sou · H3B34 · 2015-02-06 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera möjligheten att införa ett system med tonnageskatt i och att i det sammanhanget även se över andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv. Chefen för förordnande lagmannen (dåvarande chefsrådmannen) som särskild utredare. Som experter förordnades vice förbundsord- föranden , kvalificerade utredaren , , biträdande dispaschören , , advokaten , rätts- sakkunniga , rättsliga specialisten , direktören . Sjöberger och verkställande direktören samt avdelningschefen . Som sekreterare har även varit anställd administrativa föredraganden till och med . Utredningen om tonnageskatt och andra stöd för sjöfarts- näringen (Fi 2013:01) får härmed överlämna sitt betänkande Ett svenskt tonnageskattesystem, SOU 2015:4. Två särskilda yttranden har fogats till betänkandet. Utredningens uppdrag är härmed avslutat. 1.1Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................... 1.2Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)............................................................................... 1.3Förslag till förordning om ändring i skatteförfarandeförordningen (2011:1261)............................ Utredningens uppdrag och arbetssätt ........................... Termer och uttryck inom sjöfarten................................ Vikt- och storlekstermer ......................................................... 3.2.1 Bruttodräktighet eller bruttotonnage.......................... Nettodräktighet eller nettotonnage ............................ 3.4.1 Inre fart, närsjöfart samt oceangående sjöfart ............ När- och fjärrfart.......................................................... Olika typer av sjöfart............................................................... Olika typer av fraktavtal.......................................................... Segment inom sjöfarten .......................................................... Europeiska unionens sjöfartspolitik............................... Den Europeiska unionens sjöfartspolitik .............................. och riktlinjer om statligt stöd ............................. 4.3.1 om statligt stöd ......................................... 4.3.2 Gemenskapens riktlinjer om statligt stöd till Sjöfartsstödet i några EES-länder............................... Den svenska sjöfartspolitiken..................................... Den svenska sjöfartspolitiken ............................................... 6.1.1 En historisk tillbakablick i sjöfartspolitiken ............. 6.1.2 Mål för den svenska sjöfartspolitiken........................ Det svenska sjöfartsstödet..................................................... 6.2.1 Utvecklingen av det svenska sjöfartsstödet .............. 6.2.2 Nivån för det svenska sjöfartsstödet ......................... Utvecklingen i världen........................................................... 7.2.1 Utvecklingen i och .......... 7.2.2 Av svenska rederier disponerat tonnage.................... 7.2.3 Vart tar de svenska utflaggade fartygen vägen? Ekonomisk statistik för rederibranschen...................... Statistik för aktiebolag utifrån SNI-kod .............................. 8.2.1 Statistik från utredningen om tonnageskatt SOU 8.2.2 Statistik för SNI 501 och 502 .................................... Metod för fartygskoppling.................................................... Statistik för kvalificerade fartyg............................................ Statistik för kvalificerade aktiebolag .................................... 8.5.1 Statistik för samtliga kvalificerade aktiebolag .......... 8.5.2 Statistik fördelat på segment ..................................... Räkenskaper för aktiebolag vars fartyg är kvalificerade ...... 8.8Nyckeltal och lönsamhet för företag inom Några argument kring tonnageskattesystem ................. 9.1.1 Studier om tonnageskattens betydelse...................... Del III Tonnageskattesystemet och andra stöd Ett svenskt tonnageskattesystem – inledning ............... Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till Kvalificerade fartyg i några EES-länder................................ 11.3.1 Krav på fartyg ............................................................. 11.3.2 Krav på flottan i och .................... (Fi 2004:20) förslag................ 11.4.1 Krav på fartyg ............................................................. 11.4.2 Krav på flottan ............................................................ Överväganden och förslag ..................................................... 11.5.1 Krav på fartyg.............................................................. 11.5.2 Krav på flotta .............................................................. Europeiska kommissionens riktlinjer ................................... Kvalificerad verksamhet i några EES-länder......................... (Fi 2004:20) förslag ................ Överväganden och förslag ..................................................... 12.5.1 Kvalificerad verksamhet ............................................. 12.5.2 Kvalificerad anknytande verksamhet......................... 12.5.3 Kvalificerad verksamhet ombord............................... Några EES-länders krav......................................................... Företagsform och tonnagebeskattning i några EES- (Fi 2004:20) förslag................ Överväganden och förslag..................................................... Tonnageinkomst – en schablonberäkning av inkomst ........ Några EES-länders beräkning av tonnageinkomst .............. Överväganden och förslag..................................................... 15.4.1 Beräkningen av inkomst för tonnagebeskattad 15.4.2 Beräkning av tonnageinkomst när ett fartyg ägs eller hyrs in av flera bolag .......................................... 15.4.4 Debitering av egenavgifter......................................... 15.4.5 Utländsk skatt ............................................................ Regleringen i några EES-länder ............................................ (Fi 2004:20) förslag................ Överväganden och förslag..................................................... 16.4.1 Löpande fördelning av intäkter och kostnader ........ 16.4.2 Fördelning av tillgångar och skulder i samband med övergången till tonnagebeskattning .................. Spärregler mot inkomstöverföringar ............................ Överväganden och förslag ..................................................... 17.3.2 Transaktioner mellan tonnagebeskattad verksamhet och annan verksamhet............................ 17.3.3 Regler om överkapitalisering ..................................... Uppgiftsskyldighet, bokföring och dokumentation ........ Överväganden och förslag ..................................................... Val av tonnagebeskattning och tonnageskatteperiod ..... Val av tonnagebeskattning, bundenhet och tonnageskatteperiodens längd i några EES-länder.............. (Fi 2004:20) förslag ................ Överväganden och förslag ..................................................... 19.4.1 Tonnagebeskattning ska vara frivilligt....................... 19.4.2 Öppen ansökningstid ................................................. 19.4.3 Ansökan och godkännande ........................................ 19.4.5 Utträde ur tonnagebeskattningen – val att övergå till konventionell beskattning .................................... 19.4.6 Anskaffningsvärde och anskaffningsutgift vid inträde i konventionell beskattning ........................... Val av tonnagebeskattning och tonnageskatteperiod för koncerner och vid ägarförändringar ........................ Val av tonnagebeskattning och koncerner i några EES- (Fi 2004:20) förslag................ Överväganden och förslag..................................................... 20.4.1 Val av tonnagebeskattning och koncerner................ 20.4.2 Tonnagebeskattning vid förändringar i koncerner... 20.4.3 Tonnagebeskattning och fusioner och fissioner ...... 20.4.4 Andra verksamhetsöverlåtelser ................................. Rester av konventionell beskattning............................ Storleken på överavskrivningar, avsättningar och tidigare års underskott .......................................................... Överväganden och förslag..................................................... 21.3.1 Tidigare års underskott och avsättningar.................. 21.3.2 Ackumulerade överavskrivningar.............................. överavskrivningar i och ........................... 22.3.1 Den danska modellen................................................. 22.3.2 Den finska modellen .................................................. 22.3.3 Europeiska kommissionens krav på hantering av den latenta skatteskulden ..................... (Fi 2004:20) förslag till hantering av ackumulerade överavskrivningar ..................... förslag om hantering av de latenta Överväganden och förslag ..................................................... 22.5.1 Allmänna utgångspunkter .......................................... 22.5.2 (Fi 2004:20) förslag, den finska och den danska modellen ......................... 22.5.3 Ackumulerade överavskrivningar ska fastställas i 22.5.4 Avstämning och återföring (avstämningsmodellen) .............................................. 