sou · H3B3103 · 2015-12-08 00:00:00 — 7.23Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:406) om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser 1 § För folkmord döms den som, i syfte att helt eller delvis förinta en folk- grupp bestämd utifrån nationalitet, etnicitet eller en föreställning om ras, eller en religiös folkgrupp, som sådan, 1.dödar en medlem av folkgruppen, 2.tillfogar en medlem av folkgruppen allvarlig smärta eller skada eller utsätter denne för svårt lidande, 3.påtvingar medlemmar av folkgruppen levnadsvillkor som är ägnade att medföra att folkgruppen helt eller delvis förintas, 4.vidtar åtgärder som är ägnade att förhindra att barn föds inom folk- gruppen, eller 5.genom tvång för över ett barn som inte fyllt från folkgruppen till en annan grupp. Straffet är fängelse , lägst fyra och högst , eller på livs- Förslaget behandlas i avsnitt 3.10.2. I 1 § har uttrycket ”rasmässigt bestämd folkgrupp” tagits bort. I stället avgränsas de folkgrupper, förutom religiösa grupper, som en straffbar gärning kan riktas mot utifrån nationalitet, etnicitet eller föreställning om ras. ”Föreställning om ras” inbegriper både egna och andras före- ställningar samt såväl föreställningar baserade på faktiska förhåll- anden, såsom hudfärg, som föreställningar baserade på idéer, såsom rasbiologiska teorier. ”Som sådan” syftar fortfarande på samtliga folkgrupper som räknas upp i bestämmelsen. Ändringen utgör ett avståndstagande från det biologiska ras- begreppet. Någon ändring i sak är inte avsedd. 2 § För brott mot mänskligheten döms, om gärningen utgör eller ingår som ett led i ett omfattande eller systematiskt angrepp riktat mot en grupp civila, den som 1.dödar en person som ingår i gruppen, 2.tillfogar en person som ingår i gruppen allvarlig smärta eller skada eller utsätter denne för svårt lidande genom tortyr eller annan omänsklig behandling, 3.utsätter en person som ingår i gruppen för ett allvarligt sexuellt över- grepp genom våldtäkt, påtvingad prostitution eller annan till sitt allvar jämförbar gärning, 4.i syfte att påverka den etniska sammansättningen av en befolkning eller att föröva andra svåra överträdelser av allmän folkrätt, frihetsberövar en kvinna som ingår i gruppen och som med tvång gjorts havande, 5.förorsakar att en person som ingår i gruppen kommer i sexuellt slaveri eller, i strid med allmän folkrätt, kommer i tvångsarbete eller annat sådant tvångstillstånd, 6.i strid med allmän folkrätt deporterar eller tvångsförflyttar en per- son som ingår i gruppen, 7.i strid med allmän folkrätt frihetsberövar någon som ingår i gruppen, 8.utsätter personer som ingår i gruppen för förföljelse genom att i strid med allmän folkrätt beröva dem grundläggande rättigheter på grund av politiska, nationella, etniska, kulturella, religiösa eller könsmässiga motiv eller motiv grundade i en föreställning om ras eller andra enligt allmän folk- rätt otillåtna motiv, eller tillstånd, stöd eller samtycke, i syfte att undandra en person i gruppen från rättsligt skydd , a) frihetsberövar denne om frihetsberövandet följs av en vägran att erkänna detta eller att lämna information om personens öde eller uppe- hållsort, b) sedan ett frihetsberövande skett vägrar att erkänna detta eller att lämna information om den frihetsberövades öde eller uppehållsort, eller c) sedan en sådan vägran skett vidmakthåller frihetsberövandet. Straffet är fängelse , lägst fyra och högst , eller på Förslaget behandlas i avsnitt 3.10.2. I punkt 8 har uttrycket ”rasmässiga” motiv tagits bort och ersätts med ”motiv grundade i en föreställning om ras”. ”Föreställning om ras” har samma betydelse här som i 1 § och i till exempel 16 kap. 8 och 9 §§ BrB. Ändringen föranleds av ett avståndstagande från det biologiska rasbegreppet. Någon ändring i sak är inte avsedd. 7.24Förslaget till lag om ändring i åklagardatalagen (2015:433) 2 kap. 8 § Uppgifter om en person får inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens etniska ursprung eller hudfärg eller något annat liknande förhållande hänförligt till personen, eller personens politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person behandlas på någon annan grund får de kompletteras med sådana uppgifter som avses i första stycket när det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Uppgifter som avses i första stycket får också behandlas med stöd av 7 §. Förslaget behandlas i avsnitt 3.10.6. I första stycket har termen ras tagits bort. Efter uttrycket etniska ursprung har i stället ett tillägg gjorts med ”eller hudfärg eller något annat liknande förhållande hänförligt till personen”. Vad gäller inne- börden av uttrycket hudfärg eller annat liknande förhållande hän- visas till författningskommentaren till ändringen av 13 § personupp- giftslagen. Ändringen är inte avsedd att medföra någon förändring av bestämmelsens tillämpningsområde. 3 kap. 4 § Vid sökning i personuppgifter som har gjorts gemensamt till- gängliga får uppgifter som avses i 2 kap. 8 § första stycket inte användas som sökbegrepp. Första stycket hindrar inte att brottsrubriceringar eller uppgifter som beskriver en persons utseende används som sökbegrepp. Förslaget behandlas i avsnitt 3.10.6. Första stycket har förenklats. Återupprepningen av de uppgifter som anges i 2 kap. 8 § första stycket har ersatts med en hänvisning till den bestämmelse vari uppgifterna först anges. Ändringen är inte avsedd att medföra någon förändring av bestämmelsens tillämpnings- område. 7.25Förslaget till lag om ändring i domstolsdatalagen (2016:xx) 13 § Uppgifter om en person får inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens etniska ursprung eller hudfärg eller något annat liknande förhållande hänförligt till personen, eller personens politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Förslaget behandlas i avsnitt 3.10.6. Termen ras tagits bort. Efter uttrycket etniska ursprung har i stället ett tillägg gjorts med ”eller hudfärg eller något annat lik- nande förhållande hänförligt till personen”. Vad gäller innebörden av uttrycket hudfärg eller annat liknande förhållande hänvisas till författningskommentaren till ändringen av 13 § personuppgiftslagen. Ändringen är inte avsedd att medföra någon förändring av bestäm- melsens tillämpningsområde 14 § Vid sökning i personuppgifter är det förbjudet att som sökbegrepp använda uppgifter som avslöjar 1. uppgifter som avses i 13 §, 2. nationell anknytning, eller 3. brott eller misstanke om brott. Användning av särskilda beteckningar för identifiering av en viss mål- eller ärendetyp som sökbegrepp omfattas inte av förbudet i första stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 3.10.6. Första stycket har förenklats. Den återuppräkning, i punkterna 1– 6, av förhållanden som anges i 13 § har ersatts med en hänvisning till 13 §. Punkterna 7 och 8 har som en följd av det flyttats upp i punkt 2 respektive punkt 3. Ändringen är inte avsedd att medföra någon förändring av bestämmelsens tillämpningsområde. Stärkt skydd för transpersoner och översyn av vissa termer En särskild utredare ska överväga om det straffrättsliga skyddet för transpersoner ska stärkas. Utredaren ska vidare överväga om termen könsöverskridande identitet eller uttryck ska ändras i de författ- ningar där den förekommer och om termerna ras och rasmässig ska utmönstras ur lagstiftningen. I uppdraget ingår att •ta ställning till om transpersoner bör höra till de grupper eller personkretsar som omfattas av tryckfrihetsförordningens, ytt- randefrihetsgrundlagens och bestämmelser om hets mot folkgrupp samt bestämmelser om olaga diskriminering och åtal för förolämpning, •ta ställning till om eventuella ändringar i de nämnda bestämmel- serna bör medföra någon ändring i straffskärpningsregeln i 29 kap. 2 § 7 , •ta ställning till behovet av en ändring av termen könsöverskrid- ande identitet eller uttryck och definitionen i diskriminerings- lagen och andra författningar där uttrycket förekommer, •ta ställning till om termerna ras och rasmässig, använda om människor, bör tas bort från de lagar där de fortfarande före- kommer och eventuellt ersättas med något annat uttryck, och • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att överväga ett stärkt straffrättsligt skydd för transpersoner innehåller fyra bestämmelser som syftar till att ge ett särskilt skydd mot gärningar riktade mot personer eller grupper på grund av exempelvis dessa personers eller gruppers etniska ursprung. Bestämmelserna har efter sin tillkomst utvidgats så att de även om- fattar grunden sexuell läggning. Någon grund som omfattar trans- personer har däremot inte lagts till i bestämmelserna, även om en av bestämmelserna har utformats så att även transpersoner om- fattas utan att det uttryckligen framgår av lagtexten. De av bestämmelserna som inte omfattar transpersoner är straff- bestämmelserna om hets mot folkgrupp och olaga diskriminering (16 kap. 8 och 9 §§) samt en åtalsregel som innebär att åklagaren under vissa förutsättningar får väcka åtal för förolämpning, ett brott som enligt huvudregeln inte får åtalas av någon annan än målsäganden (5 kap. 5 § första stycket 3 och 4). Däremot omfattas transpersoner av den straffskärpningsregel i 29 kap. 2 § 7 som inne- bär att det som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt ska beaktas om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet. Transvestism och transsexualism anses vara sådana liknande omständigheter som omfattas av bestämmelsen (prop. 2001/02:59 s. 57 och 61). Hets mot folkgrupp utgör även ett tryck- och yttrandefrihets- brott och är således straffbart också om det begås genom tryckt skrift eller något annat grundlagsskyddat medium (7 kap. 4 § 11 tryckfrihetsförordningen och 5 kap. 1 § första stycket yttrande- frihetsgrundlagen). I samband med att bestämmelsen om hets mot folkgrupp och straffskärpningsregeln senast ändrades framförde RFSL synpunk- ten att grunden könsidentitet borde läggas till i båda bestämmel- Regeringen ifrågasatte inte att enskilda transpersoner ofta drabbas av hot, våld och andra kränkningar, men noterade att be- stämmelsen om hets mot folkgrupp inte tar sikte på dessa sorters övergrepp mot enskilda, utan på hets mot kollektivt bestämda grupper. Även om det skulle förekomma hetspropaganda mot trans- personer som grupp, saknades det enligt regeringen belägg för att detta skulle ha skett på ett sådant sätt att det skulle kunna motivera någon ytterligare begränsning av yttrandefriheten. I fråga om straff- skärpningsregeln anförde regeringen att straffmätningsreglerna i inte bör vara annat än exemplifierande och att om- ständigheter av alltför specifik karaktär därför inte borde tillföras (samma prop. s. 37 f. och s. 56 f.). Regeringen anser att det finns skäl att överväga om det straff- rättsliga skyddet för transpersoner bör stärkas. De remissynpunk- ter som framfördes lagstiftningsärende har upprepats från olika håll, vilket kan tyda på att det finns ett prak- tiskt behov av lagstiftning mot hets mot transpersoner som grupp. För en översyn av hetsbrottet talar även den internationella utvecklingen. antog en rekommendation om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. I rekommendationen uppmanas med- lemsstaterna att lagstifta mot s.k. hate speech, vilket i svensk rätt närmast motsvaras av hets mot folkgrupp, som riktas mot bl.a. trans- personer. En utgångspunkt för övervägandena är att tryck- och yttrande- frihetsbrottet hets mot folkgrupp även fortsättningsvis bör mot- svara straffbestämmelse fullt ut. En noggrann avväg- ning ska göras mellan å ena sidan intresset av en så vidsträckt tryck- och yttrandefrihet som möjligt, och å andra sidan behovet av ett utökat skydd för gruppen transpersoner. I sammanhanget måste även de krav som följer av beaktas. En ytterligare utgångspunkt bör vara att de grupper eller per- sonkretsar som de nämnda bestämmelserna avser att skydda om möjligt bör avgränsas på samma sätt i samtliga dessa bestämmelser även i fortsättningen. När det gäller straffskärpningsregeln i 29 kap. 2 § 7 omfattar denna alltså redan transpersoner. Det finns dock ändå anledning att överväga om det är lämpligt – t.ex. med hänsyn till intresset av enhetliga lagtekniska lösningar – att föreslå ändringar även i denna bestämmelse. •ta ställning till om transpersoner bör höra till de grupper eller personkretsar som omfattas av tryckfrihetsförordningens, ytt- randefrihetsgrundlagens och bestämmelser om hets mot folkgrupp samt bestämmelser om olaga diskriminering och åtal för förolämpning, •ta ställning till om eventuella ändringar i de nämnda bestämmel- serna bör medföra någon ändring i straffskärpningsregeln i 29 kap. 2 § 7 , och •lämna nödvändiga lagförslag. Uppdraget att se över om termen könsöverskridande identitet eller uttryck och definitionen bör ändras i svenska författningar Med könsöverskridande identitet eller uttryck avses i diskrimine- ringslagen (2008:567) att någon inte identifierar sig som kvinna eller man eller genom sin klädsel eller på annat sätt ger uttryck för att tillhöra ett annat kön. Termen könsöverskridande identitet eller ut- tryck förekommer även i andra författningar, såsom lagen (2008:568) om och skollagen (2010:800). Termen könsöverskridande identitet eller uttryck har sedan den infördes som ny diskrimineringsgrund i diskrimineringslagen mötts av kritik, inte minst från individer som grun- den är avsedd att skydda. Kritiken har huvudsakligen gått ut på att den valda formuleringen är skriven med ett avvikarperspektiv, dvs. att den utgår från en uppfattning om och definierar dem som inte följer denna. Den nuvarande formuleringen avviker också från benämningen i internationella dokument. Diskriminerings- ombudsmannen undviker i sitt arbete att använda termen köns- överskridande identitet eller uttryck och regeringen har inte varit terminologiskt konsekvent. Definitionen av grunden könsöverskridande identitet eller ut- tryck i diskrimineringslagen har också kritiserats. Bland annat har skrivningen ”annat kön” och det faktum att definitionen tar sikte på en viss form av identitet, dvs. någon som inte identifierar sig som kvinna eller man, ifrågasatts. Det finns därför skäl att överväga dels om termen könsöver- skridande identitet eller uttryck kan ersättas med en annan term, dels om det är möjligt att formulera definitionen annorlunda. Det bör framhållas att förslagen inte får medföra någon ändring av bestämmelsernas tillämpningsområde. •ta ställning till behovet av en ändring av termen könsöver- skridande identitet eller uttryck och definitionen i diskrimine- ringslagen och andra författningar där uttrycket förekommer, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att överväga en utmönstring av termen ras ur lagstiftningen uttalade att det inte fanns någon vetenskaplig grund för att dela in människor i skilda raser och ur biologisk synpunkt följaktligen heller ingen grund för att använda ordet ras om människor. Enligt vad anförde riskerade använd- ningen av ras i författningstext att underblåsa fördomar. Rege- ringen uppmanades att göra en genomgång av i vilken utsträckning ras förekom i olika författningar som inte grundas på internatio- nella texter och där det var möjligt föreslå en annan definition (bet. 1997/98:KU29). Frågan har varit föremål för mer allmänna överväganden inom ramen för två utredningar (se SOU 2001:39 och 2006:22). Utred- ningarna gav inte underlag för att utmönstra ras ur varje författning där termen förekommer. Däremot har ras ersatts med andra uttryck i regeringsformen och i diskrimineringslagen (2008:567) och medvetet utelämnats i några lagar. Exempelvis er- sattes ras i regeringsformen genom att ”annat liknande förhållande” lades till efter uttrycken etniskt ursprung och hudfärg. Med ”annat liknande förhållande” åsyftas i första hand sådana föreställningar om ras som omfattas av ras enligt den tidigare lydelsen (prop. 2009/10:80 s. 152). Regeringen har i flera lagstiftningsärenden uttalat sin ambition att i ett annat sammanhang se över frågan om utmönstring av ras ur all lagstiftning (prop. 2007/08:95 s. 120, prop. 2009/10:85 s. 123 och prop. 2011/12:45 s. 94). En sådan översyn bör nu göras. med tidigare ställningstaganden ska utgångspunkten vara att det inte är önskvärt att använda termen ras i lagarna. Den fråga som ska övervägas är därmed om det i förhållande till varje enskild lag är möjligt att ta bort termen och eventuellt ersätta den med något annat uttryck. Olika hänsyn kan komma att göra sig gällande i förhållande till olika lagar. En förutsättning för att en utmönstring ska kunna göras är att den inte medför ett svagare skydd för någon skyddad grupp och att även fortsättningsvis uppfyller sina internationella åtaganden. Det är i det sammanhanget viktigt att beakta hur tolkningen och tillämpningen av en bestämmelse som har sin bakgrund i en internationell rättsakt kan påverkas av en ändring. Vidare måste det säkerställas att utmönstringen inte görs på ett sådant sätt att den leder till en oönskad utvidgning av bestäm- melsernas tillämpningsområde. När det gäller straffrättsliga bestäm- melser är det också nödvändigt att det straffbara området är till- räckligt noggrant avgränsat även efter en utmönstring. Översynen ska omfatta samtliga lagar där termen ras eller ras- mässig används om människor, med undantag för lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, där ras förekommer i en ordagrann återgivelse av konventionstexten. •ta ställning till om termerna ras och rasmässig, använda om män- niskor, bör tas bort från de lagar där de fortfarande förekommer och eventuellt ersättas med något annat uttryck, och •lämna nödvändiga lagförslag. Utredaren ska bedöma förslagens ekonomiska konsekvenser för det allmänna och konsekvenserna i övrigt av förslagen. Om för- slagen bedöms leda till kostnadsökningar, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska också pröva och analysera för- slagen ur ett jämställdhetsperspektiv. Samverkan och redovisning av uppdraget Utredaren ska samverka med berörda myndigheter och organisatio- ner. Uppdraget ska redovisas . 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän- nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situa- tioner – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. 78.Upphandling och villkor enligt kol- lektivavtal. 79.Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Stöd och hjälp till vuxna vid ställnings- taganden till vård, omsorg och forsk- ning. 81.Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. 82.Ökad insyn i fristående skolor. 83.Översyn av lex . En livsviktig verksamhet. 85.Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boende- miljöer. Mål och myndighet. En effektiv styr- ning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets utredningen. 87.Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. 88.Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. 91.Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 92.Utvecklad ledning av universitet och högskolor. 93.Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdes- skatt. 94.Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldig- heter – möjligheter och ansvar. 95.Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser. Låt fler forma framtiden! Bilaga till betänkande. 98.Träning ger färdighet. Koncentrera vården för patientens bästa. 99.Planering och beslut för hållbar utveckling. Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd. 101.Demografins regionala utmaningar. Nya perspektiv i klagomål och tillsyn. 103.Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. Ku. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. Översyn av lex . MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier.