sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda hur en tioårig grundskola med skolstart lämpligast skulle kunna införas. Utredaren skulle också utreda och föreslå hur en förlängning av skolplikten med för elever som inte når behörighet till gymnasieskolans nationella program kunde utformas och införas. Slutligen skulle utredaren överväga om en obligatorisk sommarskola för samma målgrupp och för elever i årskurs 8 som riskerar att inte nå kunskapskraven skulle vara obligatorisk även för eleverna. Reovisningen av uppdraget skulle senast ske . , generaldirektör för , förordnades som särskild utredare för detta uppdrag. Regeringen beslutade om tilläggsdirek- tiv. Utredaren fick i uppdrag att föreslå hur en anpassad fortbild- ning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i föreskoleklass kunde utformas. Regeringen beslutade om nya tilläggsdirektiv . Utredaren fick i uppdrag att utreda hur förskoleklassen för sexåringar lämpligast kan införas som en del av och, som ett alternativ, även föreslå hur en obligatorisk förskoleklass för sexåringar lämpligast kan införas. Utredningens uppdrag att utreda frågorna om förlängd skolplikt och sommarskola kvarstod oför- ändrade. beslutade regeringen om ytterligare ett tilläggsdirektiv, där utredaren inte längre ska föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förkollärare som är tills- vidareanställda och arbetar i förskoleklass kan utformas på lämp- ligast sätt. Uppdraget ska nu i sin helhet redovisas . Som sakkunniga i utredningen förordnades departementssekreteraren , Finans- departementet, ämnesrådet , , departementssekreteraren , , kanslirådet , , kansli- rådet Per , , ämnesrådet , , departementssekrete- raren , samt departements- sekreteraren , . entledigades och som ny sak- kunnig förordnades kanslirådet , Utbildningsdeparte- mentet. entledigades och som ny sakkunnig förordnades kanslirådet , Utbildnings- departementet. entledigades departementssekreterare och som ny sakkunnig förordnades ämnesrådet , . Som huvudsekreterare respektive sekreterare anställdes seniora rådgivaren och f.d. chefs- juristen . anställdes utredaren som sekreterare i utredningen. anställdes avdelningsjuristen som sekreterare i utredningen. Utredningen, som antagit namnet , överlämnar härmed sitt slutbetänkande Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81). Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.2Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) ............................................................................... 1.3Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039)....................................... 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (1991:1124) om avgifter för prövning inom 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1970:340) om skolskjutsning................................................ Utredningens uppdrag och arbete ............................... Två alternativ till utbildning för sexåringar ................... Pågående uppdrag och utredningar som kan Förskoleklassens elever, organisation och personal ............. Forskning om och utredning av undervisning i förskoleklassen ............................... Skolplikt i skollagen ............................................................... Skolplikt för sexåringar i båda alternativen........................... Obligatorisk förskoleklass med eller utan Alternativ 1: Förskoleklassen blir obligatorisk .................... Pedagogiska och organisatoriska konsekvenser Förskoleklassen i fristående skolor........................ Skolmåltider och skolskjuts ................................... Övrig reglering i skolförfattningarna..................... Förskoleklassen i läroplanen och Sexåringar som börjar i årskurs 1 i ................... Sjuåringar, åttaåringar och femåringar .................................. 3.9Obligatorisk förskoleklass vid andra skolformer än Alternativ 2: Sexårsklassen blir ett obligatoriskt första år för sexåringar i .............................................. Sexårsklassen i fristående skolor .......................... Reglering av sexårsklassen i ............................ Övrig reglering i skollagen ................................... Sexårsklassen i andra skolformer ......................... Skillnader och likheter mellan alternativ 1 och 2................ Utredningens samlade bedömning ...................................... Genomförandet av obligatorisk förskoleklass alternativt Finansieringsmodell och ekonomiska konsekvenser.......... Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap .................... Sjunkande kunskapsresultat i svensk skola ......................... Förlängd skolplikt – förslag ................................................. Förlängd skolplikt – omfattning och innehåll ..... Var ska den förlängda skolplikten fullgöras?....... Förlängd skolplikt i en fristående skola ............... Förlängd skolplikt i ......................... Rätt att gå kvar i samma grundskola ?.................. 4.5Förlängd skolplikt i gymnasieskolans 4.5.1Samma behörighetsregler som men med Individuell studieplan och heltidsstudier ............. 4.5.4Särskilda regler för elever med förlängd skolplikt i gymnasieskolan .................................... Hemkommunens och huvudmannens ansvar...... Dokumentation efter förlängd skolplikt.............. 4.5.7Förlängd skolplikt för specialskolans Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser....... Ekonomiska konsekvenser av förlängd Lovskola – en chans för eleverna ............................... 5.2Tidigare satsningar på sommarskola och undervisning på andra skollov .................................................................... 5.2.1Nuvarande reglering av statsbidrag till undervisning på skollov ........................................ 5.3 Obligatorisk lovskola – förslag............................................ 5.3.1Obligatoriskt för huvudmannen att erbjuda undervisning i lovskola ......................................... Frivilligt för elever att delta i lovskola ................. Lovskola ska erbjudas .... Undervisningens organisation och innehåll ........ Information och beslut om lovskola.................... Prövning för betyg ................................................ Lovskola i annan huvudmans grundskola............ Lovskola på entreprenad....................................... Lovskola i andra skolformer................................. Förslag till reglering av lovskolan ........................ Ikraftträdande av obligatorisk lovskola ............... Lovskola – finansieringsmodell ........................................... 6.1Obligatorisk förskoleklass eller sexårsklass i Utredningens förslag i korthet............................. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna...... 6.1.3Konsekvenser för den kommunala Konsekvenser för staten ....................................... 6.2 Förlängd skolplikt ................................................................ Utredningens förslag i korthet............................. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna...... Ekonomiska konsekvenser för staten .................. Utredningens förslag i korthet Förslaget ...................till ändringar i skollagen (2010:800) Sexårsklassen – ett första steg i en tioårig grundskola . Reglering ................av sexårsklassen i övriga författningar 8.4Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) (sexårsklass) .......................................................................... 8.5Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretsslagen (2009:400) ...................................................... 8.6Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) ............................................................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv 2014:41............................................... Obligatorisk förskoleklass eller sexårsklass i har i uppdrag att analysera, utreda och föreslå två olika alternativ till utbildning för sexåringar. I det första alternativet kvarstår förskoleklassen som en egen skolform men blir obligatorisk. Det andra alternativet, som utredningen benämner sexårsklass, innebär att sexårsklassen blir ett första förberedande år i en tioårig grundskola. Enligt direktiven ska förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll kvarstå oförändrade jämfört med i båda alternativen. Lärare och förskollärare ska även i fortsättningen få undervisa i obligatorisk förskoleklass respektive sexårsklass. Utredningen föreslår att skolplikt ska inträda i båda alternativen. I direktiven anges att förskoleklassen i det första alternativet ska bli obligatorisk för alla sexåringar. Undervisningen ska som omfatta minst under ett läsår, som består av en hösttermin och en vårtermin. Utredningen föreslår att huvudmannen ska erbjuda kostnadsfria näringsriktiga skolmåltider för elever i förskoleklass. Eleverna ska också ha rätt till kostnadsfri skolskjuts på samma villkor som grundskoleelever. Enskilda huvudmän, som är godkända för förskoleklass, ska med automatik få anordna obligatorisk förskole- klass. En sexåring ska på vårdnadshavarnas önskemål även i fort- sättningen kunna få börja i årskurs 1, men eleven ska till skillnad mot ha skolplikt. Utredningen föreslår också att rektorn ska göra en bedömning av elevens förutsättningar och fatta beslut om skolstart. Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skolplikt först . När alla sexåringar kommer att finnas i förskoleklassen med skolplikt blir uppdraget att förbereda för årskurs 1 tydligare. Utredningen föreslår därför att femåringar inte längre ska få gå i förskoleklassen. Specialskolan och sameskolan ska kunna ha förskoleklasser som , där eleverna har skolplikt. I det andra alternativet ska sexårsklassen bli ett obligatoriskt första förberedande år för sexåringar i . Eleverna ska få skolplikt. Som i det första alternativet kvarstår syfte, uppdrag, innehåll och behörighetsbestämmelser oförändrade och undervis- ningen ska bedrivas minst under ett läsår. Utredningen föreslår att eleverna ska få kostnadsfria skolmåltider och skolskjuts på samma villkor som övriga grundskoleelever. Enskilda huvudmän som är godkända för förskoleklass och grundskola med årskurs 1 och uppåt ska få anordna sexårsklass. Sexårsklassen ska införas i sameskolan. Specialskolans nuvar- ande regelsystem är under utredning och vi föreslår därför att sexårsklass inte införs i specialskolan. Förskoleklassen får behållas enligt alternativ 1. Utredningen förordar att alternativ 1, obligatorisk förskoleklass med skolplikt, ska införas. Alternativ 2 med sexårsklass bryter mot skollagens struktur genom att det krävs så många undantag från det som är kärna: ämnen, timplan, kursplaner och kunskapskrav. Utredningen anser därför inte att en sådan förändr- ing skulle tillföra något till elever, huvudmän eller vårdnadshavare. Obligatorisk förskoleklass (alternativt sexårsklass i ) föreslås träda i kraft och genomföras från och med , alltså /18. Utredningen föreslår att skolpliktens upphörande ska ändras på så sätt att skolplikten ska upphöra vid utgången av den högsta års- kursen. En elev som inte har uppnått behörighet till ett nationellt yrkes- program i gymnasieskolan efter att ha avslutat den högsta årskursen i ska ha förlängd skolplikt under högst ett läsår. Den förlängda skolplikten ska kunna fullgöras inom ett introduktions- program i gymnasieskolan eller i . Den förlängda skolplikten omfattar de åtta ämnen som behövs för att kunna antas till ett nationellt yrkesprogram. De elever som vill bli behöriga till ett högskoleförberedande program ska få möjlighet att komplettera med ytterligare ämnen. Enligt direktiven ska huvudmannen kunna organisera förlängd skolplikt antingen inom ett introduktionsprogram i gymnasie- skolan eller i . Utredningen betonar dock att elevens önskemål om skolform ska beaktas så långt som möjligt. Elever med förlängd skolplikt ska tas emot i ett introduktions- program enligt samma regler som men med skolplikt . Eleverna ska läsa minst ett grundskoleämne under läsåret med skolplikt och erhålla studiebidrag. För varje elev med förlängd skolplikt i ett introduktionsprogram ska göras en individuell bedömning och planering som dokumenteras i en individuell studie- plan. Studierna ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltids- studier. En elev som fullgör sin förlängda skolplikt inom ett introduk- tionsprogram ska ha samma rätt till näringsriktiga skolmåltider som elever i . När det gäller elevresor ska samma regler gälla som för andra elever i gymnasieskolan. För elever som genomför sin förlängda skolplikt i ska en bestämmelse om individuell studieplan införas i skollagen. Studierna ska motsvara heltidsstudier och elevernas ska få förlängt barnbidrag. Hemkommunen beslutar att elever som lämnar årskurs 9 utan att vara behöriga till ett nationellt yrkesprogram ska ha förlängd skolplikt. Huvudmannen, exempelvis en fristående skola, ska ha skyldighet att anmäla till hemkommunen vilka elever som inte blir behöriga och därmed blir aktuella för förlängd skolplikt. Elever med förlängd skolplikt får rätt till ett nytt slutbetyg om de får godkända betyg i ämnen. Om eleven inte får godkända betyg inom läsåret ska en skriftlig bedömning av elevens kunskaps- utveckling i varje ämne ges. Elever i specialskolan som gått ut årskurs 10 utan att ha blivit behöriga till ett nationellt yrkesprogram i gymnasieskolan ska ha förlängd skolplikt i högst ett läsår. Den förlängda skolplikten ska kunna fullgöras i specialskolan eller inom ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Specialpedagogiska skolmyndigheten ska besluta att elever som inte är behöriga ska ha förlängd skolplikt. Bestämmelsen om förlängd skolplikt för elever, som inte är behöriga till ett nationellt yrkesprogram i gymnasieskolan, ska träda i kraft och tillämpas från och med /18. Huvudmannen ska erbjuda undervisning i lovskola till elever som går i årskurs 9 och riskerar att inte nå kunskapskraven eller som har gått ut årskurs 9 och inte blivit behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskola ska också erbjudas elever i årskurs 8 som inte uppnår kunskapskraven och därmed riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan efter årskurs 9. Deltagande i lovskola ska vara frivilligt för elever i årskurs 9 under läsåret och efter vårterminens slut. Även för elever i årskurs 8 ska deltagande vara frivilligt. De elever som deltar i undervisning i lovskola ska vara skyldiga att närvara. Lovskola ska erbjudas mellan terminerna eller på skollov under terminen och för huvudmannen omfatta sammanlagt minst per läsår i ett eller flera ämnen. För elever i årskurs 9 ska lovskolan vara avslutad före utgången av juni månad. Huvudman- nen ska kunna välja under vilka lov undervisningen ska förläggas. Eleverna och vårdnadshavarna ska få information om möjligheten att delta i lovskola. Rektorn ska fatta beslut om att eleven ska erbjudas lovskola. Undervisningen i lovskola är en del av grundskoleutbildningen och eleverna ska erbjudas skolmåltider och skolskjuts. I lovskola ska huvudmannen erbjuda elever som slutfört årskurs 9 i tillfälle till prövning för betyg. En grundskola med enskild huvudman ska erbjuda lovskola för sina egna elever. Den fristående skolan ska informera hem- kommunen om vilka elever som deltar i lovskola efter vårterminens slut i årskurs 9, vilka ämnen de läser och vilka som blir behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Enskilda huvudmän ska få bidrag till lovskola från elevens hemkommun genom ett tilläggs- belopp. Utredningen föreslår att huvudmän ska kunna samverka om lovskola och att det ska bli möjligt att överlämna undervisningen på entreprenad till en enskild huvudman eller till en kommun. I specialskolan ska elever som har gått ut årskurs 10 och inte blivit behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan erbjudas lovskola som så långt som möjligt motsvarar lovskolan i grund- skolan. Det ska vara frivilligt för eleverna att anta erbjudandet. Eleverna ska också erbjudas tillfälle till prövning för betyg. De nya bestämmelserna om lovskola i skollagen ska träda i kraft . Kostnaderna för utredningens alla förslag blir för kommunerna 2017. Staten får ökade kostnader för sin verksamhet med 2017 och 2018. Obligatorisk förskoleklass eller sexårsklass i Om man beräknar nettoeffekten för hela det utökade antalet elever i förskoleklassen och fritidshem samt det minskade antalet barn i förskolan och pedagogisk omsorg blir detta 2017 med halvårseffekt och . Utredningen föreslår att kommunerna kompenseras enligt finansieringsprincipen för nettokostnadsökningen. Till detta kommer sedan kostnader för skolskjuts och skol- måltider. Utredningen föreslår att kommunerna kompenseras bara för den andel elever som inte får skolmåltider , vilket betyder och . Kompensationen för skolskjuts för samtliga elever beräknas till och till när det blir helårseffekt . Staten får ökade kostnader bl.a. genom resor för elever i för- skoleklassen vid specialskolan och sameskolan. Utredningen beräknar att förlängd skolplikt kommer att ge kom- munerna ökade kostnader för utökat antal elever med . blir det halvårseffekt och kostnadsökningen beräknas till . Beräkningarna bygger på att den förlängda skolplikten fullgörs inom introduktionsprogrammen i gymnasieskolan och att det bara är kostnaderna för de elever som inte går vidare till gymnasieskolan som tillkommer. Kommunerna har kostnader för flertalet av de elever som inte är behöriga till gymnasieskolan, eftersom de går frivilligt på ett introduktions- program. Staten får ökade kostnader för elever med förlängd skolplikt i specialskolan och CSN får ökade kostnader för studiestöd och elevresor. Utredningen beräknar att den totala kostnaden för kommunerna för den obligatoriska lovskolan kommer att bli . Detta betyder en kostnad på per elev för två veckors lovskola eller per elev och vecka. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 9 kap. 4 och 5 §§ och 29 kap. 4 § ska upphöra att gälla, dels att 5 kap. 18 och 20 §§ , 7 kap. 4 och 10–15, 17–19 och 21– 22 §§, 8 kap. 3 §, 9 kap. 8 och 12 §§, 10 kap. 1, 3, 23, 39 §§, 12 kap. 1 §, 15 kap. 16 och 17 §§, 17 kap. 3, 6, 16, 19 §§, 23 kap. 1 och 4 §§, 28 kap. 5, 12, 14 §§ och rubriken närmast före 7 kap. 13 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tretton nya paragrafer, 9 kap. 15 a–15 d och 21 a §§, 10 kap. 23 a–23 e §§ och 12 kap. 23 a–23 c §§, och närmast före 9 kap. 15 b, 15 c, 15 d och 21 a §§, 10 kap. 23 a och 23 d §§ och 12 kap. 23 a § nya rubriker av följande lydelse. Beslut enligt 17 § får inte avse avstängning under ett kalenderhalvår, om inte annat följer av andra om syftet med en kortare om syftet med en kortare avstängningstid inte har uppnåtts eller om det av någon annan uppnåtts eller om det av någon anledning bedöms som nöd- vändigt med hänsyn till elevens avstängning enligt 17 § får dock om avstängning enligt 17 § får inte avse än återstoden av pågående kalenderhalvår och tre ytterligare kalenderhalvår. Rektorns beslut om omedel- bar avstängning enligt 17 § tredje stycket gäller till dess huvud- mannen har prövat saken och får inte avse än . Om huvudmannens beslut inte kan avvaktas med hänsyn till andra personers säkerhet, får beslutet förlängas med . dock inte avse än återstoden av pågående kalender- halvår och tre ytterligare kalen- derhalvår. Avstängningen får inte förlängas för en elev som fullgör sin förlängda skolplikt i gymnasie- skolan. Rektorns beslut om omedel- bar avstängning enligt 17 § tredje stycket gäller till dess huvud- mannen har prövat saken och får inte avse än . Om huvudmannens beslut inte kan avvaktas med hänsyn till andra personers säkerhet, får avstängningen förlängas med . Ett beslut om avstängning enligt 19 § ska avse eller gälla utan tidsbegränsning. En elev som fullgör sin förlängda skolplikt i gymnasie- skolan får inte stängas av under ett kalenderhalvår. Rektorns beslut om omedelbar avstängning enligt 19 § tredje stycket gäller till dess att huvudmannen har prövat saken och får inte avse än . Om huvudmannens beslut inte kan avvaktas med hänsyn till andra personers säkerhet, får beslutet om omedelbar avstängning förlängas med . är sådana som avses i 5 eller 6 § eller i den skolform eller skolplikten fullgörs i same- där barnet tas emot enligt 5, 6 skolan enligt 7 § eller på annat sätt eller 7 §§, om inte skolplikten enligt bestämmelserna i 24 kap. fullgörs på något annat sätt enligt bestämmelserna i 24 kap. terminen det kalenderår då barnet terminen det kalenderår då barnet Om det finns särskilda skäl Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin får barnet börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller åtta kalenderår då barnet fyller . Frågan om uppskjuten skolplikt prövas av hemkommunen efter begäran av barnets vårdnadshavare. Om ett barns vårdnadshavare Ett barn får på begäran av begär det hos hemkommunen, ska kalenderår då barnet fyller sex år jämställas med skolpliktiga barn i det kalenderår då barnet fyller fråga om rätten att börja skolan. om rektorn bedömer att Om inte annat följer av 13 Skolplikten upphör när eleven eller 14 § upphör skolplikten vid går ut högsta årskursen i nionde året eller, om eleven går i specialskolan, det tionde året efter fullgör sin skolplikt, om inte annat följer av 13 eller 14 §§. senast när eleven fyller . För den elev som inte gått ut För den elev som slutfört högsta årskursen i eller annars skulle ha upphört enligt specialskolan men som inte uppnått 12 §, upphör skolplikten i stället , dock senast när upphör skolplikten i stället ett år senare om inte eleven uppnått den nämnda behörigheten. Skolplikten upphör dock senast när Frågan om skolpliktens för- enligt första stycket prövas av prövas av hemkommunen. För en elev i en elev som går i specialskolan specialskolan prövas dock frågan prövas dock frågan av Special- elever som avses i första stycket inom ett introduktionsprogram i behörig till ett sådant program, i för de elever som har gått där. ska så långt som möjligt beaktas. Om eleven före den tidpunkt Om eleven före den tidpunkt som framgår av 12 § uppnår de minst ska uppnås för den skol- uppnås för den skolform där form där eleven fullgör sin skol- eleven fullgör sin skolplikt, upp- plikt, upphör skolplikten. Frågan om skolpliktens upphörande enligt första stycket prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten. En elev i , grund- En elev i eller specialskolan som fullgjort för- rätt att slutföra den högsta års- längd skolplikt utan att uppnå kursen, även om skolplikten upp- behörighet till ett nationellt yrkes- under ytterligare ett läsår. En elev i , grund- En elev i grundsärskolan har rätt att efter skolpliktens upp- också rätt att efter skolpliktens under , om eleven under , om eleven inte har nått upp till de kunskaps- inte har nått upp till de kunskaps- krav som minst ska uppnås. krav som minst ska uppnås för till minst 800 timmars undervis- ning utöver den i 11 kap. 7 § tid rätt till minst 800 timmars första stycket garanterade under- undervisning utöver den i 11 kap. En elev som har tagits emot i En elev som har tagits emot i enligt 6 § första stycket 1 och som på grund av stycket 1 och som på grund av kan få tillfredsställande för- kan få tillfredsställande för- det att skolplikten har upphört det att skolplikten har upphört Om en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan, eller en elev som fullgör förlängd skolplikt inom ett introduktions- program i gymnasieskolan utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens