sou · H3B3104 · 2015-12-08 00:00:00 — bedömer att handeln med varor och tjänster kommer att fortsätta växa snabbare än BNP , men att skillnaden i tillväxttakt mellan handel och BNP kommer att vara mindre än före finanskrisen. Att skillnaden kommer att minska förklaras dels av att utvecklingsländerna inte förväntas förlita sig på exportledd tillväxt i samma utsträckning som tidigare, dels av att det sannolikt finns begränsningar i hur långt det är lönsamt att fragmentera globala värdekedjor. Enligt kommer den geografiska tyngdpunkten i de internationella handelsflödena att förskjutas så att en allt större andel av världshandeln förläggs till . De asiatiska ekonomiernas export av varor med ett högt förädlingsvärde bedöms öka, och länderna förväntas stärka sina positioner inom tjänstehandeln.47 En 47 (2014a). Ekonomisk utveckling på lång sikt fortsatt ökad internationalisering kan förväntas påverka produk- tiviteten globalt och därigenom få en positiv effekt på tillväxten på lång sikt. Enligt () senaste befolknings- framskrivning kommer befolkningen i att öka med drygt 3 miljoner människor de kommande decennierna och uppgå till 12,9 miljoner 2060.48 Den demografiska utvecklingen förklaras av tre delkomponenter, nämligen antalet födda, antalet avlidna samt nettoinvandringen. Det genomsnittliga antalet barn per kvinna antas förbli i stort sett oförändrat jämfört med och uppgå till 1,89 barn per kvinna. förväntas medellivslängden öka för män och för kvinnor, vilket bidrar till att andelen äldre i befolkningen ökar. En omfattande invandring och en fortsatt nettoinvandring därefter bidrar till att befolkningen ökar, inte minst i gruppen av personer . I det följande beskrivs utvecklingen av andelen äldre och andelen utrikes födda mer detaljerat. Den ökande medellivslängden medför en förskjutning av befolkningsstrukturen mot ett större antal och en större andel äldre. Andelen äldre kommer att öka kraftigt i men ökningen är ändå mindre än i många andra OECD-länder.49 I beräknas antalet eller äldre öka med drygt 1,3 miljoner personer . Det motsvarar en ökning med . Ökningen av antalet äldre medför också att andelen av befolkningen minskar. Begreppet försörjnings- kvot definieras som antalet personer i befolkningen i förhållande till antalet personer . 48SCB (2015a). 49Se t.ex. (2011). Ekonomisk utveckling på lång sikt att öka relativt kraftigt mätt som befolkningen i förhållande till antalet personer 20–(se figur 2.3). brukar man jämföra just befolkningen i åldersgruppen 20–med resten av befolkningen, men då man på talar om att fler äldre ska arbeta även efter 65 kan det vara relevant att även jämföra befolkningen 20–med hela befolkningen. Med detta vidare begrepp på yrkesverksam ålder är ökningen av försörjningskvoten mindre dramatisk, även om det sker en snabb ökning till ca 2025 (se figur 2.3). Detta visar att om det går att förmå fler äldre att arbeta efter finns en betydande potential för att dämpa ökningen av försörjningskvoten. Anm.: Försörjningskvoten beräknas som total befolkning dividerat med befolkningen i åldrarna respektive . Källa: SCB, Statistikdatabasen, efter ålder och kön. År 1968-2014 och Folkmängd efter ålder och kön. År 2015-2110 (2015). Detta säger dock inte något om i vilken omfattning de äldre faktiskt kommer att arbeta mer eller att just är en relevant övre gräns. har sysselsättningen bland de äldre dock ökat (se figur 2.4). Sysselsättningsgraden har gradvis stigit och uppgick till i åldersgruppen 65–. De äldre arbetar emellertid i genomsnitt Ekonomisk utveckling på lång sikt betydligt färre timmar än de yngre, den överenskomna medel- arbetstiden ligger på för de äldre jämfört med heltidsnormen . Det är vanligare att män än kvinnor arbetar efter 65 och det är vanligast bland högutbildade män.50 av de äldre sysselsatta var företagare, men företagarnas andel har sjunkit under senare år.51 De vanligaste yrkena bland de äldre företagarna var jord- och skogsbruk som svarade för runt en fjärdedel av de äldre företagarna 2011.52 Bland anställda äldre tillhör olika vårdyrken de vanligaste yrkena.53 I kapitel 4 diskuteras möjligheterna att öka de äldres framtida arbetsutbud. Sysselsättningsgrad 2005-2014 för personer 65-74 år Källa: SCB, Statistikdatabasen, () efter kön, ålder och (2015). Utöver en kraftig ökning av det totala antalet äldre sker också en betydande förändring i sammansättningen av den äldre befolk- 50 SCB (2014i). 52SCB (2013d). Ekonomisk utveckling på lång sikt Både antalet och andelen äldre som är födda i länder utanför EU och kommer att öka kraftigt, särskilt efter 2020. Andelen ökar från 2015 till drygt en fjärdedel av de äldre 2060.54 Sysselsättningen är klart lägre bland äldre som inte är födda i Andelen utrikes födda ökar väntas en betydande invandring till till följd av en ökande flyktinginvandring och anhöriginvandring kopplad till denna. Den kraftigt ökade invandringen innebär enligt prognosen att även nettoinvandringen ökar betydligt de närmaste åren.56 Den största gruppen utrikes födda i kommer från , där personer från är den klart största gruppen (se figur 2.5). Invandrare från utgör den största gruppen invandrare från länder utanför . 54SCB, Statistikdatabasen. Folkmängd, antalet döda, invandrare, utvandrare och medel- folkmängd (efter födelseår) i efter födelselandgrupp, kön och ålder. – 2110 (2015). 55SCB (2013a). I rapporten används förvärvsfrekvens och inte sysselsättningsgrad, men det ändrar inte förhållandet mellan inrikes och utrikes födda. 56Här används SCB:s befolkningsframskrivning . har antalet asylsökande ökat kraftigt och har skrivit upp sin prognos över antalet asylsökande . Detta gör att SCB:s befolkningsframskrivning i viss grad kan underskatta invandringen . Ekonomisk utveckling på lång sikt Figur 2.5 Antalet utrikes födda i befolkningen 2014 efter födelseland Källa: SCB, Statistikdatabasen, utrikesfödda efter födelseland, ålder och kön. År 2000-2014 (2015). De invandrare som kommit har en annan sammansättning vad gäller ursprung än gruppen utrikes födda som helhet i . är personer från den största enskilda gruppen (se figur 2.6). under 2000- talet har många invandrat från , , och . Bland invandrare från kommer flest från . Noteras kan också den relativt stora återinvandringen till av svenskfödda. De nyanlända till är relativt unga. bedöms utrikes födda stå för hela ökningen av antalet personer . var en femtedel av alla i åldern 20–födda utomlands. Den andelen bedöms öka till nästan en tredjedel 2030, för att sedan sjunka något till 2060. De invandrades ålderssammansättning bidrar till att försörjningskvoten inte ökar lika kraftigt som den skulle ha gjort annars. Ekonomisk utveckling på lång sikt Figur 2.6 Invandring 2000-2014 efter de sju vanligaste fördelseländerna 2014 Källa: SCB (2015i). Den ändrade sammansättningen på invandringen hänger till viss del samman med att invandringen har ändrat karaktär. dominerade arbetskraftsinvandringen, bl.a. från , vilket också återspeglas i sammansättningen av utrikes födda i . Under har flykting- och anhöriginvandring dominerat, vilket gjort att andra ursprungsländer kommit att prägla invandringen. Invandring av arbetsmarknadsskäl förekommer dock fortfarande, vilket bl.a. den relativt omfattande invandringen från indikerar. Förändringar i invandringens sammansättning över åren har också betydelse för invandrarnas arbetsmarknadssituation. Syssel- sättningsgraden är betydligt lägre bland utrikes födda än bland inrikes födda, men skillnaderna är olika stora beroende på bl.a. födelseregion och vistelsetid i (se tabell 2.2). En förklaring till att sysselsättningsgraden är betydligt lägre bland personer födda utanför och EU än bland inrikes födda är sannolikt att många av dessa har kommit till av flyktingskäl (eller som Ekonomisk utveckling på lång sikt anhöriga till dessa), snarare än av arbetsmarknadsskäl.57 De utrikes föddas arbetsmarknadssituation och utbildning diskuteras vidare i kapitel 4. Tabell 2.2 Sysselsättningsgrad bland utrikes födda i åldern efter