sou · H3B371 · 2015-08-04 00:00:00 — Det är angeläget att beslut om en placering utan vårdnadshavarnas sam- tycke alltid föregås av en lämplighetsbedömning. Vårdnadshavarens inställning och beskrivning av situationen kan i vissa fall vara en omständighet som gör att socialnämnden anser det olämpligt att medverka till en placering. Det kan också finnas andra omständig- heter som behöver tas hänsyn till. Förslaget innebär dock bättre förutsättningar för att hjälpa barn nära myndighets- åldern som befinner sig i en utsatt situation och där allvarliga relationsproblem mellan barn och deras föräldrar omöjliggör sam- förståndslösningar. Det är inte minst viktigt att undvika att barnet i sin utsatthet får allt svårare att fungera i skolsituationen och utvecklar ett riskbeteende. Den föreslagna möjligheten att låta frivillig vård fortsätta, på ungdomens begäran och då socialnämnden bedömer att vården behövs, får anses vara en mindre ingripande åtgärd. Utredningen föreslår att socialnämnden ska få besluta om vård enligt SoL utanför det egna hemmet för barn som har fyllt även utan vårdnadshavarens samtycke, om det är lämpligt och barnet begär eller samtycker till det. Som har framgått ovan ska bestämmelsen tillämpas restriktivt. Vårdnadshavaren bör kommuniceras och ha rätt att överklaga beslutet Den föreslagna bestämmelsen i SoL motiveras av en modern syn på barn som rättighetsbärare och rätt till självbestämmande i takt med stigande ålder och mognad. Utifrån det perspektivet skulle kunna anföras att barnet ska vara att betrakta som ensam part i dessa ärenden. Vårdnadshavaren har dock, enligt 6 kap. 11 § FB, rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga ange- lägenheter. Med beaktande av att ett beslut om att placera ett barn utan vårdnadshavarens samtycke är ett stort ingrepp i denna rätt anser utredningen att ett sådant beslut bör kunna överklagas av vårdnadshavaren. Ett beslut om placering fattas med stöd av 4 kap. 1 § SoL och får överklagas till förvaltningsrätten enligt 16 kap. 1 § SoL. Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke vårdnadshavaren har rätt att överklaga beslutet innebär även att han eller hon är part i ärendet och ska kommuniceras utredningsmaterialet enligt 17 § förvaltningslagen (1986:223). Undantagsbestämmelsen i 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:100) kan bli tillämplig i de situationer då det kan antas att barnet lider betydande men om materialet delges vårdnadshavaren. 12Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd När samhället griper in med tvingande åtgärder för att skydda barn och unga är det, enligt direktiven, viktigt att de bestämmelser som reglerar insatserna är tydliga och konsekventa samt beaktar den enskildes rättigheter och rättsäkerhet. Rättssäkerhetsfrågor i samband med utredning och rättsprocess inför ett omhändertagande behandlades i kapitel 10. I detta kapitel analyseras hur vårdnadshavarnas rättssäkerhet är tillgodosedd under vårdens genomförande. Viktiga aspekter av rättssäkerhet ur ett föräldraperspektiv är information och delaktighet när det gäller olika ställningstaganden som rör barnet samt möjligheten att upp- rätthålla kontakten med barnet. För många föräldrar vars barn är tvångsomhändertagna är den mest centrala frågan ur rättssäkerhets- synpunkt vilka möjligheter de har att återförenas med sitt barn. I detta kapitel behandlas också den allmänna bestämmelsen om socialnämndens ansvar att lämna föräldrarna råd, stöd och annan hjälp som de behöver när barnet vårdas utanför det egna hemmet. Föräldrarnas behov av stöd och hur det tillgodoses nämns inte uttryckligen i direktiven. Utredningen anser dock att det är nöd- vändigt att belysa dessa frågor inte minst av etiska skäl, med hänsyn till hur ingripande ett tvångsomhändertagande av barn är. Det är också viktigt ur ett barnperspektiv. Att föräldrarna uppmuntras att vara delaktiga och att de får stöd kan ha stor betydelse för att de ska finnas kvar i barnens liv. Det kan också avlasta de barn som oroar sig för sina föräldrars situation. Stöd i lämpliga former kan också bidra till att göra vården stabilare och tryggare och anknyter därmed till de frågor som behandlas i tilläggsdirektiven till utred- ningen om långsiktighet och stabilitet. Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd Med föräldrar avses i detta kapitel biologiska föräldrar, oberoende av om dessa är vårdnadshavare eller inte. används termen föräldrar i en mer generell betydelse, även om det som beskrivs i praktiken enbart rör vårdnadshavaren. Det kan också röra sig om citat från olika källor, där det inte görs någon åtskillnad mellan vårdnadshavare och föräldrar. Med hem avses föräldrahemmet, även om det ur barnets perspektiv efterhand kan vara familjehemmet som är barnets ”riktiga” hem. Intentionen i den svenska lagstiftningen är att barn ska återförenas med sina föräldrar när syftet med vården har uppnåtts.1 Den vård som ges utanför den unges hem ska ingå som en del i en samlad behandling med syftet att så långt möjligt skapa förutsättningar för den unge att återknyta gemenskapen med familjen under trygga förhållanden.2 kan konstateras att kontinuitet och stabili- tet i samhällsvården alltmer lyfts fram som ett övergripande mål vid sidan av återföreningsprincipen.3 Lagen ger numera möjlighet till avsteg från återföreningsprincipen med hänsyn till barnets behov, främst genom reglerna om vårdnadsöverflyttning till familjehems- föräldrar (6 kap. 8 § FB). ska särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden till familje- hemsföräldrarna när barnet varit placerat i samma familjehem (6 kap. 8 § andra stycket SoL och 13 § tredje stycket LVU). Det främsta uttrycket för återföreningsprincipen i lagen är bestämmelserna om regelbundna överväganden respektive ompröv- ningar (i beteendefallen) av om vården fortfarande behövs. Över- vägandebestämmelserna (6 kap. 8 § första stycket SoL och 13 § första stycket LVU) har dock kompletterats för att bli mer framåt- syftande. Ett tillägg har gjorts som innebär att socialnämnden 2002/03:53 s. 84. 1979/80:1 del A s. 215 och 501. 3Se bl.a. prop. 1989/90:28 s. 52 och prop. 2002/03:53 s. 83 ff. Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd utifrån barnets bästa även ska överväga om vården bör fortsätta på och hur den i så fall bör inriktas och utformas.4 Se vidare angående dessa bestämmelser i kapitel 13. En grundläggande princip vid vård i familjehem eller HVB är att vården bör utformas så att den främjar den enskildes samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmiljön (6 kap. 1 § tredje stycket SoL). Förutom principerna om närhet och bibehållen kontakt med hemmiljön, som kommer till uttryck i ovan nämnda bestämmelse, ska socialnämnden i första hand överväga möjligheterna till placering i barnets nätverk enligt 6 kap. 5 § SoL. 12.2.3Socialnämndens ansvar för att ge stöd till föräldrarna Enligt 6 kap. 7 § 4 SoL ska socialnämnden i fråga om de barn som vårdas i ett familjehem, jourhem, annat enskilt hem eller HVB lämna vårdnadshavarna och föräldrarna råd, stöd och annan hjälp som de behöver. Bestämmelsen gör således inte någon skillnad mellan vårdnadshavare och förälder, mellan olika placeringsformer eller lagrum och gäller även vid s.k. privatplacering. Bestämmelsen gäller dock enbart föräldrar till barn . 2012/13:10 s. 81 f. Ändringarna trädde i kraft . Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd 12.3Föräldrarnas situation och behov Det finns mycket begränsad forskning som fokuserar på föräldrars upplevelser av att ha sina barn i samhällsvård, hur föräldrarnas situation ser ut och vilka behov de har.5 Det rör sig som regel om kvalitativa studier med en liten undersökningsgrupp. De studier om föräldrars upplevelser som finns rör nästan uteslutande föräldrar vars barn är placerade i familjehem. Uppgifter om skälen till ingripande saknas i den officiella statstiken, förutom om LVU-omhändertagande föranleds av miljön i hemmet eller barnets beteende. Inom forskningen finns endast begränsad kunskap. Det kan emellertid konstateras att de familjer vars barn utsätts för omhändertagande inte representerar ett genomsnitt av den svenska befolkningen. Tvärtom så tillhör de samhällets socialt sett mest utsatta grupper.6 En undersökning av förändringar visar att föräldrarnas missbruk som skäl till tvångsomhändertagande ökade kraftigt och framåt och var det dominerande skälet . De i övrigt vanligast förekommande skälen var ”problem med omvårdnaden” och ”psykiska störningar”.7 Den största svenska studien i som rör föräldrarna genomfördes inom ramen för projektet i kris i slutet av 1980- talet. Föräldrar till 89 barn, som omfattades av projektet, intervju- ades efter omhändertagandet och följdes sedan upp . I studien konstaterades att föräldrarna befann sig i ett socialt utanförskap. De vanligaste orsakerna till placeringen var miss- bruksproblem och/eller psykiska problem hos föräldrarna. Majori- teten av barnen som placerades hade ensamstående mödrar. Hälften befann sig utanför arbetsmarknaden och tre fjärdedelar saknade yrkes- utbildning. Studien visade också att av föräldrarna hade fått en försämrad livssituation efter placeringen. hade fått hem sina barn eller också hade barnen flyttat till eget boende. Forskarna framförde kritik mot att placerade barns föräldrar ofta betraktas med misstro. Samhällets ingripande har medverkat till och förstärkt familjernas sönderfall. 5Höjer I (2012). s. 72 och 76. I (red. 6Lundström T (1993) s. 178 ff. och (1985) s. 204 ff. 7Lundström T (1996) s. 43. Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd studien upplevde att de inte hade fått det stöd de hade behövt från samhället.8 I en studie i intervjuades 24 föräldrar när deras barn varit placerade . Barnen var omhändertagna på grund av brister i hemmiljön. Föräldrarnas liv hade i de flesta fall utvecklats negativt vad gäller social situation och familjesituation. Med något undantag hade föräldrarna dock en fortsatt eller återupptagen kontakt med sina barn.9 Om det finns en missbruksproblematik försämras ofta föräldrarnas situation efter ett omhändertagande genom ett mer intensivt missbruk. Det lyfts bl.a. fram i en studie om mödrar med missbruks- problem som fått sina barn omhändertagna. Enligt studien leder det till en mycket utsatt livssituation för kvinnorna och svårigheter att hålla kontakt med barnet.10 12.3.1Krisreaktioner behöver uppmärksammas och mötas Utländska och svenska studier beskriver kraftiga krisreaktioner hos mödrar i samband med att deras barn omhändertas. refererar bl.a. till några utländska studier där mödrar, fostermödrar och socialarbetare har intervjuats. Nästan alla föräldrar uttryckte känslor av sorg, depression och trauma till följd av att barnen tagits ifrån dem. Många talade också om en känsla av hopplöshet och kvarvarande fientlighet gentemot den sociala barnavården. Forskar- gruppen ansåg att mödrarnas upplevelse av stress och trauma kan påverka deras förmåga att relatera till sina barn och samarbeta med andra vuxna under besöken.11 Enligt den tidigare nämnda svenska studien, där mammor med missbruksproblem intervjuades, blir krisen ofta värre om omhändertagandet sker med stöd av LVU. I intervjuerna beskrivs starka känslor av ilska och sorg, tomhet och oro. Några mammor berättar om suicidtankar. Mödrarnas reaktioner skilde sig åt i de 8Hessle S (1988) s. 55. 9Skerfving A (1993). 10Trulsson K (1997) s. 162 ff. Studien omfattade tolv kvinnor med förskolebarn som varit inskrivna vid ett behandlingshem för missbrukare eller haft sitt barn på ett barnhem. 11Höjer I (2007) s. 34 f. Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd fall barnen blev placerade hos släktingar. Dessa mödrar visade inte samma krisreaktioner, utan uttryckte mera känslor av lättnad.12 har genomfört två studier i samarbete med Stiftelsen . Den ena studien var baserad på en fokusgrupp (som träffades ) och den andra på enskilda intervjuer med föräldrar. I rapporten återges också erfarenheter från tre kommuners föräldrastödsgrupper. Föräldrarna (flertalet kvinnor) beskriver sina känslor av maktlöshet, förtvivlan och desperation vid separationen från barnen. I vissa fall har dessa krisreaktioner mötts med bristande förståelse och tolkats som ytterligare bevis på otill- räcklig föräldraförmåga. Krisreaktioner som inte uppmärksammas kan, enligt , medföra att en förälder inte förmår förändra sin situation. Det kan också medföra att föräldrar fastnar i ett negativt förhållningssätt gentemot och dess insatser vilket kan få negativa följder för alla inblandade i placeringen, föräldrar, barn och familjehemsföräldrar.13 forskningsråd har inom ramen för ett projekt utvecklat en tjänst i form av föräldrastöd i samband med placering. syftade bl.a. till att underlätta barnets etablering i familjehemmet och motverka att föräldrar ”försvinner” i samband med ett omhändertagande. Att befinna sig i en kris medför svårigheter att ta in information och att förstå vad som händer. Den information som ges till föräldrarna behöver därför anpassas efter detta och ges vid upprepade tillfällen. Föräldrarna kan vidare behöva få praktiskt och annat stöd för att få vardagen att fungera, parallellt med att de uppmuntras att ta del i barnets inskolning i familjehemmet, träffa barnet och delta i andra uppgifter som hänger samman med placeringssituationen. Erfaren- heten visar, enligt rapporten, att behovet av sådant stöd brukar vara övergående och att förmågan att ta emot och förstå information återkommer. Att hantera och bearbeta den identitetskris som placeringen av barnet kan ha lett till kan däremot ta lång tid.14 12Trulson K (1997) s. 238. 13Höjer I (2007) s. 140 f. 14Dalarnas forskningsråd (2006). Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd Följande redovisning av vad föräldrar i olika undersökningar efter- frågar baseras i huvudsak på tidigare nämnda kontakter med ett fyrtiotal föräldrar till familjehemsplacerade barn.15 Hon konstaterar att de föräldrar som deltagit i fokusgrupperna kanske inte är helt representativa för gruppen föräldrar med familjehems- placerade barn, eftersom de kan förmodas vara mer resursstarka. representerar de sinsemellan varierande bakgrund och erfarenheter. I redovisningen finns också flera hänvisningar till en undersökning som omfattar tre stadsdelar i . Ett tjugotal föräldrar vars barn var placerade enligt 2 § LVU (av samtliga i de tre stadsdelarna) tillfrågades i enkät- eller intervjuform om sina erfaren- heter.16 I nästa avsnitt redovisas vad som framkommit i utredningens kontakter med olika frivilligorganisationer. Deras synpunkter överensstämmer till stor del med det som framkommit i de redovisade undersökningarna. Föräldrarna uttrycker sammanfattningsvis att de önskar kontinuitet i kontakten med , information om barnets vardagsliv och delaktighet, en bra kontakt med barnet, ett väl fungerande samarbete med familjehemmet, samt stöd i den nya föräldrarollen. Kontinuitet i kontakten med Betydelsen av kontinuitet i kontakterna med betonas av många föräldrar. Först då finns förutsättningar för att utveckla ett förtroendefullt och respektfullt förhållande. Det är också en trygghet att den ansvariga socialsekreteraren är införstådd med de 15Höjer I (2007). Rapporten bygger på intervjuer med föräldrar vars barn var placerade i familjehem, en konferens, fokusgrupper med föräldrar och socialarbetare samt kontakt med tre kommuner som bedrev föräldrastöd. 16Berner E m.fl. (2014) s. 44 ff. Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd förhållanden som råder. Många upplevde att kontinuiteten i kontakten bröts efter placeringen då den i många fall hade behövts som bäst.17 Föräldrar vill vara delaktiga och informerade. Särskilt när det gäller själva omhändertagandet, men även . Föräldrar förstår ofta inte agerande, de vet inte vad som ska hända eller vad som förväntas av dem. Vissa föräldrar efterfrågar uttryckligen mer information om vad som gäller, tydligare vård- planer och större delaktighet i planeringen.18 Föräldrar upplever det som värdefullt att få tillgång till kontinuerlig information om barnets vardagsliv, om hur det går i skolan, om kamrater och fritidsysselsättningar. Att föräldrarna är uppdaterade om vad som händer i barnets liv gör att kontakten med barnet blir mer naturlig.19 Umgänget med barnet i familjehemmet kan vara svårt att genom- föra på ett sätt som känns bra för både föräldrar och barn. Det kan kännas bättre att träffa barnen i det egna hemmet eller på en neutral plats. Känslan av att inte kunna erbjuda samma materiella standard som barnet har tillgång till i familjehemmet kan hindra föräldrar att ha barnen hos sig. Vissa föräldrar efterfrågar att vid behov kunna få stöd i förberedelser och uppföljning för att umgänget ska bli bra.20 Information till familjehemsföräldrarna om barnets och föräldrar- nas tidigare förhållanden är en betydelsefull förutsättning för ett gott samarbete. Att känna sig inbjuden och välkommen i familje- 17Höjer I (2007) s. 73 ff. 18A a s. 101 och m.fl. (2014) s. 135 f. 19Höjer I (2007) s. 102 ff. och (red. 2012) s. 83 f. och s. 127 ff. 20Höjer (2007) s. 109 och m.fl. (2014) s. 135 f. Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd hemmet är också betydelsefullt. Samarbetet underlättas av att de biologiska föräldrarna fortfarande ses som föräldrar och blir till- frågade i viktiga frågor som rör barnet. har en viktig uppgift för att balansera den ojämlika relationen mellan föräldrar och familjehemsföräldrar. Stöd i den nya föräldrarollen På olika sätt uttrycker föräldrarna behov av hjälp med att anpassa sig till den nya föräldrarollen i och med placeringen. Den osäkerhet föräldrarna känner kan påverka relationen till barnet negativt. Stödet från blir mycket viktigt i detta läge.22 Vissa föräldrar efterfrågar ett utomstående samtalsstöd i samband med placeringstillfället, exempelvis av psykolog eller kurator, för att få hjälp att bearbeta sin sorg och ilska. Många föräldrar skulle vilja ha en kontaktperson, som kan lotsa dem genom systemet, en person som har kunskap om lagstiftningen och arbete. Det kan vara någon inom , men helst inte handläggaren. I ett senare skede av placeringen önskar vissa föräldrar träffa andra i grupp och dela sina erfarenheter.23 Särskilt om föräldrar till barn som placerats på grund av sitt beteende Det finns få studier om upplevelserna hos föräldrar vars ungdomar har omhändertagits på grund av sitt beteende. har intervjuat ungdomar, anhöriga och socialsekreterare om deras upp- levelser av tvångsomhändertagande. De anhörigas råd till social- sekreterarna sammanföll med önskan om delaktighet, att få vara samarbetspartners i arbetet för den unge. Det förutsätter en förtroendefull relation till handläggande socialsekreteraren. Claezon fann exempel på det men också en del besvikelse över handlande.24 Inom ramen för en uppsats har föräldrar till barn som omhändertagits på grund av sitt beteende intervjuats. 21Höjer I (2007) s. 79 ff. och m.fl. (2014) s. 135. 22Höjer I (2007) s. 75. 23Berner E m.fl. (2014) s. 135 f. 24Cleazon I (2004) s. 127 ff. Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd upplevde att föräldrarollen hade förändrats i mycket större utsträckning är de hade kunnat föreställa sig genom att de förväntas finnas kvar som föräldrar jämsides med andra vuxna som finns kring barnet. Även om placeringen ofta var en lättnad, eftersom situationen hade varit ohållbar upplevde föräldrarna krisreaktioner. Vissa av föräldrarna hade skuldkänslor i förhållande till barnet och upplevde att det var tungt att möta omgivningen. Som regel hade dessa föräldrar en positiv inställning till samarbetet med , särskilt om de har fått ha kontakt med hand- läggaren över . ansåg de att deras stödbehov inte hade efterfrågats eller tillgodosetts. Deras behov bestod i att ha någon att vända sig till som har kunskap om arbete och relevant lagstiftning samt att få möjlighet att träffa andra föräldrar i grupp för att dela tankar och erfarenheter. Föräldrarna betonade också vikten av att få löpande information och att den handläggande socialsekreteraren är tillgänglig samt har tillräcklig erfarenhet och kunskap.25 12.4Föräldrarnas rättsliga ställning under en placering Förälder som inte är vårdnadshavare är inte part i ett ärende som gäller vård utanför det egna hemmet och har därför inte rätt att bli informerad eller kunna påverka innehållet i vården. En förälder som inte är vårdnadshavare har inte heller rätt till insyn i sekretes- skyddat material om barnet. Vid en sekretessprövning finns det dock ett större utrymme att lämna uppgifter till en förälder än till vilken utomstående person som helst. Det innebär att många vardagliga uppgifter om barnet ofta kan lämnas även till en förälder som inte är vårdnadshavare. Underhållsskyldigheten är inte kopplad till vårdnaden utan till föräldraskapet och kvarstår även vid en placering. Föräldrarna är, enligt 8 kap. 1 § andra stycket SoL, skyldiga att i skälig utsträckning bidra till kommunens kostnader och socialnämnden får uppbära underhållsbidrag som avser barnet. ansvar för att den unges behov av umgänge tillgodoses omfattar även föräldrar som inte 25 Flygare G (2011). Uppsatsen bygger på intervjuer med sex föräldrar. Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd är vårdnadshavare (14 § LVU), liksom ansvaret för råd, stöd och annan hjälp (6 kap. 7 § p 4 SoL). 12.4.1Möjlighet att påverka valet av hem ansvar för att främja samhörigheten med hem- miljön (6 kap. 1 § SoL) gäller enligt förarbetena inte bara geo- grafisk närhet. Språkliga och kulturella skillnader i synsätt och bak- grund kan skapa väl så stora avstånd mellan människor. Att sådana skillnader beaktas och att man väljer ett hem som kan samarbeta med barnets biologiska föräldrar är av största betydelse vid alla placeringar och i synnerhet av invandrarbarn. Det innebär att social- tjänsten måste vara lyhörd för föräldrarnas egna önskemål utan att för den skull göra avkall på den professionella bedömningen av vad som är ett lämpligt hem för det enskilda barnet. I förarbetena betonas att vårdnadshavarens grundläggande värderingar i fråga om religion, människosyn, livsvärden m.m. så långt möjligt bör respekteras. Vårdnadshavarens inställning kan dock frångås om vården kräver det.26 Således har en vårdnadshavare inte medgetts rätt att begära att ett barn ska placeras i en viss religiös miljö.27 Förutom principerna om närhet och bibehållen kontakt med hemmiljön, som kommer till uttryck i ovan nämnda bestämmelse, ska socialnämnden i första hand överväga möjligheterna till placering i barnets nätverk enligt 6 kap. 5 § SoL. Vad som är bäst för barnet ska dock alltid beaktas. Enligt förarbetena bör en av de vägledande principerna i sociallagstiftningen tolkas så att nämnden inte förbiser möjligheten att hitta en bra placering i barnets naturliga nätverk. Det betyder också att regelmässigt bör undersöka släktens möjlighet att stödja barnet även om det placeras i ett ”främmande” familjehem.28 1996/97:124 s. 113 f. 27Schiratzki J (2013) s. 117 med ref. till Kammarrättens i dom med mål nr 2940-1998. 1996/97:124 s. 114. Föräldrarnas rättsliga ställning och behov av stöd 12.4.2Rätt att få information har en långtgående informationsskyldighet i förhållande till vårdnadshavaren, oavsett om placeringen sker med stöd av SoL eller LVU. Förutom att få information ska vårdnads- havaren även beredas möjlighet att framföra sina synpunkter till socialnämnden.29 Om barnet är placerat i familjehem ankommer det i första hand på familjehemsföräldrarna att informera om vardagliga frågor som rör barnet.30 Enligt JO bör familjehemsföräldrarna sträva efter att nå en nära och god kontakt med barnets föräldrar och i den utsträckning det är möjligt låta dem få insyn i vården och ta del av beslut som gäller barnet. Om samarbetet inte fungerar måste emellertid spela en mer aktiv roll. I vissa fall ligger det också i sakens natur att det är som lämnar informationen, t.ex. om barnet har behandlats illa i familjehemmet.