sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Kvinnor har sådana inkomster i mindre utsträck- ning än män. Andelen kvinnor och män som har näringsinkomster är betydligt lägre än andelen som har löneinkomster. –talet har an- delen med näringsinkomster legat på mellan bland kvinnor och bland män.79 Andelen personer som har näringsinkomster ökade fram till omkring mitten av för att därefter åter minska. Den genomsnittliga näringsinkomsten är betydligt lägre än den genomsnittliga löneinkomsten, vilket sanno- likt bl.a. beror på att många personer inte har företaget som huvud- syssla. hade kvinnor i genomsnitt i närings- inkomster medan män hade . Kvinnors näringsin- komster var således lägre än mäns.80 Jämförs 2001 och ökade kvinnors näringsinkomster och mäns minskade något. Men även varierar kvinnors andel av mäns inkomster kraftigt mellan olika år, liksom skillnaden i kronor räknat. Det finns därför inte någon entydig tendens i utvecklingen mot varken ökad eller minskad jämställdhet. När kapitalinkomster läggs till löne- och företagarinkomster ökar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Det beror på att en något större andel män än kvinnor har kapitalinkomster, men fram- 78Ålderskategorin var då 18–. 79Nyberg (2015). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning för allt på att mäns inkomster av kapital är betydligt högre än kvin- nors.81 För både kvinnor och män kommer den största delen av inkomster- na från lön, företagarinkomst och avkastning på kapital, även kallad marknadsinkomst. Men även transfereringssystemen står för ett betydande inkomsttillskott. Den individuella disponibla inkomsten visar hur mycket pengar kvinnor och män faktiskt har att röra sig med , när samtliga inkomstslag inklusive t.ex. barn- bidrag och sjukpenning har räknats in och skatten har dragits bort. Den jämställdhetspolitiska utredningen fann att inkomstskillnaderna mellan könen minskade genom transfereringssystemen.82 uppgick kvinnors andel av mäns marknadsinkomster till och av den individuella disponibla inkomsten till . , hade inget hänt på denna front: kvinnors andel av mäns marknadsinkomster uppgick till och av den individuella disponibla inkomsten till . Ytterligare kan en viss förändring skönjas: var motsvarande siffror 68 pro- cent och , dvs. transfereringar och skatter minskade in- komstskillnaderna mellan kvinnor och män. Den ekonomiska jäm- ställdheten kan således sägas ha ökat. Om istället skillnaden i kronor beaktas, är skillnaden mellan kvinnors och mäns marknadsinkomster ungefär lika stor 2001 som 2012, nämligen . Däremot har skillnaden mellan kvinnors och mäns individuella dis- ponibla inkomst ökat från 2001 till 2012, vilket i första hand beror på skatten. Såväl kvinnor som män betalar mindre i skatt som ett resultat av jobbskatteavdraget, men det har betytt mer för mäns individuella disponibla inkomst än för kvinnors. Sammanfattningsvis, den ekonomiska jämställdheten av- seende kvinnors andel av mäns individuella disponibla inkomster har 81Andelen med ränta och utdelning skiftar mellan och likartat för båda könen. Medelinkomsten för de med inkomst ligger på mellan och för kvin- nor och och för män. Andelen med kapitalvinster varierar mellan 11 och 28procent och inkomsterna mellan och för män respektive och för kvinnor (beräknat från Ekonomisk jämställdhet tabell Individuell disponibel inkomst för personer med olika inkomstslag och med SCB, KPI (1980=100), fastställda tal). Se (2015). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning Den har dock minskat om skillnaden i kronor tas i beaktande.83 En viktig skillnad mellan kvinnors och mäns inkomster från välfärds- staten är skillnaderna i pension. hade kvinnor i genomsnitt lägre pension än män. av alla kvinnor som var eller äldre och hade ålderspension fick dessutom garantipension, dvs. den del av pensionen som betalas ut till den som har haft låg eller ingen arbetsinkomst. Motsvarande siffra för män var 15 procent.84 Enligt JA-delegationens beräkningar kommer skill- naderna mellan kvinnors och mäns pensioner att minska framöver, men framtida kullar av såväl kvinnor som utrikes födda kvinnor och män får räkna med en avsevärt lägre allmän pension än inrikes födda män.85 Det beror på att dessa grupper har haft lägre inkomster under sina yrkesverksamma år. Många av dem kommer enbart att ha garantipension (och många utrikes födda inte ens det), vars andel av den genomsnittliga lönen kommer att sjunka. Enligt JA-delega- tionen behöver både tiden på arbete och ersättningen för arbete bli mer jämställt om kvinnor och män ekonomiskt sätt ska kunna ha en lika bra ålderdom. Eftersom kvinnor och män i stor utsträckning befinner sig i olika sektorer och olika yrken har de också olika arbetsmiljö. Såväl den fysiska som den psykosociala arbetsmiljön skiljer sig åt i kvinno- respektive mansdominerande yrken, och dessutom för kvinnor och män inom samma yrke. 83Magnusson och Nermo (2014) har undersökt betydelsen av familjesituation och tidskrä- vande arbetsvillkor för könslöneskillnader efter yrkets kvalifikationsgrad och längs med lönefördelningen. Av analyserna framgår att det generella könslönegapet är minst bland ensam- stående kvinnor och män, och störst bland sammanboende med barn. Könslönegapet bland sammanboende är betydligt större i högprestige- än i lågprestigeyrken. Boschini, , och (2011) har undersökt vilken effekt barn har på inkomst och karriärut- veckling. De finner att mäns löner är positivt påverkade av faderskap. 84SCB samt (2014). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning Enligt har var fjärde sysselsatt person i () någon form av besvär som de hänför till arbetet. Be- svären kan vara fysiska eller andra typer av besvär till följd av t.ex. stress, arbetets innehåll, dåliga relationer till chefer och arbetskam- rater, hot eller våld.86 En högre andel kvinnor än män har arbetsrelaterade besvär. av kvinnorna har besvär till följd av arbetet jämfört av männen. I jämförelse med hur det såg ut inne- bär detta en betydande ökning, framför allt bland kvinnor. 2012 hade av kvinnorna och av männen någon form av arbetsorsakade besvär. konstaterar i och med detta att den nedåtgående trend som har setts avseende arbetsorsakade besvär är bruten. till enskilda orsaker är stress och psykiska påfrestningar den vanligaste orsaken till besvären. Det gäller såväl kvinnor som män. Det har skett en betydande ökning . För kvinnor ökade andelen från 2012 till 2014 och för männen från . Det finns också skillnader i besvär mellan arbetare och tjänste- män. Besvär orsakade av stress och andra psykiska påfrestningar är något vanligare bland tjänstemän än arbetare. av tjänstemännen och av arbetarna har besvär orsakade av dessa faktorer. Arbetare redovisar oftare än tjänstemän besvär till följd av påfrestande arbetsställningar, tung hantering och korta upprepade arbetsmoment. av arbetarna och av tjänstemännen har t.ex. besvär till följd av på- frestande arbetsställningar. Kroppsliga besvär är också något vanli- gare bland arbetare än tjänstemän. Till exempel har av arbetarna jämfört av tjänstemännen besvär i axlar och armar Sömnbesvär, oro, ångest, depression drabbar däremot tjänstemän i något högre utsträckning än arbetare. av tjänste- männen jämfört av arbetarna har t.ex. sömnbesvär. För de flesta typer av besvär är det en högre andel kvinnor som har besvär än män bland såväl arbetare som tjänstemän. Vad gäller den fysiska arbetsmiljön är män i större utsträckning än kvinnor utsatta för dåliga arbetsförhållanden som buller, vibra- 86 (2014b). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning tioner, dålig belysning, kemikalier och luftföroreningar. Kvinnor har oftare repetitiva arbetsuppgifter och arbetar med kroppen vriden eller böjd i högre utsträckning än män. De har också oftare kropps- liga besvär av sitt arbete t.ex. vad gäller rygg, nacke, axlar, handleder och knän.87 Kvinnor drabbas i större utsträckning än män av arbetsrelaterade sjukdomar, t.ex. förslitningsskador. Detta kan i stor utsträckning förklaras av att de har de mest repetitiva och handintensiva arbets- uppgifterna på arbetsplatsen, också på arbetsplatser där kvinnor och män har samma yrke. Enligt var drygt var fjärde anmälan 2013 om arbetsrelaterad sjukdom orsakad av organisato- riska eller sociala faktorer. För kvinnor gällde drygt var tredje anmälan dessa orsaker och berodde på hög arbetsbelastning eller på mobbning, utfrysning och trakasserier.88 Se figur 5.12. Figur 5.12 Antal anmälda arbetsrelaterade sjukdomar per 1 000 förvärvsarbetande 1998–2013 Källa: AV, SCB, . Som framgår av figur 5.12 har antalet anmälda arbetsrelaterade sjukdomar minskat bland både kvinnor och män , för att lägga sig på en relativt jämn nivå för män och som antalet för kvinnor har ökat något . 87Arbetsmiljöverket (2014a). 88Arbetsmiljöverket (2014b). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning i betydligt högre grad än kvinnor ut för arbetsolyckor som leder till sjukfrånvaro och dödsolyckor, se figur 5.13. Figur 5.13 Antal dödsfall i arbetsplatsolyckor Av figur 5.13 framgår att fler män dör i arbetsplatsolyckor än kvin- nor. Av den senaste rapporten från som behandlar dödsolyckor i arbetet framgår att den klart vanligaste orsaken till dödsolyckor i arbetet –2012 är förlorad kontroll över fordon eller andra transportmedel, av de totalt 340 dödsolyckorna. I ungefär hälften av dessa har bil, buss eller lastbil varit inblandad.89 Jämfört med män anger nästan en dubbelt så stor andel kvinnor att de har litet handlingsutrymme och svårt att koppla bort tankar- na från arbetet när de är lediga. Sedan mätningen 2011 kan en tydlig förändring noteras: såväl kvinnor som män har svårt att koppla bort tankarna från jobbet under ledighet, men kvinnor mer så än män, se figur 5.14. 89 (2012). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning Figur 5.14 Andel sysselsatta som inte kan koppla bort tankarna från arbete när man är ledig och som också har litet handlingsutrymme –2013, procent Källa: AV, SCB, . Kvinnor och män drabbas också av arbetsrelaterade besvär i olika yrken. För kvinnor är fysiska besvär vanligast för de som arbetar inom vård, omsorg, försäljning och städyrken samt frisörer. För män är fysiska besvär vanligast för truckförare, snickare, fordonsmeka- niker och fastighetsskötare. Kvinnor får i högst grad besvär i tradi- tionellt kvinnodominerade arbetaryrken och män får i högst grad besvär i traditionellt mansdominerade arbetaryrken. När det gäller arbetsrelaterade besvär till följd av stress och psykiska påfrestningar är lärare, både kvinnor och män, den grupp som drabbas i högst grad.90 Enligt bidrag till JA-delegationen är tydlighet i organisationen, klara mål och väl fungerande arbetsplatser, samt medarbetare som har kontroll över sin arbetssituation förhållanden som bidrar till en god psykisk arbetshälsa.91 Denna analys delas av bl.a. som framhåller att det inte är kvinnors fysio- logi som leder till ojämställd hälsa, utan hur arbetet är organiserat.92 Att kvinnor rapporterar mer negativ stress och psykisk ohälsa än män kan enligt , och bidrag till JA-dele- 90Arbetsmiljöverket (2014b), SOU 2015:50. 92Arbetsmiljöverket (2013). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning gationen bl.a. förklaras av att kvinnor i större utsträckning arbetar inom branscher och yrken med hög psykisk och/eller känslomässig belastning och dåliga möjligheter till kontroll över eget arbete.93 Kvinnor har betydligt högre sjukfrånvaro än män. I ett historiskt perspektiv har dock skillnaden mellan kvinnors och mäns sjukskriv- ningar varit liten och antalet sjukskrivningar lågt.94 Sedan den obliga- toriska allmänna sjukförsäkringen infördes och fram till låg kvinnors och mäns sjukfrånvaro på ungefär samma nivå.95 ägde en tydlig förändring rum och kvinnors sjukfrånvaro ökade till en högre nivå än mäns. De högsta nivåerna på total sjukfrånvaro ägde rum och . andra hälft infördes ett flertal reformer inom sjukförsäkrings- och skatteområdet för att direkt eller indirekt minska sjukfrånvaron och öka drivkrafterna för återgång i arbete. Rehabili- teringskedjan, nystartsjobben och jobbskatteavdragen var några av dessa reformer. har den generella sjukfrån- varon minskat, liksom skillnaden mellan kvinnor och män mätt med det så kallade sjuktalet.96 var skillnaden i utbetald sjukpen- ning mellan kvinnor och män , medan motsvarande siffra var knappt sju dagar.97 tog totalt cirka 530 000 personer emot sjukpenning från vid minst ett tillfälle : av dessa personer var kvinnor och Enligt beror ökningarna i sjuktalen i slutet av och till viss del på att antalet nya sjukfall ökade men framför allt på en ökning av antalet längre sjukfall.99 minskade antalet sjukfall längre än och 95Försäkringskassan (2015). 96Sjukfrånvaron mäter antal utbetalda sjukpenningdagar per försäkrad individ. Sjuktalet mäter antal utbetalda dagar med sjukpenning per registrerad försäkrad i åldrarna . Dagar räk- nas brutto, dvs. räknas som oavsett sjukpenningens omfattning (hel, halv, etc.). 99Försäkringskassan (2015). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning nådde en lägsta nivå 2009 med 98 200 sjukfall varav 60 100 för kvin- nor och 37 100 för män. har antalet sjukfall längre än ökat. stod kvinnorna för och männen för av sjukfallen längre än . Som konstaterar i sitt bidrag till JA-delegatio- nen har regeländringarna i sjukförsäkringen inte ändrat på det faktum att kvinnor utgör cirka två tredjedelar av de sjukskrivna.100 Bland kvinnor är sjukfrånvaron störst i de mest kvinnodominerade yrkena. Det största gapet i sjukfrånvaron mellan könen, till kvinnors nack- del, finns i arbetaryrken och lägre tjänstemannayrken. Enligt Hensing är en viktig del i kvinnors högre sjukfrånvaro skillnaden i ansvar för hem och familj.101 Dubbla krav och konkurrerande krav från arbete och familj kan också leda till högre sjukfrånvaro. Studier visar att riskerna att drabbas av ohälsa är större i arbetsmiljöer med höga krav, små möjligheter att påverka arbetssituationen och där belöningen upplevs som liten.102 Riskerna att drabbas av ohälsa är betydligt mindre i arbetsmiljöer där det finns goda möjligheter att påverka det egna arbetet och en hög arbetstillfredsställelse. Dessa studier tyder på att en lägre sjukfrånvaro hos såväl kvinnor och män kan främjas genom en god arbetsmiljö. Generellt råder det dock ingen konsensus inom forskningen om vilka faktorer som kan förklara kvinnors relativt sett högre sjukfrån- varo. Arbetsförmågan påverkas av både fysisk och psykisk hälsa och av arbets- och familjesituationen. Sjukfrånvaron påverkas också av hur arbetsmarknaden ser ut och hur regelverket inom sjukförsäk- ringen är utformat. Det finns därmed flera möjliga medicinska, socio- logiska, psykologiska, ekonomiska och institutionella delförklaringar till varför kvinnor är sjukskrivna i högre grad än män. 101Enligt en studie av Angelov m.fl. (2011) är kvinnor och män ungefär lika ofta borta från jobbet på grund av sjukdom innan de får barn. Efter första barnets födelse har mamman unge- fär dubbelt så många sjukfrånvarodagar som pappan. Skillnaden finns kvar upp till efter första barnet. IFAU, Rapport 2011:2. 102SBU (2014a); SBU (2014b). Se även (2014b). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning 5.15Utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten, inom delområdet utbildning Lika möjligheter och villkor i fråga om utbildning är centralt för att kvinnor och män ska kunna nå en ökad ekonomisk självständighet. Det är också ett viktigt medel för individens möjligheter till försörj- ning och inflytande i samhället. Skolan och utbildningen utgör också en arena för identitetsskapande. Under skoltid påverkas både flickors och pojkars uppfattningar och föreställningar om kön och därför har skolan en viktig uppgift när det gäller att motverka traditionella könsmönster och att aktivt främja jämställdhet. Utbildningsnivån i åldersgruppen 25–har höjts , särskilt bland kvinnor. hade 51 pro- cent av kvinnorna en eftergymnasial utbildning, jämfört med 36 pro- cent 2000. Bland män hade en eftergymnasial utbildning , jämfört 2000.103 Även i åldersgruppen 45–har utbildningsnivån höjts. hade av kvinnor och män enbart förgymnasial utbildning. hade an- delen personer med enbart förgymnasial utbildning nästan halverats: av kvinnorna och av männen. En jämförelse mellan inrikes och utrikes födda kvinnor och män visar att bland inrikes födda kvinnor har en eftergym- nasial utbildning, gymnasial utbildning och för- gymnasial utbildning. Motsvarande siffror för inrikes födda män är 35, . Av utrikes födda kvinnor har en eftergymnasial utbildning, en gymnasieutbildning och förgymnasial utbildning. Motsvarande siffror för utrikes födda män är 36, . Kvinnor, såväl inrikes som utrikes födda, har därmed högre utbildning än män generellt. En högre andel utrikes födda män än inrikes födda män har en efter- gymnasial utbildning. En högre andel utrikes födda kvinnor och män har dock enbart förgymnasial utbildning, jämfört med inrikes födda kvinnor och män. 103 SCB (2014a). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning Enligt SCB:s långtidsprognos förväntas könsskillnaderna till kvinnornas fördel att öka över tid.104 har exempelvis 35 pro- cent av männen och av kvinnorna i yrkesaktiv ålder 20– en eftergymnasial utbildning. Om det nuvarande utbildnings- mönstret står sig beräknas dessa andelar ha ökat till 2035. Könsfördelningen i gymnasieskolans olika program och inriktningar fortsätter att vara ojämn. Endast var femte elev läser ett program med jämn könsfördelning. De studieförberedande programmen är antalsmässigt störst och har också generellt sett en jämnare köns- balans, med undantag för humaniora och teknik, än de yrkesför- beredande programmen. Naturvetenskap och ekonomi befinner sig inom jämställdhetsintervallet 40–och det samhällsveten- skapliga programmet, som är gymnasieskolans största, ligger också nära gränsen till en jämn könsfördelning. De yrkesförberedande pro- grammen är däremot i stor utsträckning antingen kvinno- eller mans- dominerade (kvinnor eller män). Kvinnor som läser yrkesförberedande program gör det i hög grad med inriktning mot hantverk, vård och omsorg, barn och fritid, hotell och turism samt naturbruk. Män är i majoritet inom VVS och fastighet, el och energi, bygg- och anläggning, fordon och transport samt industriteknik. Könssegregeringen är således tydligare på de yrkesförberedande programmen än på de studieföreberedande pro- grammen. Andelen män som läser gymnasieprogram med en tydlig kvinno- dominans (kvinnor) har emellertid ökat, från 23 pro- cent 2014. Andelen kvinnor på mansdomine- rade program är däremot ganska oförändrad; andelen har ökat från en till . Mansdominerade program (med män) är dessutom mer mansdominerade än vad kvinnodominerade program (kvinnor) är.106 Det innebär att mans- dominansen inom gymnasieprogrammen Industri, Bygg, Fordon, El 104SCB (2014c). 105Se SOU 2015:50, kap. 5. 106Heikkilä (2015). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning och Energi är andelsmässigt högre än kvinnodominansen inom Hant- verk, Livsmedel, Omvårdnad och Barn och fritid. Fler unga män än unga kvinnor läser yrkesutbildningar på gymnasiet och går sedan direkt ut i arbetslivet. Kvinnor går i stället oftare vidare till univer- sitets- eller högskolestudier. De könssegregerade valen till gymnasiet kan till stor del förklaras av föräldrarnas utbildningsbakgrund. Barn till låg- respektive hög- utbildade föräldrar väljer i stor utsträckning olika gymnasieprogram. Barn till lågutbildade föräldrar återfinns ofta på yrkesförberedande program med en tydlig kvinno- respektive mansdominans medan barn till högutbildade föräldrar ofta väljer de studieförberedande programmen. Många försök att bryta könsmönstret har gjorts. De satsningar som har gjort har dock främst varit inriktade på att rekrytera kvin- nor till mansdominerade yrken, sällan det omvända.107 Även om in- satser har gjorts för att rekrytera män till kvinnodominerade om- råden, har de kritiserats för att bl.a. varit fokuserade på att motivera enskilda personer att göra otraditionella utbildnings- och yrkesval, medan de processer och strukturer som leder till könssegregeringen inte har problematiserats eller utmanats.108 Forskningen visar att föreställningar om kvinnligt och manligt kan ha betydelse för yrkeslivets könsmönster. Dessa föreställningar och idéer, som bidrar till att forma den yrkessocialisering – det vill säga den yrkesgemenskap och de normer och värderingar som utgör grunden för denna gemenskap, inleds ofta i gymnasieskolan. Till exempel är en viktig komponent inom Fordonsprogrammets trans- portinriktning på gymnasiet att hantera en manlig jargong.109 Också i byggprogrammet finns en manlig jargong som präglar utbildningen.110 En ung man eller en ung kvinna som gör ett otraditionellt val med avseende på kön kan därför mötas av andra reaktioner än de som gör ett traditionellt val. I en rapport från IFAU, som har undersökt hur yrkessocialisationen äger rum inom två av gymnasieskolans yrkesprogram, visar och att inom det kvinnodominerade Vård- och omsorgsprogrammet är (2004); (2012); (2007). 108Bergström (2007); (2011). 109Korp (2011). 110Berglund (2009). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning män eftertraktade och efterlängtade.111 Enligt författarna innebär den starka och självklara efterfrågan på män inom vården att män tillskrivs en högre status än sina kvinnliga kollegor. Husbyggnadsinriktningen inom Bygg- och anläggningsprogrammet präglas i stället av en ”vi-känsla” som bygger på en snäv maskulinitetsnorm. Denna maskulinitetsnorm blir problematisk för de män och kvinnor som inte motsvarar idealen inom denna gemenskap. Inom Bygg- och anläggningsprogrammets måleriinriktning är kvinnor efterfrågade, som de uppfattas som en hot för yrkets manliga könskodning. Författarna drar slut- satsen att betydelsen av genus i yrkessocialisationen behöver be- aktas i utbildningens alla delar. Det är känt att flickor presterar bättre i skolan än pojkar. Av underlag till utredningen framgår bl.a. att ungefär en lika stor andel flickor och pojkar uppnår kunskapsmålen i års- kurs 6 men i vissa ämnen finns det signifikanta skillnader mellan könen.112 Inom ämnen som teknik, slöjd, bild, hem- och konsument- kunskap och musik är skillnaderna inte så stora. Större är skillnader- na i svenska, men även i samhällskunskap, naturkunskap, religions- kunskap, engelska och matematik. Enligt finns det tendenser som pekar på att pojkar klarar sig sämre i ämnesområden som är särskilt kvinnokodade eller som kräver eget arbete i form av läsning. Pojkars (bristande) läsning pekas också ut. Läskunnighet och för- måga till läsförståelse är grundläggande för att tillgodogöra sig all typ av utbildning. Det är också vanligare bland pojkar än flickor att inte nå upp till kunskapskraven i årskurs 6. av alla pojkar i årskurs 6 nådde inte upp till två eller fler ämnen . Det bör dock också noteras att en relativt stor andel flickor, , inte heller nådde upp till kunskapskraven. Kön är en viktig parameter att ta hänsyn till i analyser av skol- resultat, men socioekonomisk bakgrund är minst lika viktig i detta sammanhang. Föräldrars högsta utbildningsnivå och huruvida elever- 111Hedlin och (2013). 112Heikkilä (2015). Ekonomisk jämställdhet, inklusive utbildning na är födda i eller inte är faktorer som visar generella skill- nader i elevernas resultat. Elever vars föräldrar har eftergymnasial utbildning har generellt bättre resultat än elever vars föräldrar har gymnasial eller förgymnasial utbildning. Elever som har invandrat till före skolstart har generellt lättare att uppnå kunskaps- kraven än elever som har invandrat efter den ordinarie skolstarten. Bland de elever i årskurs 6 som hade invandrat till före den ordinarie skolstarten (dvs. ) uppnådde 70 pro- cent kunskapskraven i alla ämnen, jämfört med bland dem som hade invandrat efter skolstarten.113 Betygsskillnaderna i årskurs 9 följer delvis samma mönster som det för årskurs 6. Figur 5.15 visar flickors och pojkars genomsnitt- liga meritvärden i årskurs 9 i relation till föräldrarnas utbildnings- bakgrund –2014.