födelseregion och vistelsetid i , 2013 (i procent) Källa: SCB (). Allt större andel av befolkningen bor i storstadsregionerna befolkning koncentreras i allt större utsträckning till storstadsregionerna kring , och . bor av befolkningen i de tre storstadsregionerna och andelen bedöms öka till till 2040.58 Utvecklingen beror dock inte i särskilt hög grad på flyttar från landsbygden till storstäderna. I stället drivs utvecklingen främst av högre födelsetal i och högre invandring till storstadsområdena. Den ökande befolkningen i storstadsområden kan medföra såväl ekonomiska fördelar (t.ex. i bättre matchning på arbetsmarknaden) som nackdelar (t.ex. ökad trängsel). Detta diskuteras vidare i 57 Sysselsättningsstatistiken innehåller inte information om invandringsskäl. Eftersom invandring från vissa länder nästan enbart utgörs av flykting- och anhöriginvandring kan ursprungsland användas som approximation på flyktinginvandring. Detta har gjorts i en där det visas att sysselsättningsgraden är betydligt högre bland personer som invandrat av arbetsmarknadsskäl än av flyktingskäl, se Segendorf & Teljosuo (2011). 58 SOU 2015:101, Bilaga 7 till . Ekonomisk utveckling på lång sikt Utanför storstäderna finns en tendens till omflyttning från landsbygden till tätorterna. Befolkningen (här ) bedöms minska i många arbetsmarknadsregioner, med undan- tag för storstadsområden och universitetsstäder. I ett antal regioner bedöms den yrkesverksamma befolkningen minska med . Den ökande försörjningskvoten för som helhet återspeglas också i landets regioner, där andelen äldre ökar i alla regioner. Dock minskar antalet äldre i några befolkningsmässigt krympande regioner. Framtidens ökande försörjningskvot bedöms bli särskilt märkbar i de mer avlägset belägna delarna av landet, medan storstadsregionerna kommer att ha en klart lägre försörj- ningskvot (se tabell 2.3). Den ökande försörjningskvoten, och inte minst den ojämna geografiska fördelningen, innebär en utmaning för de offentligt finansierade välfärdssystemen, bl.a. vad gäller personalförsörjning. Detta diskuteras vidare i kapitel 5.59 59 SOU 2015:101, Bilaga 7 till . Ekonomisk utveckling på lång sikt Täta regioner nära en större Källa: SOU 2015:101, Bilaga 7 till . Klimatrelaterade åtaganden och förväntade klimatförändringar på- verkar ekonomin på flera sätt och kommer att ställa krav på omfattande anpassning av ekonomin. Förväntade effekter på den svenska ekonomin av ett förändrat klimat Förändringar av jordens klimat kopplade till utsläpp av växthus- gaser väntas ge en lång rad effekter, varav många potentiellt allvarliga. En rad försök till beräkningar av klimatförändringarnas effekter på tillväxten har gjorts och görs, bl.a. av och av EU.60 Resultaten är dock mycket osäkra. Utöver osäkerheten om effekterna på väder, ekosystem, osv. kan de modeller som används inte fånga alla kostnader. Bland annat har kostnader relaterade till risken för extrema väderhändelser och s.k. tröskeleffekter61 inte kunnat beräknas, liksom många förväntade indirekta effekter. 60OECD (2015h), Dellink, m.fl. (2014). 61Med tröskeleffekt (tipping point) menas att en marginell förändring kan få mycket stora och irreversibla miljöeffekter, t.ex. avseende klimatreglering eller arters reproduktions- förmåga. Ekonomisk utveckling på lång sikt En betydligt säkrare prognos är att klimatförändringarnas direkta effekter kommer att variera kraftigt mellan regioner. Globalt väntas södra och sydöstra drabbas hårdast. I väntas de södra delarna drabbas hårdast, i synnerhet Iberiska halvön. De direkta effekterna väntas bli mindre, men fortfarande påtagliga, i norra inklusive Sverige.62 klimat har redan blivit varmare och mer nederbördsrikt och denna utveckling förväntas fortsätta. Medeltemperaturen för hela beräknas till nästa sekelskifte öka med 2–, medelnederbörden beräknas öka . I båda fallen förväntas störst förändringar i norra . Flödena i vattendrag väntas öka och minska . De allra högsta flödena, som kan orsaka översvämning, minskar generellt i norra och ökar i . Antal dagar med snötäcke förväntas minska med 40–80 dagar.63 På kort sikt kan en höjd medeltemperatur minska kostnaderna för uppvärmning och förlänga odlingssäsongen vilket kan öka avkastningen i skogs- och jordbruket. förväntas en rad mindre positiva effekter. Risken för översvämning, skred, bränder och erosion väntas öka. Både skogs- och jordbruket kan påverkas negativt genom bl.a. nya skadegörare och förändrade nederbördsmönster. Granen, som utgör av virkesvolymen i det svenska skogsbruket, är känslig för både skadegörare, storm, torka och bränder. Energisystem, vattenförsörjning, infrastruktur och bebyggelse kan skadas genom en ökad förekomst av extrema väderhändelser. Människors och djurs hälsa kommer att påverkas av extrema väderhändelser liksom av nya sjukdomar och smittspridningsmönster. Till utmaningarna för ekosystem, biodiversitet och de näringar som är beroende av dem hör en ökad spridning av invasiva arter.64 Utöver direkta effekter i kommer vi också att påverkas kraftigt av hur klimatförändringarna slår mot och hanteras av andra delar av och världen. Förändrade relativpriser förväntas, 62Kovats m. fl. (2014). 63SMHI (2015). 64En invasiv art är ett djur eller en växt som med eller utan avsikt introduceras på en plats utanför sitt naturliga utbredningsområde och som därefter sprider sig av egen kraft. Invasiva arter kan medföra betydande kostnader för en ekonomi genom att skada ekosystem, jordbruk, skogsbruk, osv. Ekonomisk utveckling på lång sikt bland annat för energi, livsmedel och annan vattenberoende produktion. Det kan förväntas påverka svensk export och import, inte minst då många svenska exportföretag ligger högt upp i värdekedjan och är helt beroende av importerade råvaror eller komponenter. Ändrade relativpriser kan också följa av ökad eller förändrad efterfrågan på tjänster och investeringar relaterade till behov som orsakas av klimatförändringar och klimatåtaganden. Sådana behov kan t.ex. röra resurseffektiv teknik relaterad till energiförsörjning och vattenförsörjning liksom kompetens relaterad till att klimatanpassa bebyggelse och infrastruktur. I fattiga delar av världen väntas översvämningar, förändrade neder- bördsmönster, osv. skapa och förvärra konflikter relaterade till mark- och vattentillgång, vilket i sin tur kan öka antalet flyktingar och asylsökande. Dessa direkta och indirekta effekter förväntas också påverka de finansiella marknaderna, inte minst försäkringsbranschen som kommer att anpassa sig till nya riskbedömningar. Det kan innebära kraftigt höjda riskpremier i vissa regioner eller för vissa typer av försäkringsobjekt.65 Klimatförändringarna berör hela ekonomin Klimatförändringarna kommer sannolikt att påverka ekonomins sammansättning genom både utbuds- och efterfrågeeffekter. Vissa branscher kan förväntas öka medan andra kommer att minska.66 Anpassning av ekonomins aktörer kommer följaktligen att krävas i snart sagt alla branscher och av privata såväl som offentliga aktörer. Den demografiska och regionala utvecklingen liksom hur ny bebyggelse och infrastruktur lokaliseras påverkar hur många människor som berörs av extrema väderhändelser. Offentliga investeringar kommer att behöva göras för att anpassa befintlig bebyggelse och infrastruktur i utsatta lägen till ett förändrat klimat. Ny bebyggelse och infrastruktur behöver planeras och utformas med klimatrelaterade hänsyn. 