sou · H3B385 · 2015-10-05 00:00:00 — Pensionärsorganisationerna har också en roll att fylla här, för att sprida information och medverka till integration. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Det behövs generell information om bostadsutbudet Varken de refererade webbsidorna eller kommunernas riktade in- formation till äldre ger någon information om utbudet generellt sett på den lokala bostadsmarknaden. Inte heller var och hur det går att få tag i en bostad i hus med hiss och i övrigt god tillgänglig- het för den som har nedsatt rörlighet. bostadsför- medling50 finns bara i , och . Viss information kan ändå gå att få: 35 kommuner uppger att de har en bostadsportal på sin webbplats och 165 av 290 kommuner uppger att de har en lista på hyresvärdar i kommunen på sin webbplats.51 Datorvanan ökar och kräver bredband I de äldsta åldersgrupperna saknar fortfarande merparten tillgång till internet i hemmet men det är något som förändras i snabb takt. I åldersgruppen 75–ökade tillgången till internet i hemmet mellan åren 2008/09 och 2012 från för män och från bland kvinnor52. Det är en mycket kraftig ökning, i synnerhet om man betänker att det rör sig om en ålders- grupp som föddes eller till och med i slutet av 20- talet. Merparten av morgondagens äldre – de som är födda på 1940- talet eller senare – är vana internetanvändare och kommer med all sannolikhet att kunna och vilja fortsätta använda sig av internet- baserade tjänster. Det öppnar en möjlighet att utveckla E-hälso- tjänster – att få prata med sjuksköterska via skärmen eller få sina provsvar via datorn etc. Något som kan komma att underlätta att bo kvar hemma även om hälsan sviker. De flesta yngre seniorer använder dator Den ökande datorvanan styrks även på andra sätt av statistiken. Att använda dator och att söka information på nätet är visserligen betydligt mindre vanligt i de äldsta åldersgrupperna än bland de en serviceinstans där bostäder från flera olika fastighetsägare kan förmedlas och där kommunen beslutar om vilka förmedlingsprinciper som ska gälla. 51Boverkets webbplats, Öppna data från . 52Hjälpmedelsinstitutet (HI): Äldrestatistik 2013/2014. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden I åldersgrupperna under använder mellan dator i stort sett medan detsamma gäller knappt var fjärde person i åldern 75–. Men av de yngre pensionärerna, dagens 65–74-åringar, använder över hälften dator i stort sett och ytterligare av dem använder dator minst en gång . Bortåt hälften av 75–84-åringarna har aldrig använt internet – av männen och av kvinnorna. Men ser vi till åldersgruppen närmast under gäller detta bara var femte – och här är det lika för män och kvinnor. Och nästan var femte 75–84-åring har någon erfarenhet av att använda internet för att hämta infor- mation från myndigheters hemsidor.53 Funktionsnedsättning är för flertalet inget hinder att använda internet I befolkningen 16–uppger knappt var femte att de har någon form av funktionsnedsättning. av dessa, mot- svarande av befolkningen, upplever att de har stora svårigheter att använda datorer och internet på grund av funktionsnedsättningen och ytterligare tjugo procent uppger att de har vissa svårigheter. Men sju av tio personer med funktions- nedsättning upplever alltså inga svårigheter vid IT-användning på grund av funktionsnedsättningen.54 5.3.5Själva flytten kan upplevas som oöverstiglig Att flytta är ansträngande, både mentalt och fysiskt. Det gäller inte minst för äldre personer, som ofta är mindre fysiskt starka. Har man dessutom dålig balans och nedsatt rörlighet kan det bli riktigt besvärligt. Många men inte alla kan få hjälp av anhöriga eller vänner men det är inte självklart att det går att anpassa tidpunkten för flytten efter anhörigas möjligheter att ställa upp. Det är inte ovan- ligt att flytten sker efter att man mist en livskamrat, vilket kan göra det än jobbigare. – Dels att stå ensam med alla beslut, dels att rent fysiskt klara av att sortera, rensa ut och packa ner. 53SCB (2014) Privatpersoners användning av datorer och internet. 