sou · H3B357 · 2015-06-11 00:00:00 — Om det finns sannolika skäl för att verksamheten helt eller delvis kommer att förbjudas och ett sådant beslut inte kan avvaktas, får besluta att tills vidare helt eller delvis förbjuda verksamheten.67 Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet fortsätter att bedriva en verksamhet i strid med ett förbud gör sig skyldig till en straffbar gärning.68 Under vissa förutsättningar ska göra anmälan till åtal.69 ska också i vissa fall anmäla legitimerad hälso- och sjukvårds- personal till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd ().70 647 kap. 18–19 §§ ibid. 657 kap. 3 § och 24–25 §§ ibid. 66Enligt en allmän princip gäller att statliga myndigheter inte föreläggs vite. 1984/85:96 med förslag till lag om viten m.m., s. 24. Se även prop. 2012/13:143. Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna, s. 66 f. 677 kap. 3 och 26–28 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659). 6810 kap. 2 § ibid. 697 kap. 23 och 29 § ibid. 707 kap. 30 § ibid. Extern granskning av Kriminalvården * Statistik över omfattningen av tillsynen i förhållande till Kriminalvården går inte att ta fram för åren eftersom kategorin ”Kriminalvård” vid registrering av ärenden infördes först under slutet av tog över tillsynsansvaret från . Statistiken avser därför delvis tillsynsverksamhet. Sammanfattning: utövar tillsyn över den formella vuxenutbildningen vid kriminalvårdsanstalt. Inspektionen utför också kvalitetsgranskningar. I förhållande till Kriminalvården utövar tillsyn över den formella vuxenutbildningen vid kriminalvårds- anstalt, dvs. den särskilda utbildningen för vuxna och utbildningen i svenska för invandrare (sfi). Tillsynen regleras i 26 kap. skollagen (2010:800) och avser kontroll av regelefterlevnad.71 Utöver tillsynen ska Skolinspektionen i förhållande till mål och andra riktlinjer granska kvaliteten i sådan verksamhet som står under dess tillsyn, så kallade kvalitetsgranskningar.72 Enligt uppgift från Skolinspektionen är man noga med att särskilja tillsynen från kvalitetsgranskningar. I tillsynsärenden prövas endast om huvud- mannen har levt upp till de reglerade kraven eller inte. Under en kvalitetsgranskning kan det dock uppmärksammas brister som ger anledning att meddela ett tillsynsbeslut. 7126 kap. 2 § skollagen (2010:800). Enligt regeringen ska dock en utgångspunkt för den löpande tillsynen vara att den ska omfatta sådana tillsynsaspekter som kräver en mer kvalitativ bedömning av hur huvudmännen och verksamheterna uppfyller författningarnas krav. Se regleringsbrev för avseende , , U2013/7499/GV osv. 7226 kap. 19–20 §§ skollagen (2010:800). Extern granskning av Kriminalvården Skolinspektionens regelbundna tillsyn sker normalt kommun- eller koncernvis. Det betyder att myndigheten granskar alla skolor och andra verksamheter som drivs av samma kommun eller samma utbildningsföretag . Den regelbundna tillsynen utgår från en risk- och väsentlighetsanalys, för att på så sätt styra tillsynen mot de skolor och huvudmän där det finns störst behov av utveckling. I den riktade tillsynen granskar Skolinspektionen ett speciellt område eller en specifik sakfråga inom tillsynsområdet. väljs ett mindre antal verksamheter ut, ibland granskas alla som verkar inom området eller berörs av en specifik sakfråga. I vissa fall kan en riktad tillsyn göras på grund av att Skolinspektionen har fått indikationer om att en viss verksamhet eller huvudman har brister inom ett eller flera områden. Regeringen kan också ge Skolinspek- tionen, liksom andra tillsynsmyndigheter under regeringen, i uppdrag att närmare granska olika frågor.73 Enskilda kan anmäla till Skolinspektionen om han eller hon anser att sådan utbildning som omfattas av Skolinspektionens tillsyn inte följer de regler som gäller för verksamheten. Om klago- målet ska utredas kan den fortsatta utredningen antingen handla om missförhållanden i skolan eller om en lärares lämplighet, eller om båda delarna. Vad som händer om brister uppmärksammas vid tillsynen Skolinspektionen ska sammanfatta och publicera resultatet av till- synen. En redovisning av resultatet ska även lämnas till den granskade verksamheten.74 Om tillsynen visar på brister kan Skolinspektionen vidta ett flertal olika åtgärder för att se till att rättelse sker.75 Skolinspektionen kan förelägga huvudmannen (den som driver skolan) att fullgöra sina skyldigheter. Ett föreläggande kan förenas med vite. Om en skola eller verksamhet har mindre allvarliga brister kan Skolinspektionen fatta beslut om en anmärkning. 73Se t.ex. , promemoria , dnr 400-2013:200. Förstärkt tillsyn av skolors arbete med bedömning och betygssättning. 744 § förordningen (2011:556) med instruktion för . 75Se 26 kap. 10–18 och 27 §§ skollagen (2010:800). Extern granskning av Kriminalvården anmärkning kan inte förenas med vite eller ligga till grund för tvångsåtgärder mot en skola, men om huvudmannen inte åtgärdar bristerna kan Skolinspektionen besluta att förelägga huvudmannen att åtgärda bristerna. Trots att en skola eller verksamhet har brister kan Skolinspektionen avstå från att ingripa. Denna möjlighet finns om överträdelsen är ringa, om bristen snabbt kan rättas till eller om det finns särskilda skäl att avstå från att ingripa. Även om Skolinspektionen tar beslut om att avstå från att ingripa beskrivs bristerna i beslutet. Beslut om föreläggande (med eller utan vite), anmärkning eller om avstående från att ingripa kan fattas i förhållande till Kriminal- vården.76 I förhållande till fristående skolor och skolor som drivs av kommuner eller landsting kan ännu mer ingripande åtgärder vidtas.77 Skolinspektionen kan också vidta åtgärder som berör enskilda lärare. Om Skolinspektionen bedömer att en lärare bör få en varning eller få sin legitimation återkallad görs en anmälan till , som prövar ärendet.78 Omfattningen av kvalitetsgranskningen och tillsynen Nedan redogörs för Skolinspektionens kvalitetsgranskning och tillsyn i förhållande till Kriminalvården –2014. I en rapport som publicerades redovisade Skolinspektionen resultatet av en kvalitetsgranskning av Kriminalvårdens klient- utbildningar.79 Granskningen avsåg om Kriminalvården bedrev ett systematiskt arbete för att motivera klienter att påbörja studier, om klienternas individuella förutsättningar och behov utreddes inför studierna samt om undervisningen planerades och genomfördes med hänsyn till klienternas individuella förutsättningar och behov. Under den kvalitetsgranskningen hittades brister som gav anledning 7626 kap. 27 § ibid. Det är inte i skollagen (2010:800) särskilt reglerat att vite kan riktas mot även statliga huvudmän. Regeringen skrev dock i förarbetena till den nya skollagen att övervägande skäl för att förelägganden ska kunna förenas med vite när det gäller såväl enskilda och kommunala som statliga huvudmän. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 550. 77Se 26 kap. 17–18 §§ skollagen (2010:800). 7827 kap. 4 § ibid. 79Statens skolinspektion, kvalitetsgranskning rapport 2012:6. Vuxenutbildning i anstalt – En kvalitetsgranskning av Kriminalvårdens klientutbildning med fokus på motivationsarbete och anpassning. Extern granskning av Kriminalvården att meddela tillsynsbeslut. I tillsynsbesluten påtalades identifierade brister, något föreläggande meddelades inte.80 kom det in tre anmälningar rörande utbildning inom regi. Alla avsåg samma lärcentrum.81 Två av dem avslutades utan åtgärd. Ett avslutades och överlämnades till Kriminalvården för utredning. Sammanfattning: () utövar tillsyn över att Kriminalvården följer diskrimineringslagen (2008:567) och föräldraledighetslagen (1995:584). DO utövar tillsyn över att diskrimineringslagen och föräldraledighets- lagen följs. Diskrimineringslagen handlar om sådant missgynnande som har samband med kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktions- hinder, sexuell läggning eller ålder. I diskrimineringslagens tredje kapitel finns krav på olika aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter samt mot- verka diskriminering. Sådana åtgärder ska Kriminalvården vidta både i egenskap av arbetsgivare och i egenskap av utbildnings- anordnare. DO genomför tre olika typer av granskningar av aktiva åtgärder:82 Enskild granskning innebär att DO beslutar om granskning på grund av indikationer om att bestämmelserna om aktiva åtgärder inte har följts. Uppföljningsgranskning görs till följd av tidigare granskning av en arbetsgivares eller utbildningsanordnares arbete med aktiva åtgärder. 80Se t.ex. , beslut , dnr 400-2011:1977. 81Statens skolinspektion, dnr 2013:6931, 2013:6932 och 2013:6432. granskningar/ (Hämtad ). Extern granskning av Kriminalvården Temagranskning innebär att flera arbetsgivare eller utbildnings- anordnare granskas och att DO fördjupar kunskapen inom de teman som granskas. Den som inte fullgör sina skyldigheter i fråga om aktiva åtgärder enligt diskrimineringslagen kan vid vite föreläggas att fullgöra dem. Ett sådant föreläggande meddelas av på framställning av DO. Ett föreläggande med vite kan riktas även mot staten som arbetsgivare eller som huvudman för utbildnings- verksamhet. Nämndens beslut kan inte överklagas. Om en talan om utdömande av vitet förs vid tingsrätt av DO får dock tingsrätten pröva även vitets lämplighet, dvs. bland annat beloppets storlek.83 Diskrimineringslagens andra kapitel innehåller bestämmelser om förbud mot diskriminering. Kriminalvården träffas av förbud mot diskriminering bland annat i egenskap av utbildningsanordnare och vårdgivare. Vidare gäller ett förbud för myndighetsanställda att diskriminera när de bistår allmänheten med upplysningar, vägled- ning, råd eller annan sådan hjälp, eller på annat sätt i anställningen har kontakter med allmänheten. För arbetsgivare gäller även ett förbud mot repressalier mot bland annat arbetstagare som anmält eller påtalat att arbetsgivaren handlat i strid med lagen. Tillsyn i förhållande till andra kapitlet diskrimineringslagen utövas främst med anledning av anmälningar från enskilda. DO kan driva ett ärende om diskriminering i domstol eller, i vissa fall då rättsläget bedöms som klart, till en förlikning mellan anmälaren och den anmälda parten. Ett ärende för att utöva tillsyn i förhållande till andra kapitlet kan också inledas på eget initiativ efter att DO fått signaler om brister på annat sätt, genom t.ex. media. DO tar även emot anmälningar från föräldralediga som anser att de blivit sämre behandlade i samband med föräldraledighet. Även i sådana fall får DO föra talan vid domstol för en enskild arbets- tagare eller arbetssökande.84 –2014 har DO inlett en granskning som mer direkt berört Kriminalvården. 834 kap. 5 och 16-17 §§ diskrimineringslagen (2008:567). Se även prop. 2007/08:95. Ett starkare skydd mot diskriminering, s. 551. 8425 § föräldraledighetslagen (1995:584). Extern granskning av Kriminalvården ett granskningsärende avseende Kriminalvårdens handlingsplan för jämställda löner. DO:s bedömning var att Kriminalvården bedrev ett planmässigt arbete för jämställda löner.85 Ärendet inleddes inom ramen för den så kallade Miljongranskningen 2013, som innebar att DO följde upp att de arbetsgivare som ingick i dåvarande JämO:s Miljongranskning (2006–2008) hade ett fortsatt systematiskt arbete för jämställda löner.86 DO har även tagit emot anmälningar om diskriminering riktade mot Kriminalvården, se tabell nedan. En av anmälningarna () har lett till att en förlikning träffats med Kriminalvården. Inte någon anmälan har lett till att DO fört talan vid domstol. Sammanfattning: utövar tillsyn över den offentliga upphandlingen. ska också verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet. utövar tillsyn över den offentliga upphandlingen enligt bland annat lagen (2007:1091) om offentlig upphandling.87 Tillsynen innefattar att verket hos allmän förvaltningsdomstol ska ansöka om att en upphandlande myndighet ska betala upphandlings- skadeavgift i vissa fall när avtal har slutits i strid med lagen.88 fann t.ex. i ett beslut att Kriminalvården brutit mot lagen om offentlig upphandling genom att tilldela kontrakt avseende organisationskonsulttjänster från ett ramavtal som upp- 85Diskrimineringsombudsmannen, beslut , dnr. GRA 2013/190. Uppföljning av JämO:s Miljongranskning: Granskning av arbetsgivares handlingsplaner. 2013/ (Hämtad ). 873 § förordningen (2007:1117) med instruktion för och 18 kap. 1 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. 8817 kap. 1–2 §§ lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. Extern granskning av Kriminalvården handlats genom ett förenklat förfarande. Enligt borde det ha upphandlats genom ett öppet eller selektivt förfarande.89 ska också verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet och fullgöra de uppgifter som följer av konkurrenslagen (2008:579).90 Kriminalvården bedriver inom ramen för arbetsdriften verksamhet som faller under konkurrenslagen.91 I konkurrenslagen är regleringen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet av särskild betydelse för Kriminalvården. Konkurrens- verket har rätt att vid föra talan om att förbjuda staten att tillämpa ett visst förfarande, om detta snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, alternativt hämmar, eller är ägnat att hämma, före- komsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens.92 6.4.7Kommunala nämnder och länsstyrelser Sammanfattning: Kommunala nämnder utövar tillsyn över Kriminalvårdens mathållning och över att myndigheten utför obligatoriska funktionskontroller av ventilationssystem. Läns- styrelser utövar tillsyn över Kriminalvårdens djurhållning. Mathållningen skiljer sig åt mellan Kriminalvårdens olika verksam- hetsställen. Den kan både bedrivas inom verksamheten och köpas in utifrån.93 Kriminalvården ska i sin livsmedelshantering följa bland annat livsmedelslagen (2006:804). Den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet är behöriga att utöva kontroll av efterlevnaden av lagen samt i lagen angivna beslut och bestämmelser i annan reglering angående mat- 89Konkurrensverket, beslut , dnr 690/2013. 902–3 §§ förordningen (2007:1117) med instruktion för . 91Många intagna sysselsätts med arbete i Kriminalvårdens arbetsdrift. Mot ersättning erbjuds både tjänster och varor som de intagna tillverkat. 923 kap. 27 och 32 §§ konkurrenslagen (2008:579). 93Kriminalvården, rapport . Förslag från – slutredovisning delprojekt 3, Kriminalvårdens budgetfördelningsmodell, s. 18. Extern granskning av Kriminalvården hållning.94 Inspektioner kan utföras på nämndens egna initiativ eller efter klagomål från enskilda. leder och samordnar landets livsmedelskontroll. Det finns krav på funktionskontroll av ventilationssystem för att säkerställa ett tillfredsställande inomhusklimat i byggnader.95 Kontrollen omfattar bland annat att systemet inte innehåller föroreningar som kan spridas i byggnaden och att det i övrigt fungerar på det sätt som är avsett. Om Kriminalvården inte följer reglerna om obligatorisk funktionskontroll eller underlåter att avhjälpa påtalade brister, har i kommunen rätt att få tillträde till fastigheten. Nämnden kan också rikta ett åtgärds- föreläggande mot myndigheten. Enskilda kan vända sig till aktuell anmäla att en ventilationskontroll inte har utförts eller att påtalade brister inte har åtgärdats. Vid tre av Kriminalvårdens anstalter bedrivs djurhållning. I djur- skyddslagen (1988:534) finns bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas. Dessa bestämmelser kompletteras genom djurskydds- förordningen (1998:539), myndighetsföreskrifter och allmänna råd. Länsstyrelserna ansvarar för djurskyddskontrollen i länen.96 De tar emot anmälningar från enskilda och kan även utföra en kontroll på eget initiativ. samordnar och vägleder läns- styrelsernas djurskyddsarbete. 9411 § livsmedelslagen (2006:804) och 23 § livsmedelsförordningen (2006:813). 95Aktuellt regelverk finns i (2010:900), plan- och byggförordningen (2011:338) och i föreskrifter och allmänna råd om funktionskontroll av ventilations- system och certifiering av sakkunniga funktionskontrollanter, BFS 2011:16, OVK 1. 9624 § djurskyddslagen (1988:534). Extern granskning av Kriminalvården 6.5Annan granskning av Kriminalvårdens verksamhet Sammanfattning: är en myndighet under som granskar Kriminalvårdens årsredovisning. Riks- revisionen utför också effektivitetsrevision, som huvudsakligen är inriktad på granskning av hushållning, resursutnyttjande, mål- uppfyllelse och samhällsnytta. är en myndighet under med uppdraget att granska vad statens pengar går till och hur effektivt de används. Myndigheten leds av tre riksrevisorer, som väljs av riksdagen.97 Genom ett grundlagsskyddat oberoende har ett starkt mandat att granska statliga myndigheter och verksamheter. Den bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. När myndigheter lämnar årsredovisningen till regeringen ska de lämna en kopia av den till Riksrevisionen.98 granskar årsredovisningarna för att bedöma om de är tillförlitliga och korrekta, om räkenskaperna är rättvisande och om myndigheterna följer aktuella regler och beslut.99 Om en myndighet ska lämna delårsrapporter granskas även de. kan genom egna undersökningar ta fram ett underlag till grund för bedömningen om årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild. Revisorn kan exempelvis undersöka om viktiga kontrollfunktioner i myndighetens system och rutiner fungerar som de ska. Om kontrollfunktionerna inte fungerar kan revisorn inte helt lita på att redovisningen är korrekt. För att undersöka om kontrollfunktionerna fungerar kan revisorn t.ex. intervjua personal, gå igenom processbeskrivningar och göra funktionstester. Förutom att undersöka viktiga kontrollfunktioner 9713 kap. 8 § första stycket regeringsformen. 982 kap. 2 § andra stycket förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 995 § första stycket lagen (2002:1022) om statlig revision m.m. Extern granskning av Kriminalvården kan revisorn också granska om olika fakta i redovisningen stämmer, så kallad substansgranskning. Exempelvis kan poster som verkar stora och ovanliga granskas genom att revisorn går igenom de transaktioner och underlag som ligger bakom posterna. Ett annat exempel på substansgranskning är att man går igenom ledningens protokoll. Om det vid en granskning av viktiga kontrollfunktioner eller vid en substansgranskning upptäcks fel eller brister som myndighetens ledning bör informeras om skriftligt lämnas en revisionsrapport till myndigheten. Ofta ber man också myndigheten att komma in med information med anledning av iakttagelserna i rapporten. Om iakttagelserna är mindre allvarliga skrivs en revisions- promemoria. Kopior av revisionsrapporter kan skickas till regeringen och ansvarigt departement. Syftet är inte att genomföra en fullständig granskning . Den årliga revisionen inriktas i stället mot bedömda risker för väsentliga fel. Utgångspunkten är att granskningen ska vara så omfattande att den ger en rimlig, men inte fullständig, säkerhet för uttalandet i revisionsberättelsen. ska även arbeta förebyggande. Eventuella fel och brister kommuniceras med berörda så att de kan åtgärdas innan årsredovisningen beslutas.100 Granskningen av årsredovisningen avslutas med en revisions- berättelse. Granskningen av en delårsrapport avslutas med ett revisors- intyg (kallas även revisorsrapport över översiktlig granskning av delårsrapport). Revisionsberättelserna och revisorsintygen lämnas till regeringen, med kopior till ansvarigt departement och till den berörda myndigheten.101 Om revisionsberättelsen innehåller någon invändning ska myndigheten redovisa för regeringen vilka åtgärder myndigheten har vidtagit eller avser att vidta med anledning av invändningen.102 100Riksrevisionen, promemoria , dnr 30-2012-0169. PM om revisionens inriktning, s. 6. 1015 § andra stycket och 10 § lagen (2002:1022) om statlig revision m.m. 10228 § myndighetsförordningen (2007:515). Extern granskning av Kriminalvården Årlig revision i förhållande till Kriminalvården finns en revisionsrapport avseende Kriminal- vården publicerad , med undantag då inga revisionsrapporter avseende Kriminalvården publicerades. För att visa vad årliga granskning av Kriminalvården kan avse redogörs för den revisionsrapport som publicerades . Rapporten gällde verkställighetsplanering, arbetsdrift och upphandling. genomförde verksamhetsbesök vid fyra anstalter och tre frivårdskontor. Utöver det ställdes ett antal fråge- ställningar till Kriminalvården centralt. bedömning var att flertalet tidigare konstaterade brister i den interna styrningen och kontrollen avseende verkställighetsplanering, arbetsdrift och upphandling kvarstod. Kriminalvården rekommenderades bland annat att förbättra arbetet med systematisk uppföljning och att vidta åtgärder för att säkerställa att obligatoriska moment genomförts innan verkställighetsplaner klarmarkeras. Under granskningen gick bland annat igenom 120 verkställighetsplaner och fann då att 29 var klarmarkerade, fast de inte var fullständiga.103 Effektivitetsrevision innebär att granskar och lämnar förslag till förändringar så att den statliga verksamheten bedrivs effektivare, med högre kvalitet och till lägre kostnader. Granskningarna utgår ofta från beslut och omfattar regeringens genomförande av politiska mål, styrning, uppföljning och rapportering till . granskar också myndigheternas genomförande och rapportering till regeringen. Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på granskning av hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta.104 Eftersom problem inte är isolerade till en enskild statlig aktör eller en enskild fråga har man vid granskningen ofta ett 103Riksrevisionen, revisionsrapport , dnr 32-2013-0552. Rapport löpande gransk- ning av Kriminalvården . 1044 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Extern granskning av Kriminalvården bredare perspektiv än den enskilda organisationen eller huvud- mannen.105 De tre riksrevisorerna beslutar självständigt vad som ska granskas, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag. De beslutar även självständigt och var för sig hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning.106 Resultatet av granskningen ska redovisas i en granskningsrapport.107 Granskningsrapporten skickas till riksdagen.108 talman överlämnar sedan granskningsrapporten till berört utskott och till regeringen. Regeringen ska svara på vad man avser att göra med anledning av rapporten. Kopior av rapporten skickas även till berörda organsationer. Myndigheterna är dock inte skyldiga att följa rekommendationerna. Effektivitets- granskningarna följs upp och resultatet presenteras i uppföljnings- rapporter. Effektivitetsrevision i förhållande till Kriminalvården Enligt uppgift från genomförs 25–30 effektivitets- revisioner . publicerades tre granskningsrapporter som rör Kriminalvården (en 2009 och två 2011). bedrevs en förstudie med fokus på statens samlade insatser vid det brottsförebyggande arbetet vid frigivning, där Kriminalvården är en viktig del. Rapporten gällde effektiviteten i det återfallsföre- byggande arbetet. Slutsatsen var att Kriminalvårdens planering av intagnas tid i anstalt inte fungerade tillfredsställande. Det fanns stora brister i samordningen internt mellan anstalt och frivård, liksom i Kriminalvårdens samverkan med andra myndigheter.109 En av rapporterna hade som utgångspunkt åtta granskningar som genomförts –2011 av effektiviteten i rättsväsendet och specifikt brottmålsprocessen. 105Riksrevisionen, promemoria , dnr 30-2012-0169. PM om revisionens inriktning, s. 10. 10613 kap. 8 § andra stycket regeringsformen. 1074 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. 1089 § ibid. Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott – Verkställighetsplanering och samverkan inför de intagnas frigivning. Extern granskning av Kriminalvården