65Arent m.fl. (2014). Ekonomisk utveckling på lång sikt Klimatförändringarnas effekter på enskilda branscher, liksom på tillväxt och välfärd, beror på vilka lösningar och strategier för anpassning som finns tillgängliga. Detta påverkas i sin tur av vilken klimatrelaterad politik som genomförs nationellt och internation- ellt. Styrmedel varierar kraftigt i kostnadseffektivitet, detsamma gäller investeringar, beroende på hur väl de väljs och utformas utifrån rådande förhållanden liksom på hur effektivt de genomförs. Att det på internationell nivå finns gemensamma system och strukturer för att minska utsläppen av klimatgaser hindrar inte att länder tagit sig an klimatutmaningen på olika sätt. Klimatfrågan är en angelägenhet för snart sagt samtliga politikområden. Det gör att frågor kring styrmedel blir komplexa och att klimatpolitiken ofta utformas som kompromisslösningar med hänsyn även till andra politiska mål. Klimatpolitiken påverkas inte minst av dess kopplingar till utrikespolitik, säkerhetspolitik, socialpolitik, näringspolitik och energipolitik. En betydande del av de klimatpåverkande utsläppen beror på energianvändningen. Energimarknaderna är internationella men de påverkas av nationella klimat- och energipolitiska förutsättningar vilka skiftar länderna emellan. I har man valt att satsa på förnybar energi i kombination med stängning av kärnkraft, medan subventionerar både kärnkraft och förnybar energi. exploatering av skiffergas har ritat om kartan för handeln med fossila bränslen. Den säkerhetspolitiska situationen vid östra gräns bidrar ytterligare till den nya bilden. Eftersom de olika energislagen har olika egenskaper påverkar de nationella strategierna de internationella energi- och elpriserna, vilket får indirekta effekter på energianvändningen och utsläppen av växthus- gaser i övriga länder. Sammantaget innebär internationaliseringen av energi- och elmarknaderna att såväl den svenska energipolitiken som den svenska ekonomin i hög grad påverkas av beslut i andra länder. 2.2Ekonomin förändras, men snurrar inte fortare De fyra utvecklingstrender som beskrivits ovan kommer att ställa krav på anpassning i ekonomin. Dessa trender skapar tillsammans med andra framtida förändringar ett omvandlingstryck i ekonomin Ekonomisk utveckling på lång sikt och bidrar därigenom till en fortsatt strukturomvandling. I detta avsnitt beskrivs kortfattat hur strukturomvandlingen utvecklats historiskt, både vad gäller riktning och vad gäller takten på omvandlingen. 2.2.1Tjänsternas andel i sysselsättningen ökar Strukturomvandling innebär att resurser flyttar mellan sektorer, vilket leder till en förändring i ekonomins sammansättning. Begreppet kan i princip avse såväl förändringar mellan branscher som förändringar inom branscher, men vanligen avses förändringar mellan branscher. Den svenska ekonomin har genomgått en betydande struktur- omvandling det senaste seklet. arbetade av de sysselsatta inom jordbruket och arbetar av de sysselsatta inom tjänstesektorn (se figur 2.7). Tjänstesektorns ökning förklaras delvis av att antalet arbetade timmar i offentlig sektor har ökat –talet. Men även antalet arbetade timmar i den privata tjänstesektorn har ökat kraftigt. Handel, hotell och restaurang är nu den största privata tjänstebranschen, följd av finansiella företag och övriga företags- tjänster. En del av ökningen i sysselsättning i den privata tjänstesektorn förklaras av att företag inom tillverkningsindustrin låter tjänsteföretag utföra tjänster som tidigare låg inom den egna verksamheten, t.ex. transporter, städning och ekonomi. Vidare har tjänsteinnehållet i tillverkningsföretagens försäljning ökat.67 En annan förklaring till utvecklingen av de privata tjänsterna är ökade inslag av privata aktörer inom offentligt finansierade välfärds- tjänster. Utvecklingen mot fler sysselsatta i tjänstesektorn kommer att fortsätta Varuproduktionen bedöms öka i framöver, men till följd av teknikutvecklingen och produktivitetsutvecklingen kommer antalet sysselsatta att minska, liksom andelen av de sysselsatta. 67 (2013b). Ekonomisk utveckling på lång sikt kommer sysselsättningen inom tjänstesektorn att öka, och det kommer att gälla både tjänster som används som insats i annan produktion och tjänster som riktar sig till hushåll.68 Sysselsättningen inom de offentligt finansierade välfärds- tjänsterna bedöms öka , inte minst till följd av att efterfrågan på vård och omsorg ökar i takt med att det blir fler äldre. Figur 2.7 Andel sysselsatta i olika sektorer i , 1850-2010 Källa: Accounts, Databas, (2015). 68 SOU 2015:X, Bilaga 1 till . Ekonomisk utveckling på lång sikt 2.2.2Strukturomvandlingstakten har inte ökat Omvandlingstrycket i ekonomin kan variera och detta, i kombination med ekonomins anpassningsförmåga, kan påverka den faktiska strukturomvandlingstakten. Strukturomvandlingstakten kan mätas på flera sätt och det finns ingen samsyn kring vilket mått som är att föredra. En vanlig metod att mäta strukturomvandlingstakten är att utgå från branschernas andel av den totala produktionen. Ett alternativt mått utgår i stället från förändringar i andelen av totalt arbetade timmarna (alternativt det fasta realkapitalet) mellan sektorer. Takten i andelsförskjutningen av arbetade timmar mellan olika branscher förefaller inte ha ökat , se figur 2.8. Detta är i linje med tidigare studier som funnit att strukturomvandlings- takten i varit relativt stabil fram till mitten av 1990-talet.69 Däremot varierar omvandlingen över konjunkturerna och inte minst ökade strukturomvandlingstakten i samband med 1990-talskrisen och i samband med finanskrisen. 69 och , (2002) och m.fl. (2000). I beskrevs dock att strukturomvandlingstakten var högre och än under de två tidigare decennierna. Ekonomisk utveckling på lång sikt Andelsförskjutningar för arbetade timmar 1982–2011, tre års Anm.: Figuren visar den årliga förändringen i sysselsättningsstrukturen mellan branscher, dvs. hur många procentenheter större de växande branscherna blev på bekostnad av de krympande. Branschindelningen (17 branschgrupper) för näringslivet följer indelningen i SOU 2015:X, Bilaga 1 till förutom för kategori C (”Tillverkning” i SNI2007). I hela ekonomin ingår utöver näringslivet hushållens icke-vinstdrivande organisationer samt offentliga myndigheter. Offentliga myndigheter behandlas som en post , därefter är dessa uppdelade i ”Statliga myndigheter och sociala trygghetsfonder” och ”Kommunala myndigheter” enligt SNI2007. Källa: SCB, Statistikdatabasen, (ENS2010) efter näringsgren SNI 2007, årsdata och egna beräkningar. Även i andra länder förefaller strukturomvandlingstakten ha varit relativt stabil (se tabell 2.4). Möjligen finns en tendens att strukturomvandlingstakten varit något längre än tidigare i flera länder.70 70 Skillnader i näringslivsstruktur tillsammans med begränsningar i statistiken gör att viss försiktighet ska iakttas vid tolkningen av data, bl.a. är det svårt att jämföra nivåer mellan länder. Ekonomisk utveckling på lång sikt Andelsförskjutningar för arbetade timmar i näringslivet, årliga genomsnitt (procentenheter) Anm.: Tabellen visar den genomsnittliga årliga förändringen i sysselsättningsstrukturen mellan branscher, dvs. hur många procentenheter större de växande branscherna blev på bekostnad av de krympande. Branscherna C16 (Trävaruindustri) och C17-18 (Massa- och pappersvaruindustri) har slagits ihop, medan branscherna O (Offentlig förvaltning), P (Utbildning) och Q (Vård och omsorg) inte ingår. I övrigt följer branschindelningen (17 branscher) SOU 2015:X, Bilaga 1 till . Sista perioden för och avser åren 2000–2009. Data för –1989 avser . Källa: SCB, Statistikdatabasen, (ENS2010) efter näringsgren SNI 2007, årsdata (), EU-KLEMS, databas and Productivity (2015) (övriga länder) och egna beräkningar. Ett alternativt sätt att mäta omvandlingstakten är med hjälp av den s.k. sysselsättningsdynamiken. Den mäter hur många arbetstillfällen som skapas respektive försvinner på företags- eller arbetsställenivå . Det är alltså ett brett begrepp som mäter omvandling såväl inom branscher som mellan dem. Sysselsättningsdynamiken kan ge en översiktlig bild av omflyttningar på arbetsmarknaden. Det som mäts är om företagen ökar eller minskar sin arbetsstyrka, inte om en enskild anställd byter arbete. Den årliga sysselsättnings- dynamiken har varit relativt stabil (se figur 2.9). Bristen på internationellt jämförbara data gör det svårt att jämföra sysselsättningsdynamiken i med andra länder. Resultaten från de studier som ändå gjorts tyder på att haft en relativt hög omallokering av jobb internationellt sett.71