54SCB (2014) Privatpersoners användning av datorer och internet. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden finns i viss utsträckning att köpa via flyttfirmor och vissa fastig- hetsägare. Men de skulle kunna utvecklas och ett sätt att främja det vore att införliva dem i det så kallade RUT-avdraget. medges skattereduktion bara för flyttstädning och inte för kostnader som avser flytthjälp55. En flytt innebär ofta stora utgifter. Så stora att de kan vara svåra att bära för en ensamstående pensionär med låga inkomster. Enligt uppgifter på webbplatsen kostar två man och en möbelbil mellan cirka 1 100 och . Om man flyttar från en större lägenhet eller villa kan det behövas tre man och då kostar det ungefär 1 300 till . Det finns också uppgifter om ungefär hur många timmar man bör räkna med, beroende på bostadens storlek. Tabellen nedan bygger på uppgifterna där. Packning är inte inkluderad. Källa: , egen bearbetning. 5.4Ekonomiska förutsättningar för de äldre Seniorer kan ha väldigt olika ekonomiska förutsättningar. Yngre samboende seniorer har till exempel i genomsnitt högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor över 80 år56. Men det finns många sätt att mäta och illustrera inkomster och inkomst- skillnader och vad det innebär för de ekonomiska förutsättning- arna. Inkomsten kan mätas per person eller per hushåll och jäm- föras före eller efter skatt, med eller utan transfereringar. Den kan sättas i relation till bostadsutgiften eller mätas som disponibel inkomst sedan boendet är betalt. Och man kan, som i exemplet 2013/14:1 ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden ovan tala om ekonomisk standard, eller inkomst per konsumtions- enhet – ett mått på ekonomiska förutsättningar för individen, med hänsyn tagen till vilken typ av hushåll som individen ingår i. Här görs ett försök att på olika sätt ringa in vilka ekonomiska förut- sättningar olika grupper av seniorer har, i förhållande till varandra och i förhållande till förvärvsarbetande. I avsnitt 5.5 görs sedan en fördjupning vad gäller möjligheterna att efterfråga en nybyggd bostad. Pensionsålderns början är inte fast bestämd. Allmän pension kan tas ut och det finns ingen övre åldersgräns för när man kan börja ta ut den. Tjänstepension och privat pension kan börja tas ut ännu tidigare. är det är fullt möjligt att fort- sätta arbeta efter det att man har fyllt . Men det är ändå så att vid 65 har de flesta slutat förvärvsarbeta och lever huvudsakligen på sin pension. Vanligare bland högskoleutbildande att fortsätta jobba De allra flesta som är har alltså gått i pension men i är det fortfarande som har för- värvsarbete som sin huvudsakliga sysselsättning. Hälften av dem arbetar heltid. Att fortsätta arbeta efter 65 är vanligare bland män än bland kvinnor. av männen i åldern 66–är förvärvsarbetande, jämfört med av kvinnorna. Det är också vanligare bland personer med eftergymnasial utbild- ning än bland dem som har lägre utbildning. Bland högskoleut- bildande män i åldern 66–är hela sexton procent förvärvs- arbetande. Bland kvinnor är motsvarande andel åtta procent.57 57 SCB, /SILC 2012–2013. SOU 2015:85 Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Den allmänna pensionen står för tre fjärdedelar av inkomsten Den allmänna pensionen är statlig pension i form av inkomst- pension och premiepension samt för vissa åldersgrupper även tilläggspension. Garantipensionen, som är ett grundskydd för dem med lägst inkomst ingår också i den allmänna pensionen. Den all- männa pensionen var i snitt . Storleken på den allmänna pensionen beror på hur stor inkomst man haft under den förvärvsaktiva delen av livet, Den räknas upp med inkomstindex , dock minskat med 1,6 procent- enheter58, vilket gör att pensionen bara delvis hänger med i den all- männa inkomstutvecklingen. Om löneökningarna är så ökar pensionerna alltså . Om tillgångarna i pensionssystemet är mindre än skulderna används i stället ett balansindex, som är något lägre än inkomstindex och som även det minskas . Det kan leda till nominella minskningar av pensionsbeloppet, vilket skedde , 2011 och 2014. blir det däremot en kraftig ökning av pensionerna – . De allra flesta har dock även tjänstepension och en hel del har kompletterat med privat pensionssparande, vilket gör att den totala pensionen blir betydligt högre än den allmänna pensionen. I genomsnitt var den totala pensionen före skatt. Av det var allmän pension, tjänstepension och privat pensionssparande.60 De ekonomiska förutsättningarna för pensionärerna har förbätt- rats rejält under . Även de i de lägre inkomstskikten har fått en förbättring, om än inte lika stor61. Skillnader utifrån kön och ålder samt regionala variationer Det finns betydande skillnader i pensionsinkomster mellan män och kvinnor, olika åldersgrupper och olika typer av kommuner. För män var den totala pensionen i genomsnitt i 58Avdraget motiveras av ett förskott som ges när pensionen beviljas första gången. 59Pensionsmyndighetens webbplats, (2015) PM om indexering, samt muntlig information från myndigheten. 61Ramböll (2105). Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden månaden och för kvinnor inte mer än – före skatt. Det finns också regionala variationer. Högst är pensionerna i och lägst är de i , på och i små kommuner nära gränserna till våra grannländer. Skillnaderna mellan dem som har högst respektive lägst pension är dessutom större i storstäder än i glesbygd. I glesbygdskommuner kan pensionärer med de högsta pensionerna ha dubbelt så hög pension som pensionärer med de lägsta pensionerna. I rika storstadskommuner har pensionärer med de högsta pensionerna ungefär fyra gånger högre pension än pensionärer med de lägsta pensionerna. De som har de högsta inkomsterna drar upp medelvärdet, vilket gör att medianen, dvs. mittvärdet, ligger betydligt lägre än genomsnittet. Det gäller såväl kvinnor som män, men män har större inkomst- spridning än kvinnor.62 Inkomsterna är också betydligt högre bland de yngre pensio- närerna än bland de äldre. Kvinnornas snittinkomst är efter skatt för 65-åringarna, men bara för 75-åringarna och något mindre för dem som är ännu äldre. De 65-åriga männens inkomster är i genomsnitt efter skatt och för män som är eller äldre är den omkring 200 000 kronor.63 Garantipensionen har en utjämnande effekt Grundskyddet för äldre personer med låg inkomst utgörs av garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Det siktar till att alla pensionärer ska vara ekonomiskt oberoende. Det ska gälla även dem som inte har förvärvsarbetat alls eller bara i mindre utsträckning.64 Garantipensionen är en statligt finansierad del av den allmänna pensionen för pensionärer som har fyllt och har låg eller ingen inkomstgrundad pension. Garantipensionen för- ändras med prisbasbeloppet . En ogift person får i full garantipension . För en gift person är det högsta beloppet . För full garantipension krävs i . Av alla personer som är har 63Pensionsmyndigheten (2014) Från fattigvård till ekonomisk trygghet vid ålderdom. 64Pensionsmyndigheten (2014) Från fattigvård till ekonomisk trygghet vid ålderdom. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden någon del garantipension (2014). Det motsvarar cirka 790 000 personer.65 Garantipensionen har alltså en utjäm- nande effekt vid de lägsta inkomstnivåerna och gör att för de fatti- gaste hushållen kan pensioneringen faktiskt innebära att inkomsten förbättras lite grand. Garantipensionär är inte lika med fattigpensionär Antalet personer med garantipension är inget bra mått på antalet pensionärer som är fattiga eller som har mycket små ekonomiska marginaler. Många som har garantipension har även andra inkomster, som bostadstillägg, änkepension eller efterlevandepension. Dess- utom kan en garantipensionär vara gift eller sammanboende med någon med högre inkomst. Den disponibla inkomsten varierar sannolikt kraftigt, även inom gruppen garantipensionärer. Äldreförsörjningsstöd till dem med mycket låg pension Äldreförsörjningsstöd lämnas om de andra pensionsförmånerna inte räcker för att uppnå skälig levnadsnivå. Även äldre som inte har rätt till ålderspension, och därmed inte till bostadstillägg eller till särskilt bostadstillägg, kan ansöka om äldreförsörjningsstöd. (får man försörjningsstöd från kommunen). Äldreförsörjningsstödet riktar sig bland annat till personer som flyttat till i sen ålder och inte hunnit tjäna in pensionspoäng här. Äldreförsörjningsstödets nivå för skälig levnadsstandard är 2015, vilket är högre än riksnormen för försörjningsstöd66. 66Riksnormen för försörjningsstöd 2014 är /månad för ensamstående och 6 360 för samboende, utöver skäliga utgifter för boende och andra skäliga levnadsomkostnader, såsom medicin m.m. Skälig levnadsnivå enligt avser allt utom boende. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Pensionen minskar – men inte för alla SCB redovisade i en webbartikel hur pensionen kan se ut och förändras, genom att utgå från en enskild åldersgrupp – per- soner födda . SCB visar hur stora deras inkomster var : innan de gick i pension, då de var och då de var . Inte oväntat sjunker pensionen för de flesta men det ser olika ut för olika grupper. De som enbart hade allmän pension behöll en betydligt större andel av sin tidigare inkomst än de som hade högre pension. De fick till och med en ökning från när de blev äldre (se tabell 5.12).67 Mest minskade inkomsterna för dem som hade tjänstepension men ingen privat pension, vilket gäller nästan hälften av alla pensionärer. Den gruppen hade i genomsnitt av inkomsten före pension och vid 73 hade den sjunkit ytterligare till . Det har att göra med att avtalen för tjänstepension ofta är femåriga. De som dessutom hade en privat pensionsförsäkring fick ett bättre utfall; deras pension krympte inte lika mycket. Men väl så stor betydelse har hur stor inkomsten faktiskt är. var årsinkomsten för de få som enbart hade allmän pension bara , eller . Men de flesta har alltså även tjänstepension och deras årsinkomst låg på i genomsnitt , motsvarande . För dem med både allmän pension, tjänstepension och privat pension var motsvarande belopp 248 000, eller i genomsnitt per månad.68 67SCB (2015) Så mycket inkomst kvar i pension. Webbartikel nr 2105:93. 68SCB (2015) Så mycket inkomst kvar i pension. Webbartikel nr 2105:93. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Källa: SCB(2015) Webbartikel nr 2105:93. Som tabell 5.12 visar får personer med låg inkomst en stor andel av inkomsten i pension, tvärtom för dem med hög inkomst. Av den femtedel som hade allra lägst inkomst innan pensioneringen hade nästan hälften högre inkomst än före pension. Även i övriga inkomstgrupper förekommer det att inkomsten blir högre efter pension – det gäller ungefär en på tio. Men det vanligaste är alltså att den blir lägre. hade en 73-åring i snitt en inkomst som låg på två tredjedelar av den inkomst hon eller han hade före pension och tre av tio hade av sin tidigare inkomst i pension.69 5.4.2Kvinnor och äldre har lägre inkomster Som konstaterades redan i ingressen till det här kapitlet varierar seniorernas inkomster kraftigt med ålder och kön. Det framgår tydligt när man tittar på medianinkomster för män och kvinnor i olika åldersgrupper. Äldre seniorer har generellt sett lägre inkomster än yngre seniorer och kvinnor har lägre inkomster än män. Av figuren nedan framgår att medianinkomsten är betydligt lägre efter än strax före pension och att det också är stor skillnad mellan nyblivna pensionärer och dem som fyllt . Kvinnornas median- inkomst ligger oavsett ålder tydligt under männens. 69 SCB (2015) Så mycket inkomst kvar i pension. Webbartikel nr 2105:93. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Källa: SCB, inkomst och taxeringsregistret via Ramböll, egen bearbetning. Medianinkomsten för de kvinnor som typiskt sett tillhör de nyblivna pensionärerna, 65–69 åringarna, ligger lägre än för kvinnor mellan . Och för dem som är mellan 70 och är medianinkomsten ytterligare lägre. Efter 70 är skillnaderna mellan olika ålders- grupper inte lika stora men de som är har mindre netto att röra sig med än de som är – exklusive eventuellt bostadstillägg.70 De är rimligt att anta att skillnaderna mellan män och kvinnor i åldersgrupperna hänger samman med att kvinnorna i de generationerna förvärvsarbetade i betydligt mindre utsträckning än männen. Kvinnors deltagande i förvärvslivet ökade kraftigt till 1990, vilket borde återspeglas i minskande skillnader, dels mellan äldre och yngre pensionärer , dels fram- över. Men sett till medianinkomst är skillnaderna mellan män och 70 Utredningen har anlitat för en analys av seniorernas ekonomiska förutsättningar och där inget annat anges är data hämtade ur det materialet. SOU 2015:85 Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden kvinnor inte mindre för de yngre seniorerna än för de äldre. Gapet mellan män och kvinnor är tvärtom störst i åldersgruppen 65–. Då är medianinkomsten för kvinnor lägre än för män, vilket innebär lägre än männens inkomst. I de äldre åldersgrupperna är skillnaden något mindre, 23–, eller 2 900 till . För dem i åldersgrupperna närmast före pension, 55–och 60–, är skillnaderna 3 400 respektive , vilket i de inkomstlägena innebär än männens inkomst. Källa: SCB, via Ramböll, egen bearbetning. 5.4.3Över EU-genomsnittet men ökande skillnader jämfört med de förvärvsarbetande I många EU-länder har inkomstnivåerna för personer över och under 65 närmat sig varandra . och har motsatt utveckling – skillnaderna har ökat. I , liksom , har äldre en låg disponibel inkomst jämfört med dem som är . Inkomsterna har visserligen ökat för pensionärerna men i en långsammare takt än för de förvärvs- arbetande. Medianinkomsten för svenska pensionärer är ändå betydligt högre än EU-genomsnittet. Att skillnaderna ökat hänger ihop med att den ekonomiska utvecklingen har varit bättre i Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden än i många andra europeiska länder och att inkomstskatterna har sänkts genom det så kallade jobbskatteavdraget.71 I artikeln ”Pensionering och inkomstskillnader – nu och i fram- tiden” (2012) visar hur en individs pension i förhållande till den förvärvsarbetande befolkningens inkomster minskar . Den relativa inkomsten, sett som pensionärens inkomst i förhållande till den genomsnittliga inkomsten för befolk- ningen i åldern , ligger åren närmast efter pension på 75–men sjunker och hamnar . Huvudanledningen är att inkomstpensionerna visser- ligen höjs med den genomsnittliga löneökningen men att detta sker med en procentsats som ligger under löneutvecklingen (se avsnitt 5.4.1). Den konstruktionen gör att skillnaden blir allt större . Effekten förstärks av att vissa komponenter i tjänstepensionerna och även i de privata pensio- nerna inte behöver vara livsvariga samt av att förekomsten av arbetsinkomster minskar. De yngre kohorterna får dessutom en något lägre relativ inkomst än de äldre, vilket främst beror på att de yngre kohorterna förväntas leva längre och att det samlade pen- sionskapitalet därför ska slås ut på fler pensionsår. För att kompen- sera för det skulle de yngre behöva gå i pension senare i livet.73 Klevmarken visar även hur inkomstspridningen inom gruppen pensionärer ökade och hans bedöm- ning är att dessa skillnader kommer att öka ytterligare. Den framtida inkomstspridningen bland pensionärer kan dock komma att variera ganska mycket, beroende dels på att kapitalinkomsterna, som är ojämnt fördelade, är beroende av börsutvecklingen, dels på att även pensionen till en allt större del är beroende av utvecklingen på de finansiella marknaderna.74 Detta motsägs delvis av den analys som Ramböll genomfört åt utredningen, som visar att inkomstskillnader inom gruppen pensio- närer har minskat kraftigt , delvis till följd av den senaste pensionsreformen. Enligt de prognoser som presenteras i deras rapport kommer inkomsterna bland seniorer att 71SCB(2015) Minskad inkomstklyfta mellan äldre och yngre i EU. Webbartikel nr 2015:94. i ekonometri vid . 