sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — Det beror på låga inträdesbarriärer, samarbete mellan människor på nätet och deras självreglerande egenskaper och förmåga att dela informa- tion i realtid, mindre kapitalintensiva tjänster med mera. Delningsekonomin skapar stora mängder nya tjänster, uppgifter och kompetenser som anpassas till en viss efterfrågan. Vissa av dem kombinerar befintliga innovationer. Dessutom används gamla tjänster, kompetenser och uppgifter nu mer effektivt och kapaciteten utnyttjas bättre. Vissa innovationer kan därför beskrivas som sätt att hitta den outnyttjade kapacitet som finns i ekonomin. För att möjliggöra innovationer gäller det att först skapa rätt klimat. Riskkapital, en mångsidig och dynamisk arbets- kraft, förändrad lagstiftning och dynamiska kluster är avgörande för ett klimat som främjar innovation. Jobb inom vården: I takt med att befolkningen åldras kommer det att behövas fler jobb inom vård och i synnerhet inom äldre- omsorg. Efterfrågan på icke-digitala tjänster och marknadsplatser: Allt det som inte går att digitalisera kommer, såsom redan berörts, att öka i värde. Fysiska möten tycks vara en av dessa saker, vilket driver på urbaniseringen och efterfrågan av upplevelserelaterade tjänster. Postdigitala jobb: Människan har en tendens att flytta sig högre upp i värdekedjan vid varje tekniskt paradigmskifte, och den postdigitala eran blir kanske en era då tekniken inte ens märks. Ökade inkomstklyftor i digitaliseringens spår En av de största farhågorna kring delningsekonomin är att den inte nödvändigtvis skapar nya, stabila jobb. I stället skapar den en mark- nad för korta anställningar, undergräver decennier av produktivi- tetsvinster som uppnåtts genom specialisering och betalar löner som ligger under marknadsnivån. Vi ser även en trend att produkti- vitetsvinsterna från digitaliseringen i högre grad kommer att tilldelas högutbildade snarare än lågutbildade och att ojämlikheten därmed kommer att öka. En långvarig period med expansiv penning- politik och tekniska förändringar har skapat en polarisering på arbetsmarknaden, som resulterat i att inkomstklyftorna ökat. Det bör påpekas att effekter av tekniska förändringar på arbetsmarkna- den inte är nya, utan har funnits sedan den industriella revolu- tionen. Den nuvarande digitaliseringsvågen hade redan pågått när finanskrisen inträffade. Som ett resultat av både den tekniska utvecklingen och finanskrisen har sambandet mellan pro- duktivitetsökningar och löneökningar blivit allt svagare. Detta under- stryker Brynjolfsson och McAfee (2014) som menar att kapitalägare gynnas särskilt mycket av digitaliseringen (produktivitetsökningen kommer kapitalägare till godo snarare än arbetstagare). Digitalise- ringen föder även s.k. superstars, ett uttryck som fångar att ”vinna- ren tar allt”. Detta kan ske eftersom konsumentens marginalnytta av att använda en viss digital teknik ökar med antalet konsumenter som använder samma teknik. Det leder till snabb standardisering på teknikområdet och monopol på delmarknader. Monopolsituationen är tydlig ur ett konsumentperspektiv. Om det finns en uppsjö av nästan kostnadsfria digitala plattformar, varför då nöja sig med den näst bästa? Traditionellt har man menat att en viss grad av inkomstskillna- der fungerar som incitament som bidrar till innovation och entre- prenörskap, och att dessa därför är viktiga för tillväxten. I en ny forskningstapport (Cingano, 2014) hävdas, tvärtom, att inkomst- skillnader hämmar tillväxten. Även om vissa färska studier har visat motsatsen, är det viktigare att beakta att välfärdspolitik med exem- pelvis gratis utbildning av god kvalitet har visat sig påverka till- växten positivt. Delningsekonomins underliggande drivkraft är att reducera vilande överkapacitet gällande både varor och tjänster och med låga trans- aktionskostnader matcha utbud och efterfrågan. Det resulterar i att traditionella mellanhänder ersätts av digitala plattformar. konkurrens och prispress råder på plattformarna medan det skapas monopol mellan plattformarna. De låga inträdesbarriärerna för företag inom delningsekonomin, utnyttjandet av redan befintliga tillgångar samt de fallande transak- tionskostnaderna, skapar nya prismekanismer och dämpar efter- frågan på kapital. Nya digitala tillgångar, som tillit, ersätter tradi- tillgångar och nya valutor, exempelvis tid, skapas. Innova- tioner inom delningsekonomin handlar till stor del om att identifi- era outnyttjade varor och tjänster och att sedan föra samman utbud med efterfrågan. Digitaliseringen är den möjliggörande tekno- logiska kraften. Men risken flyttas från den traditionella mellan- handen till individen, vilket ställer krav på regelverket. omvandlas arbetsmarknaden till att i allt större utsträckning bestå av egenföretagare. Vad är det som driver delningsekonomins framfart? I viss utsträckning har det alltid varit en del av varje ekonomi att dela resurser. Den senare tiden har omfattningen av delnings- ekonomin ökat och det finns anledning att tro att den kommer öka ytterligare. Det finns ett antal faktorer som identifierats som dri- vande av denna utveckling. En kraftigt ökad penetration av internet och smarta telefoner har tillsammans med en teknisk utveckling som möjliggör för denna typ av transaktioner lagd grunden för utveck- lingen. Minskade inträdesbarriärer och en ökad transperens samt det faktum att det är väsentligt lättare att genomföra finansiella transaktioner har vidare varit viktiga ingredienser. Finanskrisen gjorde att många människor förlorade jobben. Detta tvingade en del av dem att söka efter alternativa inkomstkällor, där uthyrning av underutnyttjade tillgångar är en av dessa. Sedan verkar det även som att individers inställning till konsumtion, av olika anledningar, i vissa fall har förändrats och att detta förändrat konsumtions- mönster (Felländer, och , 2015). Således kan det antas att delningsekonomins utveckling fram- gent beror hur dessa faktorer utvecklas. I de flesta fall har utveck- lingen kommit långt och förutsättningarna finns redan för att delningsekonomins omfattning ska öka. En fortsatt transparens och möjligheter för olika agenter att screena varandra är en fortsatt förutsättning för delningsekonomin att fungera. Ett ökat antal deltagare inom delningsekonomin ökar informationen och borde därmed ytterligare öka nyttan av transparensen. De effekter som ovan nämndes om finanskrisens effekter har delvis avtagit, och kommer sannolikt fortsätta att avta. Ifall sysselsättningen återgår till högre nivåer kommer behovet av att hyra ut sina ägodelar att avta. Det finns dock anledning att tro att individer som en gång vant sig vid denna typ av transaktioner kommer fortsätta med dem, då de inser dess nytta. Detta går hand-i-hand med förändrade kon- sumtionsmönster, där allt fler individer ifrågasätter konsumtion av varor som underutnyttjas och i stället för att äga dem inser fördelen med att enbart ha tillgång till dem. Det kan påstås att det är möjligt för delningsekonomin att växa om med den teknologi som redan finns på plats. Därmed är utvecklingen, på lite kortare sikt, främst beroende av i vilken utsträckning delnings- ekonomin omfamnas av dess potentiella användare. Kort introduktion till Delningsekonomin i Delningsekonomin i växer i ungefär samma takt som i andra europeiska länder, där vissa typer, som finansindustrin, växer snabbare (exempelvis crowdfunding som FundedByMe och Trust- buddy). Internationella aktörer som Uber, Kickstarter och AirBnB är antingen etablerade eller på god väg att bli det. Däremot har inte den amerikanska jätten, TaskRabbit, etablerat sig på den svenska marknaden. Några lokala alternativ finns dock. Det finns dåligt med statistik över hur stor Delningsekonomin är. En uppskattning är att Delningsekonomin som företagsidé är värd och att värdet kommer öka till (Botsman och , 2010). I Stor- deltog en fjärdedel av befolkningen under loppet av i Delningsekonomin (Owyang, 2014). Det är inte osannolikt att motsvarande andel för be- finner sig i närheten av denna. vertikala värdekedjor blir horisontella, och konsumenterna får mer makt. Värdekedjor förändras från Business to Consumers (B2C) till Humans to Humans, (H2H). I samband med detta flyttas makten mer till individen (Felländer, och , 2015). Mest vanligt är att associera delningsekonomin med “ride sharing” applikationen Uber, eller med ”the house sharing platform” AirBnB. Dessa är bara ett par av de stora globala företag som har byggts upp utifrån tanken att konsumenters underutnyttjade eller lediga till- gångar kan delas. Andra affärsmodeller gör det möjligt för privat- personer att ”dela” sin kompetens och sina kontorstimmar. Det kan exempelvis göras på den svenska uppdragsförmedlingssajten Taskrabbit. Andra låter privatpersoner ”dela” sina sparpengar. I stället för att ha pengarna på ett bankkonto med nollränta, kan individer låna ut dem till andra individer (t.ex. svenska Trustbuddy) eller företag (t.ex. ToBorrow eller FundedByMe) enligt en modell som kallats crowdfunding eller peer-to-peer lending. Delnings- ekonomin innefattar också delning av information. Detta utgör ofta ett komplement till andra applikationer, som exempelvis Uber där förare och resenär betygsätter varandra. Ett exempel är webb- platsen Tripadvisor, där användare delar sina åsikter och bedöm- ningar om resmål och boenden. Dessa bedömningar är inte nödvän- digvis kopplade till någon annan tjänst som erbjuds av Tripadvisor. Digitaliseringen möjliggör individualisering. Delningsekonomin är ett exempel på detta. Egenföretagandet ökar och fler behov kan tillfredställas. Efterfrågan och utbud möts mer perfekt. Ett speci- fikt behov kan med låga transaktionskostnader möta ett utbud som annars inte fanns tillgängligt. De digitala plattformarna ersätter traditionella mellanhänder och risken flyttas till individen. Ett visst konsumentskydd kommer att behövas . Dessutom sak- nas i flesta fall anställningsskydd när de digitala plattformarna utger sig för att vara så kallade matchmakers. Vidare är det tveksamt och otydligt vilka skatteregler som gäller. Utveckling av nya regelverk är ingenting att ta lätt på. Dels är det troligt att mer traditionella aktörer kommer att trycka på för att bevara status quo, dels kan även den mest välvilliga lagstiftning indirekt komma att strypa tillväxten på det här nya fältet. Digitaliseringen och innovation – hur finansieras framtidens tillväxt? Innovationer får allt större betydelse för den ekonomiska tillväxten och är en viktig kanal för att ersätta de jobb som försvinner i sam- band med det tekniska paradigmskiftet. Innovationer är också av- görande för produktivitetsökningen. För både samhällets och före- tagens skull behöver riskkapital i högre grad ledas till tidiga faser av innovationen. En större mängd riskkapital kommer att kanaliseras via nya digitala plattformar, exempelvis som crowd funding, och till innovationer och uppstartsföretag. Nytt landskap av finansieringslösningar Traditionella banker drar sig tillbaka något till följd av strängare regelverk. Deras roll är inte heller att tillhandahålla riskkapital. Det finns dock en stor potential i att samarbeta med innovationer på det finansiella området och deras infrastruktur, till exempel peer- to-peer och crowd funding-plattformar. Dessa plattformar kan hjälpa traditionella banker att bedöma riskerna med digitala till- gångar i realtid. Digitala tillgångar, som t ex användarnas tillit till en digital plattform är svårt att fånga i traditionella riskmodeller. Kryptovalutornas infrastruktur möjliggör också snabba transak- tioner till sjunkande eller ingen marginalkostnad. Crowdfunding och peer-to-peer skapar utmaningar för regel- verken på samma sätt som Uber och AirBnB. som efter- frågan och utbud möts på ett effektivare sätt flyttas risken från den traditionella mellanhanden till individen, som måste skyddas på något sätt, exempelvis från asymmetrisk information. Regelverket skapar både risker och möjligheter. Vissa av de digitala platt- formarna kan komma att lösa traditionella bankers utmaningar med löptidshantering och hävstänger. När skugg-banksektorn växer måste regleringen av all finansiell verksamhet harmoniseras. Regel- verket måste ta fasta på aktiviteten och inte tekniken, så att alla aktörer i ”icke-banksektorn” får samma möjligheter. Dessa nya finansiella innovationer har inte testats i kristider. Beslutsfattare har en avgörande roll för att ska kunna om- famna de möjligheter som digitaliseringen medför vad gäller inno- vationer. Innovationer driver produktivitetstillväxten och därmed svensk konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt på . För att ersätta de jobb som går förlorade behövs satsningar på innova- tioner. Det är således avgörande hur klimatet för start-ups, närings- liv, forskning och riskkapital ser ut. Samt hur dessa samarbetar. Följande tre punkter kan vara vägledande för beslutsfattare för att förbättra innovationsklimatet: En dynamisk och flexibel arbetsmarknad är central för att skapa innovationer. Som beskrivits ovan är en teknologi i framkant viktig för att skapa konkurrensfördelar och skapa förutsätt- ningar för att innovationer ska kunna överleva och skala upp och på så sätt skapa jobb. Fokus på spetsutbildning är centralt liksom ett regelverk som underlättar för egenföretagare. Riskkapital behöver kanaliseras till innovation men riskbedöm- ningen behöver förbättras och anpassas till nya typer av digitala tillgångar. Samarbete mellan start-ups, näringsliv, forskning och riskkapital i inkubatorer och forskningscenter. Utbildning, mångfald och integration Digitaliseringen kompletterar välutbildad arbetskraft. Utbildnings- satsningar, på både bredd och spets, kommer att vara avgörande för att motverka teknologisk arbetslöshet. Bättre matchning på arbets- markanden är en av de främsta utmaningarna framöver. Arbets- kraftsinvandring är här en outnyttjad potential. som indikerar att mångfald leder till högre produktivitet och mer innovationer.4. Högproduktiva jobb efterfrågas i större utsträckning och inkomsterna och köpkraften ökar bland dessa. Det leder i sin tur till att de högavlönande efterfrågar mer tjänster inom den lokala tjänstesektorn. Fler instegjobb och flexiblare inträdesbarriärer inom den lokala tjänstesektorn skulle kunna möta denna ökade efter- frågan, skapa fler jobb och öka integrationen. Bostadsbristen i storstadsregionerna hämmar tillväxten av dyna- miska kluster och svenska innovativa företag. Flaskhalsarna på bostadsmarkanden behöver undanröjas. Bostadspolitiken bör ses utifrån ett vidare perspektiv och kopplas samman med närings- politik. Öka rörligheten på bostadsmarkanden. Exempelvis genom att se över hyresregleringen och sänka reavinstskatten (finansierat via en fastighetsskatt). Infrastruktursatsningar ökar arbetsmarknadsregioner och är en av lösningarna till bostadsbristen. Planprocesser och kommunernas planmonopol bör ses över för att snabba upp processen och öka tillgången till byggbar mark. Detta leder i sin tur till lägre kostnader för att bygga. 4 Ottaviano och (2006) undersöker sambandet mellan kulturell diversitet i städer och, bl.a., produktivitetstillväxten hos inrikes födda i . De finner ett statistiskt signifikant samband mellan de två. De menar dock att det är svårt att dra några säkra slutsatser om varför detta samband finns. Deras tolkning är att diversiteten har en positivit kausal effekt på produktiviteten, men erkänner att det finns andra möjliga tolkningar. Ett sådant alternativ är att individer som bosätter sig i städer med kulturell diversitet är mer positivt inställda till denna och att detta, , kan vara korrelerat med andra egenskaper som i sin tur är korrelerade med produktivitet. Niebuhr (2009) visar att kulturell diversitet ökade antalet innovationer i . Detta skulle kunna förklaras av att individer med olika bak- grunder har olika typer av kunskaper och att kombinationer av olika kunskaper är gynnsamt för innovationsklimatet. Niebuhr pekar på att detta stödjer tesen att en rörlig arbetskraft gynnar kunskapsöverföringar och innovationer. Flexibelt regelverk för att skydda konsumeter och arbetstagare Regelverk och strukturer har svårt att följa denna nya, dynamiska och snabba utveckling. Ett nytt flexibelt regelverk rekommenderas med utrymme för så kallad ”trial- and- error”. Konsumentskydd, anställningsskydd och försäkringar behöver innefattas på de digi- tala plattformarna. Bättre information kring regler och skatter behövs för att möjliggöra en effektiv och säker miljö. och mätning av produktivitet Nya former av statistikinsamling är högaktuellt eftersom många av de nya transaktionerna inte fångas och produktivitetsvinsterna av digitaliseringen därmed inte syns. För beslutsfattare är det avgörande att utvecklingen speglas i statistiken så att rätt avvägningar kring fördelningen av resurser görs. Det gäller allt från utbildning och infrastruktur till subventioner och incitamentstrukturer. Autor, D H., (2013) ‘The Growth of and the Polarization of the US Labor Market’, , 103(5), pp. 1553–1597. Autor, D H (2014) Polanyi’s Paradox and the Shape of Employment Growth, NBER Working Paper No. , , , C B (2015) Industrial Renewal in the 21st Century: Evidence from U.S. Cities, Unpublished, and . , L., Braunerhjelm, P., , , , J., P , J., Muzi, S., , ., , L., , P., Ulku, H (2014) En fungerande arbetsmarknad – nyckel till innovation och kunskapsdriven tillväxt, Rapport från Entreprenörskapsforum. Breman, A., Felländer, A (2014) ’Diginomics – nya ekonomiska drivkrafter’, Ekonomisk Debatt, nr 6, årgång 42. Bresnahan, T F., Trajtenberg, M (1995) ’General ’Engines of growth?’’, , No 65, pp. 83–108. , E., McAfee, A (2014) The Second : Work, Progress, and Prosperity in a Time of Brilliant Techno- logies, W.W. , Inc, . Botsman, R., , Roo (2010) What’s : The of Collaborative Consumption, HarperBusiness. Cingano, F (2014) Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth, Social, Employment and Migration Working Papers, No. Comin, D., Hobijn, ., Rovito, (2008) ‘Technology usage lags’, , 13:237, pp. 237–256. , H., Henrekson, M (2006) ’Technological Breakthroughs and Productivity Growth’, Research in Economic History 24, pp. 1–53. , K (2014) En fungerande bostadsmarknad – en reform- agenda, rapport av på uppdrag av . Felländer, A., , C., Teigland, R (2015) The Sharing Economy: Embracing Change with Caution, Entreprenörskapsforum, . B., , M. A (2013) The Future of Employment: How Susceptible are to Computerisation?, manuskript, . Fölster, S., , L (2014) `Varannan har ett yrke som inte behövs `, . Tillgänglig online /debatt/varannan-har-ett-yrke-som-inte-behovs-om- tjugo-ar []. Fölster, S (2015) De nya jobben i automatiseringens tidevarv, rapport på uppdrag av STIFTELSEN för STRATEGISK FORSK- NING. Glaeser, E L., Saiz, A (2004) The of the , Brookings-Wharton Papers on . Goos, M., Manning, A., , A (2009) ‘in Europe’, , Vol. 99, No. 2, pp. 58–63. , R J (2012), Is U.S. Faltering Innovation Confronts The Six Headwinds, NBER Working Paper No. Keynes, J M (1930), ‘Economic Possibilities for our Grandchildren II, The Nation and Athenaeum, 48.3, (October 18), pp. 96–98. Moretti, E (2013) The New Geography of , Mariner Books, . Moretti, E., , P (2013) `Local Multipliers and human capital in the and `, Industrial and Corporate Change, Volume 22, Number 1, pp. 339–362. Niebuhr, A (2009) ‘Migration and innovation: Does cultural diversity matter for regional R&D activity?, Papers in Regional Science, Volume 89, No 3, . Ottaviano, G I P., , P (2006) ‘The economic value of cultural diversity: evidence from US cities’, graphy, 6, pp. 9–44. Owyang, J (2014), `Report: Sharing is the New Buying, Winning in the Collaborative Economy´, Tillgänglig online /blog/2014/03/03/report-sharing-is- the-new-buying-winning-in-the-collaborative-economy , J (2014) : The Internet of Things, the Collaborative Commons, and the Eclipse of Capitalism, Palgrave , . Rosen, S (1981) ‘The Economics of Superstars’, , Volume 71, Issue 5 (), pp. 845–858. Schlingmann, P och , (2014), , Forum Förlag, . , M (2014) `’s Housing Shortage Threatens to Stifle Fast-Growing Start-Ups`, . Tillgänglig online /2014/12/15/technology/stockholms- housing-shortage-threatens-to-stifle-start-ups.html?_r=0 Digital Disruption at Work Since the late 1970s, computer technology has displaced middle- skill workers in a wide range of routine manufacturing and clerical jobs. ATMs have reduced the demand for bank , industrial robots have eliminated many jobs in production, and automatic tax preparation software is now making tax preparers automatable. At the same time, employment has grown in both high-skill analytical occupations and low-skill manual service jobs – jobs that are chal- lenging to automate – leading to job polarization in nearly every industrial country.1 the past century, the price of computing has fallen 1.7 tril- lion-fold, and has recently accelerated.2 In 1975, the world’s fastest supercomputer, the CDC 7600, cost million. Today, an iPhone, with the same computing performance, costs about Not only are our smartphones as powerful as older generations of supercomputers; the communication between various devices makes more data readily available, allowing for the automa- tion of more complex work. Meanwhile, industrial robots are now becoming increasingly flexible and mobile, making them capable of performing a wide range of complex manual tasks in factories as well as service domains. Self-driving cars promise to reshape how we commute and as well as jobs in transportation and logistics. Big data coupled with Learning algorithms have shown that a wide 1See Autor & (2013), Adermon, & (2014), and Goos et al. (2007, 2009). 2Nordhaus (2007). 3MGI (2013). range of complex work is for the first time becoming automatable: ’s computer, that beat the human world champions of the game show Jeopardy!, has recently been trained as a doctor and is capable of performing diagnostics drawing on virtually all availa- ble research. In a similar , algorithms for big data are able to predict where in a city crimes are likely to happen, making it possible to deploy law enforcement officers more effec- tively. Algorithms are now even capable of mining structured data to craft news stories that are indistinguishable from those written by human journalists. Taken together, such technological advances will have immense impact on jobs, leading to the elimination of certain types of work while thoroughly changing the content of others. As the pace of technological advances accelerates, job tenures are also declining. the past 15 years, the average tenure of Swedish workers has declined by more than 20 percent, meaning that lifelong careers are increasingly becoming a thing of past. This trend is likely to continue as workers will have to reallocate to jobs that are not at risk of being automated: between a third and half of all Swedish jobs are automatable due to computerization over the forthcoming decades. In particular, a wide range of administrative, production, transportation, services, and sales jobs are likely to see sharp employment declines in the near future. As shown by (2013), however, jobs that require creativity, perception and manipulation, or social intelligence skills are jobs that are unlikely to be automated. Thus, for displaced workers to transition into new types of work they need to acquire creative and social skills. While automation has previously been confined to middle- income jobs, low-income workers are most susceptible over the next decades, potentially fuelling already growing income dispari- ties. At the same time, new jobs are emerging as a result of digital technologies, but so far these have provided few employment opportunities that have largely been confined to skilled workers. In addition, digitization has created a “winner-take-all” economy, where one company often is able to capture the entire market.