22.5.5 Särskild avsättning för skillnadsbeloppet i Konsekvenser när villkoren för tonnagebeskattning Konsekvenser och sanktioner i några EES-länder ............... (Fi 2004:20) förslag ................ Överväganden och förslag ..................................................... 23.4.1 Återkallelse av godkännande...................................... 23.4.2 Ingen återkallelse i vissa fall vid avveckling av 23.4.3 Återkallelse ska underlåtas vid synnerliga skäl ......... 23.4.5 Spärrtid vid återkallelse .............................................. 23.4.7 Tidigare års underskott .............................................. Överväganden och förslag..................................................... 24.2.4 Skattetillägg ska inte påföras vid beslut om 24.2.6 Tonnageskattesystemets sanktioner och rätten att inte bli lagförd och straffad två gånger................ Anstånd med att betala återkallelseavgift .................... Behovet av anstånd ................................................................ Överväganden och förslag..................................................... Omprövning och överklagande.................................... De befintliga reglerna om omprövning och Överväganden och förslag..................................................... De föreslagna bestämmelserna förs in i inkomstskattelagen respektive skatteförfarandelagen .... Överväganden och förslag..................................................... Stöd till sjöfartsnäringen ........................................... Övrigt stöd till sjöfartsnäringen ........................................... Del IV Konsekvenser av förslagen Tonnageskatt och konkurrens .............................................. Företag som bedöms träda in i tonnageskattesystemet som även får sjöfartsstöd ....................................................... Finansiering av tonnageskatten .................................. Förutsättningar: antagande om vilka företag som berörs ... 30.3.1 Kvalificerade aktiebolag och kvalificerade fartyg ..... 30.3.2 Aktiebolag som är skattemässigt gynnade av 30.3.3 Åldersstruktur i handelsflottan ................................. 30.3.4 Samtliga kvalificerade fartyg ...................................... 30.3.5 Ägarstrukturförändringar i koncerner ...................... 30.4.1 Höjd stämpelskatt ...................................................... 30.4.2 Skatt på fritidsbåtar .................................................... 30.4.3 Finansiering genom återföring av de 30.4.4 Årlig avgift till ....................................... 30.4.5 Ränta på skillnadsbeloppet......................................... Uppgifter om vilka som berörs av regleringen .................... Konsekvenser avseende de ackumulerade 31.6.1 Konsekvenser för företagen....................................... 31.6.2 Konsekvenser för .................................. Förslagets överensstämmelse med skyldigheter som följer av medlemskap i ............................................ Behov av informationsinsatser.............................................. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ............................................................................ Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) ............................................................................ Förslag till förordning om ändring i skatteförfarandeförordningen (2011:1261) ......................... Del VI Särskilda yttranden och bilagor Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till Bokföringslag (1999:1078) Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Gross tonnage (Bruttodräktighet) Inkomstskattelag (1999:1229) Miscellaneous (blandad) EU:s standard av näringsgrensklassifikation Regeringens proposition () Skatteförfarandelag (2011:1244) Lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt Avtal för tillfälligt anställd personal Enligt direktiven ska utredningen analysera möjligheten att införa ett system med tonnageskatt i och i detta sammanhang även se över andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Utred- ningen ska lämna förslag till ett heltäckande system för tonnage- skatt och i den utsträckning det bedöms som nödvändigt lämna förslag till ändringar av befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Enligt direktiven ska uppdraget ses mot bakgrund av den ökade inter- nationella konkurrensen på sjöfartsområdet och att antalet svensk- flaggade fartyg minskat . Syftet är att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Enligt direk- tiven är målsättningen att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Utredningen har inom de ramar som direktivet medger tagit fram ett förslag till ett tonnageskattesystem. Ett tonnageskattesystem är en alternativ beskattningsmetod till den konventionella företags- beskattningen. Tonnageskattesystemet är tänkt att rikta sig till rederier som bedriver sjötransporter av gods och/eller passagerare. En av förutsättningarna för att vara godkänd för tonnage- beskattning är att företaget bedriver viss rederiverksamhet som är kvalificerad och med kvalificerade fartyg. Huvuddragen i ett tonnageskattesystem är att inkomsten som företaget betalar skatt på beräknas utifrån en schablonmetod och inte på det verkliga resultatet. Företagen räknar fram en tonnage- inkomst som är baserad på hur stort nettotonnage företagets kvalificerade flotta omfattar. De flesta medlemsstater i EU med en betydande sjöfartsnäring, har ett tonnageskattesystem. Syftet med det föreslagna tonnage- skattesystemet är att bidra till ett konkurrensklimat så att antalet fartyg i det svenska registret ökar. Utredningen har tagit fram ett förslag till reglering av ett tonnage- skattesystem. Utredningen föreslår att de materiella reglerna om beräkning av resultatet av viss rederiverksamhet ska tas in i inkomstskattelagen (1999:1229) i ett nytt kapitel med . Utredningen föreslår vidare att regler om förfarandet tas in i skatteförfarandelagen (2011:1244), även här huvudsakligen i ett nytt kapitel med rubriken kännande för tonnagebeskattning. Tonnageskattesystemet ska vara frivilligt för företagen. Den som vill ingå i tonnageskattesystemet ska ansöka om detta hos som, om förutsättningar föreligger, godkänner före- taget för tonnagebeskattning. Ett godkännande för tonnage- beskattning innebär att resultatet av viss verksamhet, s.k. kvalifi- cerad verksamhet, beräknas enligt bestämmelserna i inkomst- skattelagen om tonnagebeskattad verksamhet. Tonnagebeskattning innebär att företagen beskattas utifrån fartygens nettotonnage och inte utifrån deras resultat. En förutsättning för att verksamheten ska vara kvalificerad verksamhet är att den bedrivs med kvalificerade fartyg. Kvalifi- cerade fartyg är fartyg som har en bruttodräktighet på minst 100, som har sin strategiska och ekonomiska ledning i och som under beskattningsåret huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att ett fartyg ska vara kvalificerat krävs även att fartyget ingår i en flotta av viss beskaffenhet. Ett fartyg är endast kvalifi- cerat om av bruttotonnaget för de fartyg som ingår i den tonnagebeskattade verksamheten ägs eller hyrs in utan besättning av den som bedriver verksamheten. För att ett fartyg ska vara kvalificerat krävs också att av bruttotonnaget av de fartyg som ingår i den tonnagebeskattade verksamheten är registerat i det svenska registret. Vidare ska gälla att andelen bruttotonnage för de fartyg som ingår i den tonnagebeskattade verksamheten som är registrerade i ett register inom Europeiska unionen (EU) ska öka eller bibehållas under beskattningsåret. Ifråga om kravet på EU-registrerat tonnage och att detta ska öka eller bibehållas finns ett undantag. Om av brutto- tonnaget i den tonnagebeskattade verksamheten eller i en annan tonnagebeskattad verksamhet inom samma koncern är registrerat i ett register inom EU uppställs inget krav på att tonnaget ska öka eller bibehållas under beskattningsåret. Kvalificerad verksamhet är transporter av gods eller passagerare med kvalificerade fartyg (sjötransporter) och verksamhet som är nödvändig för eller nära anknuten till sjötransporter. En förut- sättning för att en sådan nödvändig eller nära anknuten verksamhet ska vara kvalificerad är att ersättningen för verksamheten ingår i ersättning för sjötransporten. Det kvalificerade kärnområdet är således sjötransporter och därtill nödvändig eller anknytande verksamhet. Kvalificerade verksamheter är även vissa specifika verksamheter i form av samlade transporttjänster och uthyrning av kvalificerade fartyg utan besättning vid tillfällig överkapacitet. Med verksamheter som är nödvändiga för eller nära anknutna till sjötransporterna avses verksamheter såsom transporter på hamnområdet till och från fartyget, lastning och lossning av gods, på- och avstigning av passagerare, tillfällig uppläggning av gods, biljettförsäljning och bokning av sjötransporter och drift av gods- och passagerarterminaler. De nu nämnda verksamheterna utgör exempel på verksamheter som till sin art kan anses nödvändiga för eller nära anknutna till sjötransporter. Till området kvalificerade verksamheter hör även vissa verksam- heter ombord på fartyg som används för sjötransport. Dessa s.k. ombordverksamheter är försäljning av varor för konsumtion ombord, restaurangverksamhet ombord, uthyrning av lokaler ombord och enklare underhållning samt annan förströelse som tillhandhålls under sjötransporten och som ingår i priset för sjötransporten. Tonnagebeskattning innebär att inkomsten bestäms schablon- mässigt med utgångspunkt från fartygets nettodräktighet. Tonnage- beskattning är till skillnad från den konventionella beskattningen inte resultatbaserad. Den beskattningsbara inkomsten består inte av överskottet av näringsverksamheten, utan av en schablonberäknad inkomst baserad på fartygens nettotonnage. Ett företag som har valt tonnagebeskattning beskattas därmed inte för faktiska inkomster som erhållits genom den tonnagebeskattade verksamheten och som en konsekvens får avdrag från tonnageinkomst inte göras. Tonnageinkomsten ska beräknas för varje kvalificerat fartyg utifrån fartygets netto- dräktighet per 100 nettoton med fasta belopp. De fasta beloppen föreslås vara indexerade och följa den svenska prisutvecklingen. Utredningen föreslår att de fasta beloppen utgörs av en procentuell andel av prisbasbeloppet. Den framräknade tonnageinkomsten ska läggas samman med den skattskyldiges övriga inkomster av näringsverksamhet och sedan beskattas med bolagsskattestatsen. De företag som efter inträdet i tonnageskattesystemet bedriver en blandad verksamhet ska fördela tillgångar och skulder, inklusive obeskattade reserver, till den verksamhet de hör. Om inventarier kan anses höra till både tonnagebeskattad verksamhet och konventionellt beskattad verksamhet ska inventariet hänföras till den verksamhet i vilken det ska användas till övervägande del. Fartyg som ska användas i den tonnagebeskattade verksamheten ska hänföras till den verksamheten. Om andra tillgångar eller skulder ska fördelas mellan verksamheterna ska det göras efter vad som kan anses skäligt. Fördelningen ska företas vid ingången av det första beskattningsåret med tonnagebeskattning. Företag kommer vid övergången till tonnagebeskattning i många fall att ha avsättningar, underskott och ackumulerade över- avskrivningar, dvs. rester av den konventionella beskattnings- metoden. Tidigare års avsättningar till periodiseringsfonder, ersätt- ningsfonder och expansionsfoner ingår inte i den tonnage- beskattade verksamheten, utan ska återföras enligt bestämmelserna i 30, 31 och 34 kap. inkomstskattelagen, dvs. de ska tas upp i den konventionella beskattningen. Samma princip ska gälla tidigare års underskott. Tidigare års underskott ingår inte i den tonnage- beskattade verksamheten, utan får i den utsträckning det är möjligt, dras av inom ramen för konventionell beskattning enligt befintliga bestämmelser i 40 kap. inkomstskattelagen. Enligt utredningens direktiv ska latenta skatteskulder på acku- mulerade överavskrivningarna inte efterges, men en avskattning av dessa skulder ska heller inte ske . Vidare framgår det att den metod för avskattning som väljs, bör syfta till att uppmuntra företagen att bibehålla eller öka den verksamhet företaget har vid övergången till tonnagebeskattning. De latenta skatteskulderna består huvudsakligen av ackumulerade överavskrivningar på fartyg. Utredningen föreslår att de ackumulerade överavskrivningarna ska, till den del de är hänförliga till inventarier som ingår i den tonnage- beskattade verksamheten, fastställas i ett skillnadsbelopp. Om det bokförda värdet på fartygen och de andra inventarierna som ingår i den tonnagebeskattade verksamheten vid utgången av beskatt- ningsåret närmast före det första beskattningsåret som tonnage- beskattning ska ske överstiger det skattemässiga värdet, ska skillnaden fastställas i ett skillnadsbelopp. För skillnadsbeloppet ska en särskild avsättning göras i företagets räkenskaper. Avsätt- ningen ska göras från och med med tonnage- beskattning. Om skillnadsbeloppet tas upp som intäkt, helt eller delvis, ska avsättningen sättas ned med motsvarande belopp. Skillnadsbeloppet ska återföras till beskattning. Om ett företag har ökat både sitt totala nettotonnage och den ägda andelen av nettotonnaget behöver någon återföring inte ske. Om det totala och ägda nettotonnaget däremot är oförändrat eller har minskat, ska av skillnadsbeloppet tas upp till beskattning. Har andelen nettotonnage minskat med , ska skillnadsbeloppet tas upp till beskattning med belopp motsvarande andelelen minskat nettotonnage. Skillnadsbeloppet ska tas upp som intäkt enligt 15 kap. inkomstskattelagen, dvs. i den konventionella beskattningen. En avstämning av nettotonnaget för prövning om skillnads- beloppet ska tas upp till beskattning ska göras det femte beskatt- ningsåret med tonnagebeskattning och därefter i förhållande till den förra avstämningen.