, språkintroduktion, yrkesintroduktion och individuellt alternativ inom introduktionsprogrammet (17 kap. skollagen). De olika programmen har också delvis olika syften. Yrkesintroduktion och individuellt alternativ har exempelvis inte samma starka inriktning på behörighet till ett nationellt program som de andra introduktionsprogrammen, utan kan också leda till andra studier eller underlätta direkt etablering på arbetsmarknaden. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap Preparandutbildning står öppen för ungdomar som saknar de godkända betyg som krävs för behörighet till alla nationella program, det vill säga godkända betyg i åtta ämnen. Programinriktat individuellt val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram, men som från har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk och i engelska eller mate- matik samt i minst fyra andra ämnen, eller i engelska och mate- matik samt i minst tre andra ämnen. Yrkesintroduktion och individuellt alternativ står öppna för ung- domar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram. De står dock inte öppna för ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion. Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synner- liga skäl, får ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett yrkesprogram tas emot till yrkesintroduktion eller individuellt alternativ. Språkintroduktion står öppen för ungdomar som har anlänt till och som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gym- nasieskolan eller till annan utbildning. vänder sig introduktionsprogrammen till elever som inte uppnått behörighet till ett nationellt program. Den elev- kategori som kommer att omfattas av förlängd skol- plikt är i stort sett densamma som finns inom ett introdukt- ionsprogram på frivillig grund med sikte på vidareutbildning eller arbete. Skillnaden blir att utbildningen, formellt sett, görs obligatorisk med skolplikt . Eleven måste vara i skolan och kan inte lämna utbildningen om han eller hon inte har uppnått kunskapskraven. Denna modell tillmötesgår direktiven om att den förlängda skolplikten ska kunna förläggas inom gymnasieskolan och skapar goda förutsättningar för individuella lösningar. Eleverna får dessutom vistas i gymnasiemiljö med jämnåriga kamrater. Vi föreslår att man ska använda samma regler för mottagande till introduktionsprogram som finns även när det gäller skol- pliktiga elever. Eleverna kommer att läsa ett eller flera grundskole- ämnen under sitt första år på ett introduktionsprogram. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap tidigare nämnts blir den individuella studieplanen ett mycket viktigt instrument för att utforma elevens individuella studie- planering och att sedan följa upp och förändra vid behov. Vi föreslår också att de skolpliktiga eleverna ska kunna studera gymnasieskurser och delta i praktik eller andra aktiviteteter precis som . Utredningen har redan tagit ställning för att det går att förena skolplikt med en frivillig skolform som gymnasieskolans intro- duktionsprogram (se avsnitt 4.4.3). Även om det finns regler som innebär såväl behörighetskrav som ett urval till vissa intro- duktionsprogram blir ingen elev med skolplikt lämnad utanför utbildningssystemet på grund av dessa regler. Programinriktat individuellt val har krav för mottagande som innebär att vissa elever med förlängd skolplikt inte kommer att vara behöriga att gå på detta program. För en elev som uppfyller kraven kan programinriktat individuellt val vara en snabb väg att bli behörig och gå över till ett nationellt yrkesprogram. Vi bedömer därför att det inte behövs någon ändring av reglerna med anledning av förlängd skolplikt. Som vi tidigare framhållit kommer det alltid att finnas en möjlighet för elever med förlängd skolplikt att få undervisning på något av introduktionsprogrammen, även om de inte är behöriga till just programinriktat individuellt val. Ett introduktionsprogram behöver inte vara organiserat i årskurser eftersom det inte finns någon fastställd längd för de flesta av programmen. Som framgår av skollagen har flera av intro- duktionsprogrammen som syfte att eleverna ska gå vidare till andra studier, vilket inte behöver innebära nationella program. Det är därför helt rimligt att det finns elever på introduktionsprogram som går i ett sådant program men inte är nybörjare i gymnasie- skolan. Det kan exempelvis röra sig om en elev som börjar yrkes- introduktion och har uppnått behörighet i så många ämnen att han eller hon kan vara behörig att söka programinriktat individuellt val. När det gäller individuellt alternativ står det uttryckligen i lagen att ett syfte är att eleverna ska gå vidare till yrkesintroduktion. Vissa skolor låter ungdomar som är mycket osäkra på vad de vill eller som inte ens kommer till skolan först tas emot inom individuellt alternativ för att sedan gå vidare i till exempel yrkesintroduktion eller preparandutbildning. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap Språkintroduktion har ett tydligt syfte att eleverna ska gå vidare i sin utbildning. Beroende på elevens bakgrund och vilket mål eleven har kan det handla om flera andra introduktionsprogram som preparandutbildning, programinriktat individuellt val och yrkesintroduktion. Elever från preparandutbildning eller programinriktat indivi- duellt val som inte har förutsättningar att klara utbildningen och gå vidare till ett nationellt program eller "börjar sitt andra år i gymnasieskolan på individuellt alternativ eller yrkesintroduktion. Enligt finns det en mycket stor variation när det gäller hur introduktionsprogrammen organiseras. Det kan röra sig om program för grupper men lika ofta om enstaka elever. läser de integrerat med elever i nationella program, ibland i egna grupper eller integrerat med elever från andra introduktions- program. I vissa fall handlar det helt och hållet om individuella lösningar där en elevs utbildning i huvudsak består av praktik och där andra ämnen introduceras successivt och genomförs i s.k. studieverkstäder. Den vägledning som eleverna får inför sina val till gymnasie- skolan är oerhört viktig. Grundfrågan i vägledningen är vilka alternativ som finns för den som är obehörig. Huvudmännen har enligt bestämmelserna skyldighet att upprätta en plan för sina introduktionsprogram. Planen ska vara tydlig så att studie- och yrkesvägledaren kan ge eleverna en optimal vägledning när de ska välja bland de olika introduktionsprogrammen. Den studie- och yrkesvägledning som eleverna får i är också av avgörande betydelse för att eleverna med förlängd skolplikt ska hitta rätt i introduktionsprogrammet från början. Konsekvenser av att eleverna har skolplikt Utbildningen ska bedrivas under ett läsår som omfattar hösttermin och vårtermin (15 kap. 10 § skollagen). Preparandutbildningen ska pågå högst . Huvudmannen får besluta att preparand- utbildningen får förlängas till om det finns synnerliga skäl. I övrigt innehåller inte skollagen några regler om hur länge utbild- ningen på ett introduktionsprogram ska pågå. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap ingen indelning i årskurser. Vi anser inte att den förlängda skolplikten föranleder några ändringar av dessa regler. måste eleverna som påbörjar utbildningen i gymnasieskolan delta i den verksamhet som anordnas. Med skol- plikten följer underförstått att eleverna och deras vårdnadshavare får ett större ansvar för att eleven ska fullfölja utbildningen. Elever som fullgör förlängd skolplikt inom ett introduktionsprogram får en närvaroplikt som motsvarar skolplikt. Eleverna kan inte lämna utbildningen med förlängd skolplikt utan att ha uppnått kunskapskraven. Som tidigare nämnts kommer bestämmelsen om föreläggande och vite i skollagen (7 kap. 23 §) att gälla även för elever med skol- plikt i ett introduktionsprogram. Vårdnadshavarna riskerar före- läggande och vite om de inte ser till att eleverna går i skolan, oavsett om eleverna finns i eller i ett introduktions- program i gymnasieskolan. Ett större ansvar för att se till att eleverna får föreskriven utbild- ning läggs också på hemkommunen (7 kap. 21 §). Hemkommunen har ansvar för skolpliktbevakningen och ska fatta beslut om dessa åtgärder. Om eleven går hos en annan huvudman måste denne rapportera till hemkommunen om eleven bryter mot skolplikten och vårdnadshavarna inte tar sitt ansvar (se avsnitt 4.5.5 om informationsansvaret). Utredningen anser att studier i de grundskoleämnen som saknas för behörighet om möjligt ska prioriteras i planeringen för att eleven så snart det går ska kunna gå över till ett nationellt gymnasieprogram. Vi föreslår därför att eleven ska läsa minst ett grundskoleämne med skolplikt. gäller krav på studier i grundskoleämnen för preparandutbildning och pro- graminriktat individuellt val. Vårt förslag innebär en skärpning av reglerna i gymnasie- förordningen för yrkesintroduktion och individuellt alternativ, eftersom studier i grundskoleämnen inte är obligatoriska men får förekomma. I språkintroduktion ska eleverna undervisas i