73Klevmarken, A (2012) ”Pensionering och inkomstskillnader – nu och ” i och (red.) (2012) ”Jämlik ålderdom? I samtiden och framtiden”. 74Klevmarken, A (2012). Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden fortsätta öka och inkomstskillnaderna mellan pensionärer kommer att fortsätta minska till och med år 2030.75 Risk för att andelen fler fattiga pensionärer ökar Grundtryggheten i pensionssystemet – garantipensionen och bo- stadstillägget – saknar följsamhet till den allmänna inkomst- utvecklingen. De justeras bara efter prisutvecklingen. Det innebär att om inkomsterna stiger i samhället så kommer grundtryggheten att te sig försämrad. Uppfattningen om vad som är en oskäligt låg levnadsstandard är relativ andras inkomster snarare än att vara bestämd av absolut konsumtionsnivå – även om köpkraften är beständig.76 kommer de allra flesta pensionärer att få höjd inkomstpension . Det gäller alla dem som varken har garantipension eller bostadstillägg. Men de 330 000 pensionärer som har ingen eller låg inkomstpension och som har garantipension och/eller bostadstillägg kommer däremot att få en försämring med 0,4 procent.77 Klevmarken ser en risk att andelen fattiga pensionärer kommer att öka framöver. Med gränsen för fattigdom dragen vid av medianinkomsten78 för hela befolkningen och högst av medianförmögenheten, tyder hans beräkningar på att av de 80-åriga männen och av kvinnorna i samma ålder kommer att vara fattiga . Och bland personer som är utrikes födda, utanför OECD-området, kan andelen fattiga förväntas bli betydligt högre än så. Relativ fattigdom drabbar inte seniorer mer än andra EU:s relativa fattigdomsgräns är betydligt vidare än den ovan nämnda: Gränsen för relativ fattigdom dras vid av medianinkomsten. av alla personer i har en inkomststandard som ligger 75Ramböll (2015). 76Pensionsmyndigheten (2014) Från fattigvård till ekonomisk trygghet vid ålderdom. 78disponibel inkomst per konsumtionsenhet. 79Klevmarken, A (2012). Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden under den gränsen. Det är ungefär samma andel som i den övriga befolkningen. I pengar räknat låg den relativa fattigdomsgränsen i strax efter skatt per hushåll. För en ensamstående pensionär som inte har bostadstillägg motsvarar det en bruttoinkomst på runt 14 000 kronor.80 Jämförel- sen med EU kommenterades av , analyschef på , i en webbartikel i : Andelen är ungefär lika stor som bland dem . – Det är definitivt så att äldre inte är mer utsatta än befolkningen i stort. Grundskydd för äldre är lite bättre än för människor , säger 5.4.4Högre bostadsutgiftsprocent i hyresrätt En fråga som ofta kommer upp är hur stor del av inkomsten som olika grupper behöver lägga på bostaden. Ett statistiskt mått för detta är den så kallade boendeutgiftsprocenten, som är lika med den andel av den disponibla inkomsten som går till att betala boendet. När det gäller äganderätt och bostadsrätt ingår räntor och amor- teringar i bostadsutgiften, liksom skatter och utgifter för drift och underhåll. Genomsnittet för alla hushåll i riket ligger på , vilket alltså innebär att hushållen i lägger i genomsnitt drygt en femtedel av den disponibla inkomsten på boendet. Denna andel har minskat , till följd av ökade inkomster för hushållen. Tabellen nedan ger en översikt utifrån region och upplåtelse- form för alla åldersgrupper. Bostadsutgifterna är som väntat högst i men bostadsutgiftsprocenten är faktiskt något lägre där än i och andra större städer och är de som i genomsnitt ändå har mest kvar när boendet är betalt. De regionala skillnader som kan avläsas här är alltså små men desto större är skillnaderna mellan olika upplåtelseformer – med lägst boendeutgiftsprocent i äganderätt och betydligt högre i hyresrätt. De som bor i hyresrätt har också i genomsnitt betydligt mindre kvar att röra sig med när hyran är betald. Det beror inte på 80Pensionsmyndigheten (2014) Från fattigvård till ekonomisk trygghet vid ålderdom. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden