sou · H3B346 · 2015-06-08 00:00:00 — –graviditetspenning som betalas ut till den som på grund av graviditet inte kan utföra sitt arbete, –föräldrapenningsförmåner i samband med barns födelse, vid adoption av barn eller i andra situationer när en förälder vårdar barn, –barnbidrag som generellt bidrag för barn, –underhållsstöd till ett barn vars föräldrar inte bor tillsammans, och –särskilda familjeförmåner vid vissa fall av adoption eller när ett barn lider av sjukdom eller har funktionshinder (vårdbidrag). Vissa av förmånerna är bosättningsbaserade och andra är arbetsbaserade. Barnbidrag och underhållsstöd utgör ett grundskydd för den försäkrade. Det finns även en lägstanivå inom föräldrapenningen.7 Förmåner vid sjukdom och arbetsskada: Hit räknas förmånerna: –sjukpenning som lämnas vid sjukdom och nedsatt arbetsförmåga, –rehabiliteringsersättning, rehabiliteringspenning och bidrag till arbetshjälpmedel i samband med rehabiliteringsåtgärder, –sjukersättning eller aktivitetsersättning när arbetsförmågan är långvarigt nedsatt, –arbetsskadeersättning vid skada i samband med förvärvsarbete, 7 Reglerna om familjeförmåner finns i 8–22 kap. i socialförsäkringsbalken. –statlig personskadeersättning vid skada i samband med vissa statliga eller kommunala verksamheter, –krigsskadeersättning till sjömän vid skada utomlands, –smittbärarersättning för inkomstförlust med mera och –närståendepenning i samband med ledighet för vård av en svårt sjuk person. Majoriteten av förmånerna är arbetsbaserade och utgör ett skydd om den försäkrade blir sjuk eller skadad och kan arbeta. Men även här finns det förmåner som har sin grund i den bosättningsbaserade försäkringen och utgör en garantiersättning, till exempel aktivitetsersättning och sjukersättning. I början av en sjukperiod utgår i regel sjuklön för dem som arbetar. Vid längre sjukdom övergår den i sjukpenning. ska vid bestämda intervall göra en bedömning av rätten till sjukpenning utifrån den så kallade rehabiliteringskedjan. kan tillsammans med den försäkrade, arbetsgivaren och hälso- och sjukvården vid avstämningsmöte diskutera behov av rehabilitering och upprätta en plan för återgång i arbete. har i uppdrag att utreda rehabiliteringsbehovet. Varje ärende ska utredas utifrån dess förutsättningar och beslutsunderlaget bör vara så fullständigt som möjligt. kan internt göra en försäkringsmedicinsk utredning. I komplicerade ärenden kan fördjupade utredningar som särskilt läkarutlåtande (SLU) och teamutredning (TMU) krävas. Om sjukskrivningen varat och förväntas bli bestående kan byta ut sjukpenningen mot sjuk- eller aktivitetsersättning beroende på den försäkrades ålder.8 Särskilda förmåner vid funktionshinder: Under denna grupp av förmåner återfinns: –handikappersättning till en funktionshindrad som behöver hjälp av någon annan eller har merkostnader, 8 Reglerna om förmåner vid sjukdom och arbetsskada finns i 23–47 kap. i socialförsäkringsbalken. –assistansersättning till en funktionshindrad som behöver personlig assistans för sina grundläggande behov, och –bilstöd till personer med funktionshinder för att skaffa eller anpassa motorfordon. Förmånerna vid funktionshinder är bosättningsbaserade förmåner och utgör ett stöd för försäkrade med funktionsnedsättning.9 Bostadsstöd: Till bostadsstöd hör: –bostadsbidrag till barnfamiljer eller personer i åldern , –bostadstillägg till den som får sjukersättning eller vissa liknande förmåner, och –boendetillägg till den som har fått tidsbegränsad sjukersättning eller aktivitetsersättning. Förmånerna inom området bostadsstöd är alla bosättningsbaserade förmåner och är tänkta att bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard.10 Även denna förmån är bosättningsbaserad.11 verksamhet styrs av förordning (2009:1174) med instruktion för . Myndigheten är en enrådighetsmyndighet och leds av en generaldirektör. Vid myndigheten finns ett insynsråd. hade 12 044 årsarbetskrafter.12 Verksamheten består huvudsakligen av utredning, beslut och utbetalning av de förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för. 9Reglerna om särskilda förmåner vid funktionshinder finns i 48-52 kap. i socialförsäkringsbalken. 10Reglerna om bostadsstöd finns i 95–103 kap. i socialförsäkringsbalken. 11Lag (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. 12Försäkringskassans årsredovisning 2014. administrerar en rad socialförsäkringsförmåner och ett antal förmåner på arbetsmarknadsområdet. Utöver att administrera olika förmåner ska myndigheten bland annat ge information till berörda om socialförsäkringen, säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. är även expert- och kunskapsmyndighet inom sitt verksamhetsområde.13 har präglats av en serie omfattande förändringar och reformer, inte minst . Efter det att myndigheten bildades har den genomfört två större omorganiseringar, den senaste större omläggningen gjordes så sent som . Utöver organisatoriska förändringar har även ett antal större regelförändringar genomförts. Parallellt med detta har myndigheten arbetat aktivt med att använda ny teknik, både i gränssnittet mot de försäkrade och internt i handläggningen. 3.3Ekonomisk trygghet vid ålderdom och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Pensionsinkomster kan komma från flera olika håll och det finns i grova drag tre typer av pensioner: allmän pension, tjänstepension och privat pensionssparande. Den allmänna pensionen administreras av , tjänstepensionen kommer från arbetsgivaren och den privata pensionen baseras på eget frivilligt sparande. handlägger två typer av förmåner: förmåner vid ålderdom respektive förmåner till efterlevande. 13 1 och 2 §§ förordning (2009:1174) med instruktion för . Förmåner vid ålderdom är: 1.Inkomstrelaterade förmåner: Inkomstpension, tilläggspension14, premiepension. 2.Grundskydd: Garantipension, bostadstillägg, äldre- försörjningsstöd. Förmåner till efterlevande består av: 1.Inkomstrelaterade förmåner: barnpension, omställningspension till efterlevande make (änka eller änkling), änkepension till efterlevande maka (änka). 2.Grundskydd: efterlevandestöd som garantiförmån till barn, garantipension till omställningspension, garantipension till änkepension. 3.Efterlevandeförmåner vid arbetsskada och vissa andra skador i form av begravningshjälp, barnlivränta, och omställningslivränta till efterlevande make. 3.3.2Pensionsgrundande inkomst (PGI) är förvaltningsmyndighet för frågor om pensionsgrundande inkomst (PGI). Myndigheten beräknar och fastställer den pensionsgrundande inkomsten för pensionsspararna.15 Den beslutade PGI:n ligger sedan till grund för beräkningar av pensionsrätt och pensionspoäng. Dessa är avgörande för hur mycket var och en sedan får i inkomstpension, premiepension och tilläggspension. beslutar om PGI för 5,3 miljoner pensionssparare som har inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete. Det finns ett antal profilfrågor som direkt berör PGI. Om en deklaration träffas av någon av dessa profilfrågor ska handläggaren kontrollera ärendet manuellt och eventuellt göra 14Tilläggspension ges till personer födda och tidigare, som får delar av sin pension från det gamla pensionssystemet. 1559 kap. 2 § socialförsäkringsbalken. ändringar i deklarationen. Det kan handla om deklarationer där den som deklarerar har haft inkomster som inte är pensionsgrundande, exempelvis idrottsarvoden. Cirka 40 000 deklarationer träffas av denna hantering. Den PGI som beslutar om för den deklarationsskyldige framgår sedan av slutskattebeskedet.16 Enligt instruktion ska myndigheten bland annat genom allmänna råd och uttalanden verka för lagenligheten, följdriktigheten och enhetligheten vid rättstillämpningen inom sitt verksamhetsområde. När det rör PGI är det dock som ska sköta uppgiften att verka för bland annat lagenlighet och enhetlighet.17 3.3.3Myndigheterna inom området ekonomisk trygghet vid ålderdom bildades, som nämns ovan, 2010. förvaltades pensionssystemet i huvudsak av och . Syftet med förändringen var att förbättra informationen om pensionssystemet i sin helhet och att fokusera pensionsfrågorna hos en statlig aktör. verksamhet styrs av förordning (2009:1173) med instruktion för . Myndigheten leds av en styrelse. Generaldirektören är myndighetschef. hade 964 årsarbetskrafter under 2014.18 Myndigheten verkar inom tre områden. För det första, att administrera och betala ut den allmänna pensionen och förmånerna en pensionär har rätt till, i rätt tid. För det andra, att sprida information om pensionssystemet i dess helhet, det vill säga även om pension som kommer från andra aktörer. För det tredje ska myndigheten ansvara för den officiella statistiken inom 172 § tredje stycket förordningen (2007:780) med instruktion för och 1-2 §§. förordningen (2009:1173) med instruktion för . 18Pensionsmyndighetens årsredovisning 2014. pensionsområdet samt utvärdera pensionssystemets effekter för individ och samhälle.19 Handläggningen är till stora delar maskinell. Individuella prövningar görs främst beträffande återkrav, efterlevandepension, äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg. I sitt arbete att sprida information om pensioner beräknar hur inkomstpensionen utvecklas och vilken pension pensionärerna kan räkna med nästkommande år. För att kunna erbjuda ett helhetsperspektiv på de försäkrades samlade pension samarbetar med pensionsbolagen. Tillsammans driver de pensionsportalen . Där kan medborgare ta fram en prognos för sin samlade pension. verksamhet styrs av förordning (2007:780) med instruktion för . är en enrådighetsmyndighet som leds av en generaldirektör. hade myndigheten 9 589 årsarbetskrafter.20 är organiserat i ett huvudkontor och sju skatteregioner. Det är skatteregionerna som fattar beslut om PGI. Eftersom PGI- beräkningen är en integrerad del av inkomstbeskattningen är det inte helt enkelt att särskilja PGI-beräkningen från myndighetens övriga arbete. 3.4Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) bildades för att granska socialförsäkringssystemet i syfte att värna rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet. Inspektionens verksamhet styrs av förordning (2009:602) med instruktion för Inspektionen för socialförsäkringen. 19Förordningen (2009:1173) med instruktion för . 20Skatteverket (2015) årsredovisning 2014. ISF är en enrådighetsmyndighet som leds av en generaldirektör. Vid myndigheten finns ett insynsråd. hade myndigheten 51 årsarbetskrafter. 3.4.1ISF:s uppdrag och organisation Här beskrivs ISF:s uppdrag och hur myndigheten utifrån detta uppdrag är organiserad. Kapitel 6 handlar om den nuvarande tillsynen och granskningen på socialförsäkringsområdet och där återkommer utredningen i avsnitt 6.2.2 till att närmare beskriva ISF:s systemtillsyn och effektivitetsgranskning. ISF ska enligt instruktionen utöva systemtillsyn över och utföra effektivitetsgranskning av den verksamhet som bedrivs av , , i de delar som inte står under tillsyn, och , i de delar som avser beslut om PGI. Därutöver får myndigheten utöva systemtillsyn över och utföra effektivitetsgranskningar av verksamheter som gränsar till socialförsäkringsområdet. Detsamma gäller samverkansinsatser med anknytning till socialförsäkringsområdet.21 Med systemtillsyn avses granskning av om tillsynsobjektets egna system för styrning och kontroll säkerställer en korrekt och enhetlig tillämpning av det regelverk som tillsynsobjektet ska tillämpa.22 Med effektivitetsgranskning avses granskning av om tillsynsobjektets verksamhet fungerar effektivt med utgångspunkt i det statliga åtagandet.23 Inom ramen för denna typ av granskning genomför ISF så kallade effektutvärderingar. En effektutvärdering kan syfta till att undersöka vilka effekter en viss förmån eller olika insatser från myndighetens sida har för mottagarna eller för 212 och 3 §§ förordning (2009:602) med instruktion för Inspektionen för socialförsäkringen. 221 § andra stycket förordning (2009:602). 231 § andra stycket förordning (2009:602). samhället i stort. En effektutvärdering kan också ta sikte på effekterna av förändringar inom socialförsäkringsområdet. ISF har inte någon klagomålshantering från allmänheten. Även om informationen i enskildas klagomål kan användas som ett underlag i granskning och utvärdering handlar det inte om klagomålshantering där myndigheten tar ställning till en enskild individs klagomål. Inom ramen för tillsyns- och granskningsverksamheten genomför ISF olika typer av kvalificerade analyser. De anställda har därför genomgående en hög utbildningsnivå och cirka en tredjedel är forskarutbildade. ISF får enligt sitt uppdrag utöva systemtillsyn över och utföra effektivitetsgranskningar av verksamheter som gränsar till socialförsäkringsområdet.24 Det handlar primärt om hur andra trygghetssystem eller verksamheter påverkar socialförsäkringen, men kan i bland även avse hur socialförsäkringen påverkar andra system eller verksamheter. Ett exempel är Arbetsförmedlingens stöd till personer som får eller har fått ersättning från sjukförsäkringen. Ett annat exempel är hur samspelet mellan socialförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen för de grupper som rör sig mellan dessa försäkringar fungerar. Hälso- och sjukvården som bland annat skriver de medicinska intyg som krävs för att få rätt till flera socialförsäkringsförmåner är en annan gränsyta. Kommunerna är aktörer när det gäller stödet till funktionsnedsatta, framför allt i form av insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och enligt socialtjänstlagen (2001:453). Även privata företag eller organisationer som tillhandahåller personlig assistans kan behöva omfattas av ISF:s granskning. Vidare kan granskning av insatser som Arbetsförmedlingen gör med stöd av förordningen (2000:630) om särskilda insatser för 24 3 § förordning (2009:602). personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga vara relevant för ISF att granska. Ytterligare en aktör i gränssnittet när det gäller stödet till funktionsnedsatta är landstingen. Utöver att landstingen tillhandahåller hälso- och sjukvård, kan de genom sina hjälpmedelscentraler vara inblandade i frågor som rör hjälpmedel. Ett annat gränsområde som omfattas av ISF:s tillsyn och granskning är stödet till äldre personer. Stöd till denna grupp lämnas såväl från staten som från kommuner. ISF får också enligt 3 § i instruktionen granska samverkansinsatser med anknytning till socialförsäkringsområdet. En typ av samverkan är , och gemensamma kontor för fysiska medborgarkontakter. Samverkan sker i vissa fall även med Arbetsförmedlingen kring så kallade serviceplatser i . Samverkan kring rehabilitering görs i form av tvåpartssamverkan mellan antingen och Arbetsförmedlingen eller mellan och Hälso- och sjukvården. Rehabiliteringssamverkan sker även i form av fyrpartssamverkan i samordningsförbund mellan , Arbetsförmedlingen, landsting och kommuner. Ytterligare en form för samverkan kring rehabilitering är mellan , den försäkrades arbetsgivare och arbetstagarorganisation samt de myndigheter som berörs av rehabiliteringen. Myndigheter som ISF samverkar med ISF ska enligt 4 § i instruktionen i sin systemtillsyn och effektivitetsgranskning samverka med de tillsynsmyndigheter som kan komma att beröras av inspektionens verksamhet. Exempel på myndigheter som ISF samverkar med är Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), , och Inspektionen för vård och omsorg (). Verksamheten är organiserad som en matris med enheter och kompetensområden. De olika enheterna ansvarar för olika förmånsområden inom socialförsäkringen. Förutom en administrativ enhet finns följande enheter. –, familje- och handikappförmåner –och övergripande studier Kompetensområdena representerar de metoder och discipliner som i första hand kommer till användning i arbetet. –Kompetensområde effektivitetsgranskning och utvärdering –Kompetensområde ekonomisk styrning ISF har alltså inte någon särskild tillsynsenhet. I stället ägnar sig hela organisationen åt både tillsyn och effektivitetsgranskning i större eller mindre utsträckning. Inom kompetensområde juridik är fokus enligt ISF nästan uteslutande på tillsynsfrågor. Även inom kompetensområdena medicin och ekonomisk styrning ligger fokus på tillsynsfrågor. Myndighetens arbete bedrivs i huvudsak i projektform. Granskningarna kan avse allt ifrån en enskild företeelse till tvärsektoriella frågor. Val av tillsyns- och granskningsområden baseras ofta på iakttagelser från myndighetens tidigare granskningar och den omvärldsbevakning som myndigheten utför. Regeringen ger också inspektionen olika tillsyns- och granskningsuppdrag. Generaldirektören beslutar i en verksamhetsplan vilka tillsyns- och granskningsinsatser som myndigheten avser att genomföra . Enligt instruktionen ska myndigheten lämna en granskningsplan till regeringen . ISF lämnar också , i samband med årsredovisningen, en rapport till regeringen där myndigheten redovisar resultatet av sin systemtillsyn och effektivitetsgranskning under det gångna året.25 I den årliga rapporten framhåller ISF att ett av de viktigaste kriterierna på ett relevant och väl genomfört arbete är att de iakttagelser som görs och de rekommendationer som följer av dem omsätts i praktisk handling och leder till förändring. Men det är svårt att belägga effekter av ISF:s arbete. Myndigheten redovisar i sin årliga rapport de domar, instruktioner, riksdagsdebatter med mera som deras verksamhet resulterat i.26 ISF har ingen normeringsrätt och heller inga tvingande sanktionsmöjligheter om brister upptäcks i socialförsäkringssystemet. 2512 och 13 §§ förordning (2009:602). 26ISF 2014:2 Årlig rapport . 4 Vad är tillsyn? Det här kapitlet handlar om vad tillsyn är och varför tillsyn behövs. Syftet är att reda ut innebörden av begreppet reguljär tillsyn men också att ge en övergripande bild av vad tillsyn är inför de mer socialförsäkringsspecifika resonemang om tillsyn som sedan förs i resten av betänkandet. Avsnittet handlar både om den tillsyn som gäller hela verksamheten och om enskildas klagomål som är en del av tillsynen. Inledningsvis beskrivs tidigare utredningsarbete och de ställningstaganden som regeringen gjorde i tillsynsskrivelsen 2009. Ett antal begrepp som förekommer inom tillsynsområdet beskrivs också. Sedan utarbetas en tillsynsdefinition för reguljär tillsyn med utgångspunkt i (SOU 2004:100) och de tankegångar som lyftes i regeringens tillsynsskrivelse. Därefter redovisas kort vad forskningen har att säga om granskning. Kapitlet avslutas med ett antal slutsatser om varför tillsyn behövs. Att tillsynsbegreppet ansågs vara otydligt lyftes återkommande som ett problem . Både dåvarande revisorer och uttryckte sådan kritik.27 Den förvaltningspolitiska kommissionen (SOU 1997:57) lämnade i sitt slutbetänkande ett förslag om att den statliga tillsynen skulle ses över.28 27Riksdagens revisorer (1994/95:RR9) (se även RD bet. 1994/95:KU27) samt RRV 1996:10 Statlig tillsyn – ett förvaltningspolitiskt styrmedel. 28SOU 1997:57 I medborgarnas tjänst – En samlad förvaltningspolitisk för staten. Vad är tillsyn? tillsattes en utredning med uppdraget att utreda hur den statliga tillsynen kunde göras tydligare. Den så kallade utarbetade en så kallad legaldefinition av tillsyn: ”Enligt utredningen avses med tillsyn en oberoende och självständig granskning av tillsynsobjekt som syftar till att kontrollera om tillsynsobjektet uppfyller de krav och villkor som följer av lag, EG- förordning eller annan föreskrift och av särskilda villkor som har meddelats i anslutning till sådana föreskrifter samt beslut om åtgärder som syftar till att vid behov åstadkomma rättelse av den objektsansvarige.”29 förde fram att begreppsapparaten behövde renodlas och förtydligas. Den flora av tillsynsbegrepp som fanns borde minskas ner, åtminstone i lagtexterna.30 betonade det organisatoriska oberoendet hos tillsynsorganet, främst mot bakgrund av att man såg rättssäkerhets- och medborgaraspekterna som grundläggande. Kärnan i tillsynen beskrivs i delbetänkande som rätten för ett tillsynsorgan att självständigt granska ett tillsynsobjekt och att rikta krav mot ansvariga.31 Tillsynens syfte är enligt delbetänkande: ”att skydda medborgarnas gemensamma intressen, särskilt inom områden som omfattar den enskilde individens rättigheter, trygghet och säkerhet samt upprätthållandet av goda livsmiljöer och olika marknaders funktionssätt”.32 Tillsynen bör alltså ses som en nyckelfunktion för att säkerställa att demokratiskt fattade beslut genomförs så som det var tänkt. Utredningen resonerar vidare att tillsynen ska ses i ett större sammanhang med stärkta rättigheter för den enskilda medborgaren. Det gäller bland annat så kallad rättighets- lagstiftning, överklagandemöjligheter inom det rättsliga systemet 29SOU 2004:100 Tillsyn. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. 31SOU 2002:14 Statlig tillsyn - Granskning på medborgarnas uppdrag. Delbetänkande från , s. 145 f. Vad är tillsyn? och införandet av ombudsmän och krav på anställda att anmäla missförhållanden.33 Både utredningens delbetänkande och slutbetänkande remissbehandlades. Remissinstanserna ställde sig i stor utsträckning positiva till en gemensam tillsynsdefinition. Dock fanns det några som befarade att tillsynens förebyggande karaktär skulle försvagas av en gemensam, snävare, definition av tillsyn. förvaltningskommitté utgick från tillsynsutredningen och definierade tillsyn som ”en oberoende och självständig kontroll av att lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter följs”.34 Utredningen återkommer nedan till denna definition. överlämnade regeringen en skrivelse till där regeringen redovisade generella bedömningar om hur tillsynen borde vara organiserad och reglerad.35 ställde sig bakom skrivelsens tankar om ett mer enhetligt och tydligt tillsynsbegrepp.36 Denna skrivelse utgör en naturlig utgångspunkt för överväganden kring hur tillsynen bör vara organiserad och utformad, vilket framgår av förvaltningspolitiska proposition37 liksom av direktiven till denna utredning, se bilaga 1. Av skrivelsen framgår det att regeringen valde att inte gå på tillsynsutredningens förslag att skapa en generell tillsynslag, utan att själva skrivelsen i stället ska utgöra en gemensam utgångspunkt för tillsynen på olika områden. 33SOU 2002:14 s. 139 f. 34SOU 2008:118 Styra och ställa – Förslag till en effektivare statsförvaltning. Slutbetänkande års förvaltningskommitté s. 152. 2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. 2009/10:FiU12. 2009/10:175 s. 96. Vad är tillsyn? När det gäller ett enhetligt tillsynsbegrepp menade regeringen att begreppet tillsyn främst ska användas: ”för verksamhet som avser självständig granskning för att kontrollera om tillsynsobjekt uppfyller krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter och vid behov kan leda till beslut om åtgärder som syftar till att åstadkomma rättelse”.38 I denna definition finns alltså ett antal nyckelord: –Lagar och bindande föreskrifter –Kan leda till beslut om åtgärder Det fanns dock enligt regeringen skäl att inom vissa områden göra avsteg från definitionen ovan, även om tydligheten och enhetligheten skulle bli lidande. Det kan alltså handla om tillsyn även om inte alla kriterier är uppfyllda. De skäl som regeringen förde fram som exempel på faktorer som kan motivera undantag från den grundläggande tillsynsdefinitionen är: –skyldigheter att genomföra och anpassa lagstiftning till EU-rättsakter eller till internationella konventioner. –Antalet tillsynsobjekt inom tillsynsområdet. –Vilka tillsynsobjekten är (enskilda, företag, offentliga objekt, fysiska objekt eller en verksamhet). –Förutsättningar att påverka människors liv och hälsa. –Skillnader i innehåll och utformning av det materiella regelverket (ramlagstiftning eller detaljerad lagstiftning).39 38Skr 2009/10:79 s. 1. Vad är tillsyn? Grundläggande för tillsynen var enligt regeringens tillsynsskrivelse att den ska vara självständig i förhållande till tillsynsobjektet.