svenska eller svenska som andraspråk och reglerna behöver därför Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap Utöver detta behövs enligt vår uppfattning inte någon ytterligare reglering av innehållet i introduktionsprogram med tanke på de varierande behov och förutsättningar som eleverna har. Det ska finnas utrymme för en individuell planering för varje elev. Preparandutbildningen får pågå under högst (17 kap. 5 §). För en elev som inte blir behörig till ett yrkesprogram med förlängd skolplikt kan preparandutbildningen bara förlängas med om det finns synnerliga skäl. Detta gäller också en elev som önskar komplettera sin behörighet även till ett högskoleförberedande program på preparandutbildningen efter den förlängda skolplikten. Detta bör enligt utredningens bedömning bli möjligt, men eftersom (dir. 2015:31) ser över introduktionsprogrammen lägger vi inget förslag om detta. 4.5.2Individuell studieplan och heltidsstudier Förslag: För varje elev med förlängd skolplikt i ett introduk- tionsprogram i gymnasieskolan ska det göras en individuell bedömning och planering som dokumenteras i en individuell studieplan. Utbildningen ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. I skollagen finns en särskild bestämmelse om en plan för utbild- ningen och individuell studieplan för elever på introduktions- program (17 kap. 7 §). Där står att utbildningen på introduktions- program ska följa en plan för utbildningen som beslutas av huvudmannen. För varje elev ska det också upprättas en individuell studieplan, som beslutas av rektor. Av förarbetena framgår att en individuell studieplan bör ha olika karaktär beroende på vilket introduktionsprogram som eleven studerar på och den kan också skilja sig från den individuella studieplan som ska upprättas för alla elever på nationella program. Tanken är att det ska redovisas hur just denna elevs studieväg är utformad, vilka kurser som ingår och vilka eventuella val som eleven har gjort. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap efter elevens intressen och behov samt följas upp, utvärderas och revideras vid behov i samråd med eleven och i förekommande fall dennes vårdnadshavare (prop. 2009/10:165, s. 455 och s. 806). I läroplanen för gymnasieskolan föreskrivs att rektorn har ett särskilt ansvar för att skolan i dialog med eleven upprättar en individuell studieplan för varje elev och reviderar den vid behov (avsnitt 2.6 Rektors ansvar i läroplan för gymnasieskolan, Lgy 11). Gymnasieförordningen anger mer detaljerat vad den individuella studieplanen ska innehålla (1 kap. 7 § gymnasieförordningen). En elevs studieplan ska bland annat innehålla uppgifter om elevens studieväg, det vill säga det program och i förekommande fall den inriktning som eleven går på. Om eleven följer ett introduktions- program ska de grundskoleämnen som eleven läser framgå av den individuella studieplanen. Likaså ska andra insatser som är gynn- samma för elevens kunskapsutveckling och som är avsedda att ingå i utbildningen på introduktionsprogram anges i den individuella studieplanen. Det kan gälla t.ex. gymnasiekurser eller fler grund- skoleämnen än de som krävs för behörighet till ett yrkesprogram. Eleven kan då sikta på att bli behörig till att söka ett högskole- förberedande program. Inom gymnasieskolans nationella program är stora delar av utbildningen reglerad, bl.a. genom poängplan, ämnesplaner och kunskapskrav. På introduktionsprogram saknas nationellt fast- ställda programstrukturer och examensmål. Innehållet är i mycket större utsträckning anpassat till den enskilda eleven. Utredningen anser att den individuella studieplanen kommer att ha en viktig funktion för elever med skolplikt i ett introduktions- program. Eftersom förlängd skolplikt är en tvingande åtgärd för eleven är det väsentligt att utbildningen följer en genomarbetad plan, som kontinuerligt följs upp och revideras. Skolplikten är knuten till att eleven ska uppnå behörighet i de grundskoleämnen som fattas och det behöver därför finnas en tydlig planering och uppföljning av studierna. Vi bedömer att den reglering som finns av individuell studieplan för elever på gymnasieskolans introduktionsprogram också kan omfatta elever med förlängd skolplikt. På grund av den rättsliga betydelse som den individuella studieplanen kommer att ha för dessa elever kan bestämmelsen behöva förstärkas i förord- Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap ningen, exempelvis när det gäller krav på uppföljning och revide- ring, som bara följer av uttalanden i förarbetena till skollagen. Utbildningen i introduktionsprogram ska bedrivas i en om- fattning som motsvarar heltidsstudier. Utbildningens omfattning får dock minskas om en elev begär det och huvudmannen finner att det är förenligt med syftet med elevers utbildning (17 kap. 6 § skollagen). Innebörden av detta är enligt förarbetena att utbild- ningen ska utformas så att den kräver ungefär samma studieinsats som utbildning på ett nationellt program. För att utbildningen ska få göras mindre omfattande krävs såväl att eleven önskar detta som att anledningen till minskningen av utbildningstiden är sådan att den kan ligga i linje med syftet med den aktuella utbildningen (prop. 2009/10:165, s. 805). Elevernas rätt till heltidsstudier är central för utbildningens kvalitet och likvärdighet över landet. Vi anser också att det är självklart att elever med förlängd skolplikt ska ha heltidsstudier. Eftersom förlängd skolplikt som längst avser ett läsår och det handlar om skolplikt anser vi att undantag från heltidsstudier bara ska kunna göras om det finns särskilda skäl. Exempelvis skulle det kunna finnas enstaka fall där kortare studietid än heltidsstudier skulle ha avgörande betydelse för elevens förut- sättningar att genomföra studierna (jfr. också avsnitt 4.4.5). Elever som går över till ett nationellt program med förlängd skolplikt När det gäller elever som lyckas läsa in de grundskoleämnen som saknas kan det bli aktuellt att gå över till ett nationellt program under läsåret med skolplikt. Skolplikten upphör då men huvud- mannen har självklart ett ansvar för att eleven får så goda förut- sättningar som möjligt i sina fortsatta studier. Som vi sett av statistik är det relativt ovanligt med övergångar , utan de flesta byten sker mellan läsåren. Enligt nuvarande reglering i 7 kap. 8 § gymnasieförordningen är det möjligt för en huvudman att ta emot en behörig sökande till Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap gymnasieskolan än vid utbildningens början. Det ska finnas plats på den aktuella studievägen och den sökande ska vara behörig och ha de kunskaper och färdigheter som krävs för att tillgodogöra sig undervisningen. Huvudmannen får också besluta att den sökande ska genomgå ett inträdesprov för att visa om han eller hon har de kunskaper och färdigheter som krävs. Under dessa förutsättningar kan till exempel en elev inom preparandutbildningen som blir behörig under läsårets gång tas in på ett nationellt program. I förarbetena till skollagen framhölls att huvudmannen i så stor utsträckning som möjligt bör sträva efter att de elever som når behörighet till det nationella program de önskar också ska få möjlighet att komma in på det programmet. Om behörighet uppnås först sent under läsåret är det enligt pro- positionen sannolikt det mest lämpliga att eleven i stället söker till det nationella programmet följande läsår. finns möjlighet för eleven att läsa gymnasiekurser på introduktions- programmet. Ju tidigare under läsåret övergången kan ske, desto större blir naturligtvis elevens möjligheter att följa undervisningen i normal takt (prop. 2009/2010:165, s. 430). Utredningen anser att den nuvarande regleringen i 7 kap. 8 § gymnasieförordningen kan användas även för elever som har skolplikt inom ramen för intro- duktionsprogrammet. Studiestödslagen (1999:1395) innehåller bestämmelser om vem som kan få studiehjälp och studiemedel. Elever som är och studerar i gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen eller folkhögskola kan få studiehjälp. Studiehjälpen består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Elever som påbörjar studier behöver inte ansöka om studiebidraget, förutsatt att de ska studera i . Utredningen föreslår att de elever som ska fullgöra den förlängda skolplikten i ett introduktionsprogram ska genomföra utbildningen inom ramen för gymnasieskolans regelsystem och därmed få studiebidrag. De som börjar studera i gymnasieskolan får studiebidrag från () som betalas ut automatiskt . Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap Vi anser inte att skolplikten i sig motiverar andra regler för elever på introduktionsprogrammet än för andra gymnasieelever. De skolpliktiga eleverna kommer i de flesta fall med förlängd skolplikt att fortsätta på ett nationellt program i gym- nasieskolan eller inom ett introduktionsprogram. Det ska också vara möjligt för en elev att gå över till ett nationellt program under läsåret, om hon eller han uppnår behörighet i de grundskoleämnen som behövs.