sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — Indeed, at the same time as male labor force participation rates have been in decline, the duration of unemployment in Europe has doubled, implying that many workers are finding it increasingly hard to find uses for their skills in the labor market.31 In addition, rates of marginally attached workers still remain stubbornly high, several years after the Great Recession.32 To what extent these developments have to do with technology is, however, still intensely debated. According to a recent survey by among nearly 1,900 economists and technology professionals, of those surveyed believed that technological advances will destroy more jobs than they create over the next decade.33 While this report does not attempt to bring any conclusive evidence on this, it does nevertheless suggest that new jobs being created as a result of recent technological progress have been relatively few. New and Emerging in the 21st century Today, high-tech industries only employ a fraction of workers: in the EU, about 10 percent of workers are employed in high-tech jobs, whereas in the equivalent figure is . In , the share of workers in tech industries is , among the highest in Europe.34 30Keynes (1933). 31According to data from the , the average duration of unemployment for males aged 25to 54 was 4.2 months in 1990, which had increased to 9.1 months in 2013. 32According to the latest data, some 4.3 percent of the ’s labor force was marginally attached; neither employed, nor actively looking for work, though being available for taking a job (2014). 33Smith & (2014). 34Goos et al. (2013). New technologies are creating new work Yet, only a fraction of jobs in tech industries stem from recent technological developments. While digital technologies have cre- ated a range of new occupations, ranging from search marketing strategists to video game designers, they are unlikely to create many employment opportunities (Table 2). In the US, for example, less than 0.5 percent of workers are employed in new technology- related industries – including online auctions, Internet news pub- lishers, social networking services and the video and audio stream- ing industry – that have emerged since the turn of the century.35 Digital industries employ few workers Digital firms employ few workers in part because technology allows them to leverage small capital investments to serve a global market: Facebook employs a meager 4,600 workers to maintain their social network services to more than 1.1 billion monthly users and Swedish music streaming service Spotify employ some 1,600 workers to serve its more that 60 million . Crucially, as digital products can be replicated at essentially zero cost, they are unlikely to generate employment in downstream industries the same way that, for example, the photographic industry once did: While , the dominant firm in photographic film in the 20th century, employed some 140,000 workers at their peak; Instagram, an online photo-sharing firm, employed a meager 13 workers when it was sold to Facebook in 2010. Nevertheless, the emergence of tech jobs may lead to the creation of other jobs in the service sec- tor: one tech job on average creates about four new jobs, by raising the demand for lawyers or taxi drivers.36 35Berger & (2014). 36Goos et al. (2013). Source: O*NET (2015). Other tech industries may provide more promising direct sources of future job growth: advances in bio- and nanotechnology have led to the creation of jobs such as biostatisticians and nanosystems engineers (Table 2). Furthermore, growth in advanced industrial robotics has led to the rise of robotics engineers and advances in renewable energy have led to the creation of jobs such as solar energy systems engineers. Although scientific discoveries and the appearance of new pro- duction technologies constitute the most visible cause of new job creation, shifting consumer preferences is also a factor. baristas and spa managers, for example, constitute two examples of emerging jobs that clearly reflect changing tastes rather than technological breakthroughs. High skill demands mean that new jobs will provide relief for displaced low-skill workers Most new jobs have high skill demands, often requiring a university education, also typically demanding workers to have complex communication, problem-solving, or specialist technical skills. skills for robotics engineers, for example, are ”using logic and rea- soning to identify the strengths and weaknesses of alternative solutions, conclusions or approaches to problems” and “identifying complex problems and reviewing related information to develop and evaluate options and implement solutions”.37 New jobs are thus likely to further augment mainly the contributions of workers with creative, higher-level problem-solving, and skills. Recent technological developments are thus unlikely to provide relief for those that are most likely to be displaced by computeri- zation: workers with skill and low incomes (Figure 3). New Skills for New Work: Opportunities and Challenges past decades, manual service jobs, with low entry requirements, have been a safe haven for low-skill workers. Yet, as these jobs become increasingly amenable to computerization, there is concern about what types of jobs will be available for workers with skill. Middle-skill routine jobs are similarly likely to see further declines, though some middle-skill jobs demand a mix of both automatable and non-automatable tasks that cannot readily be unbundled, making them likely to persist.38 To enable low- and middle-skill workers to transition into new types of meaningful employment, policy makers need to focus on targeted policy efforts to equip disadvantaged workers with higher-level creative and technical skills. Creative, problem-solving, and social skills will be key skills in the 21st century. In particular, jobs in the 21st century will require creativity, com- plex problem-solving skills or knowledge about human heuristics, areas in which computers are still challenged to match human pro- ficiency. in the arts and media, management, business, and healthcare are intensive in social intelligence, suggesting that human workers are likely to retain their comparative advantage despite the inroads made by digital technology. Similarly, workers with creative intelligence, complex problem-solving, or specialist technical skills are likely to have a outlook, with employ- ment opportunities in a range of and science jobs (see 37O*NET (2015). 38Autor (2014). table 2). In particular, fusion skills – a mix of creative, digital and entrepreneurial skills – are likely to be a crucial skill set in many emerging industries. Digital and IT skills will become crucial for most workers. As digital technology and IT tools become increasingly imple- mented in the workplace, digital skills will also become crucial for the vast majority of workers: according to Commis- sion, 90 percent of jobs in careers such as accountancy, art, engi- neering, medicine, and nursing will require digital skills in the near future.39 Yet, there is a shortage of such skills in many countries. In most EU countries, more than 10 percent of adults lack elementary computer skills, such as using a mouse or scrolling through a web page. In , , and nearly one in four workers have no experience or lack the skills needed to use IT tools to perform basic everyday tasks.40 Against a background of such skill shortages, Commission predicts that there may be close to a 1 million vacancies IT jobs by the end of 2015, with a deficit of some 50,000 IT workers in . is leading in terms of digital skills is well positioned in terms of digital skills in an interna- tional comparison. According to the ’s Survey of Adult Skills, Swedish workers are the most proficient when it comes to problem solving in technology-rich environments (Figure 6). Similarly, according to data from Commission, 86 percent of Swedish workers judge their ICT skills to be sufficient to enter into a new job within the next year – the highest share of any European country.41 Yet, has few science and technology graduates, suggesting a shortfall of specialist technical workers in the near future may be a bottleneck.42 39European Commission (2014). 40OECD (2013). 41European Commission (2014). 42According to the most recent data from Commission’s Digital Agenda Scoreboard, has 15.9 science and technology graduates per 1,000 inhabitants aged 20–29, relative to an EU average of 18.1, placing far behind leading countries such as (22.1), (22.5), and (23.0). Share of adults that are highly proficient at problem solving in technology-rich environments (%) Notes: This figure shows the percentage share of adults that were highly proficient at problem solving in technology-rich environments (scored at Level 2 and 3) in the ’s Survey of Adult Skills. Source: (2013). Lifelong learning will become the new norm Furthermore, as technological progress picks up pace, continual updating of workers’ skill sets will become increasingly important as workers are doing shorter stints in the labor market: the past 15 years, the average job tenure of Swedish males has declined by more than 20 percent (Figure 7). Shorter careers will require access to lifelong learning opportunities to ensure that workers are able to maintain, refine, and update their skills throughout the life course. In particular, workers should focus on acquiring generic skills such as the ability to learn, allowing them to adapt to a more rapidly changing labor market.43 43 (2013). 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Notes: This figure shows the average job tenure in years of Swedish males aged 25–54 in dependent employment. Source: (2014). Particularly in high-tech jobs, rapidly changing techniques and tools will require workers to constantly update and refine their competencies as their skills become outdated. As technological restructuring is pervasive in most jobs (Figure 2), most workers will need to constantly acquire new skills. At the same time as the pace of skills disruption increases, many alternatives for cheaply acquiring new skills are also becoming available. Digital technology may provide new ways to deliver learning opportunities Digital technology may itself reshape the classroom, providing flexible and low-cost ways to retrain workers that find their skills being made obsolete. Online courses provide a proven way to effectively reach a large pool of students, providing flexibility for workers in part-time jobs or students coming from varying educa- tional backgrounds. In particular, dynamic instruction systems that match the learning load to a student’s progress may serve to aug- ment or even replace traditional teaching.44 44 MGI (2013). Low-skill workers will need to acquire skill sets that are less susceptible to computerization as an increasing number of such jobs are likely to disappear due to automation. Moreover, as low- skill workers are likely to experience less learning on the job, raising the likelihood that they see their skills deteriorate, efforts to provide adult learning opportunities for disadvantaged workers will be key.45 According to the ’s Survey of Adult Skills, the Scandinavian countries are among the most successful in providing learning opportunities for those with the least skills.46 A continua- tion of such efforts will be essential also in the future. the next decades, the pace of technological progress is likely to intensify with a considerable expansion of the jobs in which human workers can be replaced by computer-controlled equip- ment. Between a third and half of all Swedish jobs will be feasible to computerize in the near future, with a similar share of jobs at risk in most developed economies. The creation of new types of employment for displaced workers is a key challenge for policy makers. New work that has appeared in the wake of the digital revolution has high skill demands, making it an unlikely refuge for displaced low-skilled workers. To maintain the employability of ordinary workers also in the 21st century, targeted efforts should be made to provide workers with creative and higher-level technical skills. 45OECD (2013). 46OECD (2013). Adermon, A., & , M. (2014). and Task-Biased Technological Change: Evidence from , 1975–2005. Autor, D., & , D. (2013). The growth of low-skill service jobs and the polarization of the US labor market. The American Eco- nomic Review, 103(5), 1553–1597. Autor, D., , F. and Murnane, R.J. (2003). The skill content of recent technological change: An empirical exploration. 118, no. 4, pp. 1279–1333. Autor, D. (2014). Polanyi's Paradox and the Shape of Employment Growth. , T., & , C. (2014) Technology Shocks and : Did the Computer Revolution Shift the of U.S. , T., & , C. (2015). Industrial Renewal in the 21st Century: Evidence from U.S. Bowles, J. (2014). The computerisation of European jobs–who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?.Bruegel blog, 17th 2014. Bresnahan, T.F. (1999). Computerisation and wage dispersion: an analytical reinterpretation. 109, no. 456, pp. 390–415. (2003). The creative mind: Myths and mechanisms. , E., & McAfee, A. (2014). The second age: Work, progress, and prosperity in a time of brilliant technologies. European Commission (2014) Digital Agenda key indicators. digital-agenda-data.eu/ (Accessed on ). B., & , M. (2013). The Future of Employ- ment: How Susceptible are to Computerisation?. Goos, M. and Manning, A. (2007). Lousy and Lovely : The Rising Polarization of Work in . ics and Statistics, vol. 89, no. 1, pp. 118–133. Goos, M., Manning, A. and , A. (2009). 99, no. 2, pp. 58–63. Goos, M., , I., & Konings, J. (2013). High-Technology Employment in Union.VIVES discussion paper 41, 1–59. Goos, M., Manning, A. and , A. (2014). Polarization: Routine-Biased Technological Change and Off- shoring.” , 104 (8), 2509–2526. Graetz, G., & , G. (2015). Robots at work. CEP Discus- sion Paper No 1335. Keynes, J.M. (1933). Economic possibilities for our grandchildren (1930). Essays in persuasion, pp. 358–73. Jaimovich, N. and , H.E. (2012). The trend is the cycle: polarization and jobless recoveries. NBER Working Paper No. Krueger, A.B. (1993). How computers have changed the wage structure: evidence from microdata, 1984–1989. 108, no. 1, pp. 33–60. MGI (2013). Disruptive technologies: Advances that will trans- form life, business, and the global economy. Rep., . (2013), Skills Outlook : First Results from the Survey of Adult Skills, . dx.doi.org/10.1787/9789264204256-en (2014), OECD.Stat, (database). : dx.doi.org/10.1787/data-00285-en (Accessed on ). O*NET (2015). New and Emerging Occupations. /find/?b=3 (Accessed on ). Moravec, H. (1988), Mind Children. , A., & , J. (2014). AI, robotics, and the future of jobs. Det finns många it-relaterade händelser som bidragit till att blivit framgångsrikt som it-nation. Några händelser är specifika, medan andra snarare är skeenden som pågått . I detta kapitel beskrivs händelser och skeenden som alla haft bety- delse för utvecklingen. KOM – första sociala nätverk skulle (FOA, numera FOI) dela upp sin verksamhet på sex olika orter i landet. För att underlätta den interna kommunikationen utvecklades KOM-systemet som blir en social samlingsplats för den tidens it-snillen. , arbetade för FOA, och var tillsam- mans med bland andra programmeraren och anarkisten1 en av de som byggde upp KOM-systemet2. Datorn som körde systemet kallades och bestod av ett antal jättelika plåtskåp3. ansluts KOM-systemet till Arpanet – föregång- aren till dagens Internet, vilket var en av två allra första uppkopplingar mot nätverket. Den andra uppkopplingen mot Arpanet/Internet gjordes av på KTH och genomfördes oberoende av det som och hans kollegor höll på med. Skillnaden mellan de två systemen är, i korthet, att KOM-systemet kopplades ihop med 1www.idg.se/2.10186/1.29485/anarkisten-knot-ihop-forskarna 2people.dsv.su.se/~jpalme/s1/history-of-KOM.html 3www.iis.se/blogg/jacob-palme-berattar-om-kom-systemet Mailnet4, medan utvecklade en koppling mellan Usenet5 i svenska och utländska värddatorer. Båda tjänsterna erbjöd e-post och gruppdiskussion via forum eller mailinglistor. En faktor för KOM:s framgång var att datorsystemet som det kördes på var ledig , nätter och . användes datorsystemen för forskarnas beräkningar, men på övriga tider tilläts användare göra annat för en billig peng. Hur uppfattades KOM i det övriga samhället? I en uppmärksammad dom i rättegången mellan framtidsforskaren och journalisten , där Block blev dömd för förtal och även dömd att publicera domen i KOM- systemet, finns en bra beskrivning av vad KOM ansågs vara: Inom varje högskoleregion finns en datorcentral, för stockholms- regionen QZ, med uppgift att utgöra en gemensam datorresurs för forskning och utbildning inom universitets- väsendet. Datacentralerna är offentligt ägda men i stor utsträckning självfinansierade. Bland tjänster som QZ tillhandahåller finns det s.k. KOM-systemet, ett datakommunikations- system avsett att vara ett medium för åsikts-, tanke- och informations- utbyte. Kommunikationen inom KOM-systemet försiggår uppdelad på olika s.k. datamöten, öppna eller slutna. Ett datamöte består av olika deltagares individuella inlägg i ett ämne som är under behandling inom datamötet. Ett av de öppna datamötena benämns . Detta inrymmer i sig skilda debattämnen och kan disponeras för diskussion om i stort sett vad som helst. Tillträde till KOM-systemet bereds genom abonnemang; vem som helst kan skaffa ett konto och därmed bli abonnent och få delta i öppna datamöten. , som är den i målet relevanta tiden, pågick cirka 700 datamöten. 3 000 abon- nenter gjorde cirka 200 000 inlägg . Cirka 1 700 abonnenter kunde betecknas som regelbundna användare.6 4Mailnet var en brygga för universitet att koppla sig mot Internets föregångare Arpanet. 5Usenet är ett världsomspännande diskussionssystem som används än . 6people.dsv.su.se/~jpalme/qzkom/domen-juli-1988 Viss insikt gavs även till vilken typ av personer som använde syste- met: KOM-systemet är ett renodlat verbalt medium som möjliggör spon- tana inlägg. Fler inlägg kan göras än i en tidningsdebatt. Redigering kräver viss kunskap. Abonnentgruppen är ung, mellan 25–, med en viss övervikt för män. De flesta har grundexamen i något natur- vetenskapligt eller tekniskt ämne. De arbetar i något ämbetsverk eller i universitetsvärlden.7 KOM-systemet infördes dock inte utan utmaningar.8 Datainspek- tionen förbjöd systemet kort efter start med motiveringen att datalagen inte tillåter folk att skriva vilken text de vill på ”blanka sidor i datorn” och låta vem som helst läsa vad de skrivit. Datainspektionen tillät datalagen bara att datorn hade namngivna fält där de kunde skriva i tillståndsbeslutet vilken information varje fält i datorn fick innehålla. FOA och Datainspektionen förhandlade fram en kompromiss som bland annat innebar ett provisoriskt tillstånd och att FOA därefter skulle göra en utvärdering som visade nyttan av systemet. Utöver det skulle alla personliga meddelanden raderas och alla meddelanden i forum , samt att inga meddelanden som visade någon persons politiska och religiösa åsikter fick skrivas. Enligt innebar det sistnämnda att beslutet förbjuder just det som den svenska grundlagen speciellt vill skydda, nämligen yttrandefriheten ifråga om politik och religion.9 i efterhand var alltså KOM-systemet svar på moderna sociala medier – inte olikt Facebook och liknande nätverk. Datainspektionens beslut om att FOA skulle utvärdera nyttan med systemet innebar också att var tidigt ute med forskning om effekter av datorstött samarbete. och hans kollegor installerade alltså ett av de tidigaste diskussions- forumen – kanske det allra första10 – på nätet, vilket medförde att och svenska IT-användare därmed var tidigt ute. 7people.dsv.su.se/~jpalme/qzkom/domen-juli-1988 8people.dsv.su.se/~jpalme/reports/c10166.pdf 9people.dsv.su.se/~jpalme/s1/personliga-dator-minnen.html 10computersweden.idg.se/2.2683/1.221192/pionjar-som-gissade-fel Eldsjälars val av IP gav försprång på internet När de europeiska nätverken skulle kopplas ihop var bland de första länderna att anamma IP-protokollet. Men det skedde inte utan fajter – främst mot mäktiga länder som och och konkurrerande alternativ såsom OSI, X.25 och X.400. blev förstahandsvalet för skedde tack vare eldsjälars framsynta arbete – trots viss upphand- lingsproblematik. Det är sent 1980-tal och intresset för internet börjar så sakteliga öka i . Vilken standard som skall användas för internatio- nella internetförbindelser blir en allt hetare fråga för telekom- företag och universitet. I har redan tidigare ett antal eldsjälar sneglat på och talar sig varma för att IP – Internet Protocol – ska bli den dominerande standarden när byggdes upp. Framförallt var det , konsult på och en av dåvarande ledande internetexperter, som gillade IP-tekno- login11. Han var med under Sunets uppbyggnad och en av dem som lovordade beslutet att bygga ett multiproto- kollnät, som resten av propsade på strikta ISO- standarden OSI. Enligt honom gav KTH:s val av IP-protokoll försprång framför södra X.25- och X.400 tekniken och var starka förespråkare av X.25- och X.400 teknik, framför och Sunets val av IP. Kring var Internet inte särskilt utvecklat i utanför . Tele- monopolen satsade på OSI och X.25 som var mindre lämpliga som kommunikationsmetoder. Ett antal universitet körde IP internt, några länder hade nationella IP-nät, men samtrafik mellan dessa gick för det mesta via . Det fanns ett stort gemensamt behov av internetförbindelser inom och mot resten av världen, såväl inom forskningen som kommersiellt. /sida/avsnitt/476657?programid=412 31 i “De byggde Internet i ” . EU drev ett projekt kring höghastighetsnät som gick ut på att bygga ett 64 kbit/s X.25-nät. Nästa projekt var att uppgradera X.25-nätet till /s. En del personer hävdade att detta var ren och skär europeisk vansinnespolitik. hade Deutsche Forschungsnet ett tioårskontrakt med OSI och X.25 med som man inte kunde gå ur. Det hette att IP inte kunde användas i , och man var dessutom negativ till den försvars- teknologi som användes av USA.13 Å andra sidan fanns det även sakkunniga personer14 som menade att OSI-tekniken hade flera svagheter, bland annat att presentationslagret – som har med data- framställning och kryptering att göra – var underutvecklade, och datalänkslagret överfullt. En rad IP-entusiaster som representerade nätorganisationer bildade och samlades i och gjorde skisser för ett europeiskt stamnät. Och med viss tur och mycket skicklighet kom ett pan-europeiskt IP-baserat nät faktiskt att finnas på plats . utbildningsnätverk SURFnet tillsammans med de nordiska ländernas nätverk NORDUnet var snabbast i att anamma IP-tekniken. Därför nämns ofta och som de två första länderna att välja IP, och var mest uppkopplade stad. var inte speciellt pigga på IP, men så små- ningom kom en rapport från , tysk politiker och EU-kommissionär med ansvar för industrifrågor, där det stod att man inte kan bortse från IP-tekniken.15 Han hade även som avsikt att ta upp frågor som skydd av information, datorprogram och andra immaterialrättsliga förhållanden i sin rapport. Även bland nordiska telekombolag fanns intresse av att snabbt anamma ny teknik. De tre operatörerna , Tele2 och Transpac var framåt 13“De byggde internet”, s. 48 14Bland annat författarna, som skev boken 15www.cyber-rights.org/documents/bangemann.htm och ville gärna att skulle behålla sin tätposition när det gäller IP-kommunikation i Europa.16 Det europeiska nätet fyllde funktionen att driva på användningen av IP-protokollet och kom att ha stor påverkan. kommer man också överens om hur e-postadresserna mellan internet och X.400 skulle översättas.17 lades ner 2002 av dess dåvarande ägare, den holländska nätoperatören KPNQwest.