sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — Ser användningen olika ut i olika delar av världen till följd av sociala normer och värderingar? Begrepp som värderingar, sociala normer, preferenser, attityder, trender, etik och moral används ofta approximativt, ja rentav något slarvigt. I figur 1 görs ett kortfattat försök att klassificera dessa. Som framgår av figuren är det avgörande att differentiera mellan individ-, grupp- och samhällsnivå, men att också tänka i ett kort och i ett långt perspektiv. Digitaliseringen påverkar alla dessa nivåer. Inom World Values Survey har det gjorts cirka 350 000 intervjuer med människor i över hundra länder under . All data som samlats in kan analyseras såväl på individ- som gruppnivå, ofta används nationsnivån. När man gör jämförande analyser över värl- dens befolkningar framkommer det både hur olika vi tänker och värderar i olika områden i världen och att det faktiskt finns stora block av frågor där vi har en samsyn kring våra värderingar. Ett försök att kartlägga jordens befolkningar är den kulturkarta som utvecklats av Inglehart & Welzel baserad på data från WVS. Kulturkartan är så konstruerad att bakom värdena på kartans axlar döljer sig ett stort antal variabler som sammanvägts till en specifik koordinat för varje enskilt land. De frågor som ingår handlar dels om religion och sekularisering, dels om nationalism och synen på auktoriteter (y-axeln), dels om olika frihetliga värden, till exempel tillit, lycka, yttrandefrihet, delaktighet i samhällsbeslut och syn på homosexuella (x-axeln). Av kartan framkommer hur avvikande är rent värde- ringsmässigt. Vi har beräknat koordinaterna i denna karta vid ett flertal tidpunkter och det är förbluffande hur pass konsekvent den är . befinner sig långt upp i högerkrysset. Vilka konsekvenser kan då denna extrema position ha för digitali- seringen? I vad mån kan denna position förklara starka ställning vad gäller innovationsförmåga och bakomliggande kreati- vitet? Hur kan den öppenhet som karaktäriserar , med ytt- rande- och tryckfrihet, mänskliga rättigheter och ett stort mått av transparens tänkas ha påverkat vår digitalisering och vidare kan detta tänkas påverka även andra länders utveckling i en positiv rikt- ning? De positiva effekterna av digitaliseringen är förstås ange- näma, men hur ser riskscenariot ut vad gäller brottslighet och kon- flikter i en globaliserad värld? Ett stort antal frågor inom WVS handlar om just datoranvändning och vetenskapssyn, men också om bristande säkerhet och tilltagande oro. Sambandet mellan vetenskapssyn och internetanvändande är svagt Inom World Values Survey har vi genomfört omfat- tande analyser av hur medborgare i olika länder ser på samhälls- utvecklingen. Intressant är att på individnivå dela in svaren i olika grupper, till exempel de som använder internet ofta och de som gör det mer sällan. Spelar graden av internetanvändande roll för hur man ser på olika frågor, till exempel kunskapsfrågor och framtids- syn? I figur 3 jämförs graden av internetanvändning med om man anser att vetenskap och teknologi gör världen till en bättre plats att leva i.6 Som framgår av figuren har de västerländska länderna ett betyd- ligt högre internetanvändande, men vad som förvånar är att flera länder i också har ett mycket högt dagligt eller veckovist internetanvändande. Detta gäller till exempel , och , men även delar av , särskilt . 6 , online analysis. Dock korrelerar inte internetanvändningen med synen på veten- skap och teknologi. Värdena 8–10 på y-axeln betyder att man anser att världen blir väsentligt bättre tack vare vetenskap och teknologi och värdet 1 att den blir väsentligen sämre. Tilltron till vetenskap och teknik är mycket hög i många utvecklingsländer även om internetanvändningen är låg. I och stora delar av är detta särskilt framträdande. Källa: WVS, 6:e vågen 2010–2015, Den starka utveckling som ägt rum i form av ökad tillgänglighet av data ställer frågan om vetenskap och kunskapsproduktion i cent- rum. Hur lär vi oss att navigera i och utvärdera den enorma tillväx- ten av information? Är dagens skolsystem tillpassade till dessa be- hov och förmår vi rusta morgondagens vuxna till detta samhälle? Viktiga egenskaper för barnens framtid En viktig aspekt av detta är vad vi som föräldrar vill förmedla till våra barn – vilka ambitioner har vi vad gäller våra barns framtid? Inom WVS ställs ett antal frågor som handlar om just detta. Respondenterna ombeds att välja de fem viktigaste egenskaperna, från nedanastående lista, som de anser att barnen ska få förmedlade hemifrån: Tolerans och respekt för andra människor Sparsamhet, både med pengar och resurser Självständighet, individualism (self-expression). Om man utgår från vad medborgare i svarar jämfört med övriga världen så ser rangordningen ut på följande vis: Källa: WVS, wave 6, 2010–2015, Intressant är att flera av de elva alternativen är lika, tolerans och respekt för andra samt oberoende är värderingar som delas av värl- dens folk inklusive . De egenskaper som inte är särskilt vik- tiga i , men som är det globalt, är hårt arbete och religiös tro. En specialundersökning där denna variabel korsades med daglig användning av internet gav ett intressant utfall.7 För del anger de som använder internet i högre grad egenskaperna tolerans, oberoende, beslutsamhet, uppfinningsförmåga samt själv- ständighet och individualism (self-expression) än vad genomsnitts- befolkningen gör. Gruppen som använder internet har lägre andel som anger hårt arbete, lydnad, religiös tro, sparande och även ansvar. Vi kan med andra ord konstatera att dagliga internet- användare i i högre grad anger kreativt laddade egenskaper och i lägre grad anger mer traditionellt värderade egenskaper såsom lydnad, hårt arbete och sparande. På en global nivå, där samtliga individer som använder internet analyserats, finns också vissa tydliga skillnader. De som är dagliga internetanvändare betonar i högre grad ansvar, tolerans, oberoende, självständighet och beslutsamhet, som de i mindre grad anger hårt arbete, sparande, lydnad och religion. Dag- liga internetanvändare är med andra ord mer lika varandra i och i världen i övrigt i denna fråga än vad övriga intervjuade är. Nästa steg i analysen har varit att konstruera ett självständig- hetsindex bestående av följande egenskaper: oberoende, uppfin- ningsförmåga/fantasi, tolerans och ansvar. Detta index har sedan 7 Puranen, B., Tabellbilaga 2015. analyserats mot ett annat bestående av intensiteten i internet- användningen i olika länder (figur 4). Som framgår ligger högst både vad gäller självständighetsindex och intensitet i inter- netanvändning. Källa: WVS, 6:e vågen 2010–2015, . Frågorna om vilka egenskaper man vill uppmuntra barn att lära sig hemma har ställts redan från den första mätningen 1981 fram till (figur 5). Intressant är att se hur starkt dessa värden har utvecklats , hur vi som föräldrar och samhällsmedborgare allt mer kommit att poängtera dessa värden som centrala för våra barn, och inte minst hur skolan också i allt högre grad betonar dessa värden. Betoningen av dessa egenskaper har blivit allt större Måhända är detta en spegling av vår samhällsutveckling. Just blandningen av att vara tolerant och att ta ansvar som oberoende och fantasi betonas är förmodligen en viktig bakomliggande förklaring till att rankas så högt i de flesta innovationsindex. Källa: WVS, 6:e vågen 2010–2015, Vi vill i att våra barn ska växa upp som toleranta, ansvarsta- gande och självständiga individer. I en digitaliserad värld är det viktigt att våra barn både är oberoende och uppfinningsrika men även toleranta och med en förmåga att ta ansvar. Trots att elva olika egenskaper finns med på listan är det dessa som de allra flesta vuxna anser vara centrala för att rusta barn inför morgondagens samhälle. Blandningen av egenskaper ser lite olika ut , men tolerans, oberoende, ansvarstagande och uppfinningsförmåga ökar kraftigt som de viktigaste värdena att förmedla till nästa generation. Vårt utbildningssystem är också utformat så att dessa egen- skaper understöds och uppmuntras i utformningen av läroplaner, handledningar, pedagogik och läromedel. har förhållandevis låga resultat i Pisaundersökningarna där man mäter parametrar som naturkunskap, matematik och läsförståelse.8 Även i den undersökning som genomförts i ett drygt 40-tal länder avseende problemlösningsförmåga har förhållandevis låga resultat.9 ligger i den globala täten inom IKT i rader av studier10, 11, 12 och inom de nya affärsområden som finns inom denna sektor har trots sin litenhet gjort bra ifrån sig. Ofta nämnda exempel är Skype, Spotify och en rad andra internet- baserade tjänster inom musik- och underhållningssektorn. ligger – egentligen inte helt förvånande – också i topp i The Global Creativity Index (GCI). Detta index utgör en sam- manvägning av teknologi-, talang- och toleransnivåerna i 82 olika länder.13 Trots att detta index är behäftat med ett flertal begräns- ningar kvarstår ändå det faktum att vi återkom- mande presterar högt i dessa studier. Frågan är om inte dessa skill- nader, som kan iakttas mellan och många andra länder, del- vis kan förklaras av just det faktum att faktorer som fantasi, obero- ende, uppfinningsförmåga, tolerans för det annorlunda är en bärande idé i det svenska samhället. Det är en del av våra värde- ringar och vår kultur som möjligen inte går att fånga i PISA- projektets studier. Som framgår av uppställningen ovan där svenskarna listar sina fem främsta ideal, så innehåller den inte hårt arbete som ett ideal i sig själv. Om man däremot är motiverad och drivs av nyfikenhet och självständigt tänkande finns knappast några gränser för hur många timmars hårt arbete dessa unga entreprenörer är beredda att investera för att nå dit de vill. Levde vi i en annan tid skulle man kanske säga att detta är starka protestantiska drivkrafter. 8Gurria, A, (2014), 2012. 10Dutta, S. , , T., Lanvin, B. (2015), Index. 11Hollanders, H., Es-Sadki, N., (2014), Innovation Union Scoreboard . 12The Handbook of Information and . 13Martin , (2011), Creativity and Prosperity: the Global Creativity Index. Ett nytt globalt scenario – risker och möjligheter Det är otvetydigt så att IKT är en nyckelfaktor vad gäller politiska framsteg, ekonomisk tillväxt och nya marknadsmöjligheter.14 Globaliseringen av kommunikationsteknologin underlättar inte bara handel och investeringar, den bidrar också i hög grad till att skapa kollektiva identiteter som inte fanns. Värderingar och normer delas mellan allt större grupper med ökad empati och undanröjda missförstånd som viktiga resultat att ta in i den sam- manvägning av ”för och emot” som behöver göras. Men denna öppenhet kan också tydliggöra ojämlikheter som finns inom och mellan olika kulturer och samhällen och som resulterat i våld och blodiga sammandrabbningar. Upproren i föregicks av att en frustrerad frukthandlare tände eld på sig själv som president orimliga lyx bakom höga palatsmurar blev känd via en rapport från en amerikansk diplomat som läckts via Wikileaks. Dessa båda hän- delser fick stort medieutrymme inte bara i utan världen över. Det blev också startpunkten för den arabiska våren. Digitali- sering, internet och sociala medier kan i sanning utgöra en explosiv blandning vars effekter är omöjliga att förutsäga. I det följande avsnittet är ambitionen att söka bedöma IKT-användningens posi- tiva och negativa sidor i en konflikt. Digital kommunikation i konfliktsituationer IKT sänker ribban för terrorism, revolter och kollektiva aktioner i allmänhet. IKT kan även fungera som ett utmärkt redskap i dikta- turers tjänst. I har till exempel regimen använt sig av ”Inter- net blackouts”, för att i dess skydd kunna genomföra handlingar som man velat dölja för världen.15 använder syriska rebel- ler Google Maps och andra satellitbilder för att korrigera eldgiv- ning och Afghanska talibaner nyttjar SMS för att nå fram till män- niskor där de själva är starka som de river ned sändare i områden där de inte har samma möjligheter att påverka. 14Cairncross, F (2001), The Death of Distance: How the Communications Revolution Is Changing Our Lives. 15Gohdes, A (2015) ”Pulling the plug: Network disruptions and violence in civil conflict”. bombas el- och vattenanläggningar som såväl rebeller som regeringsstyrkor bevakar att mobiloperatörsantennerna får vara i fred. och är långt ifrån ensamma om att spärra viktiga internetsajter, som till exempel och Google Translate. Genom att begränsa möjligheterna till att kom- municera på exempelvis engelska begränsas förstås också möjlig- heterna att ta del av den globala information som finns tillgängliga i de länder som åtnjuter tryck- och yttrandefrihet. I används till exempel sociala medier regelmässigt för att diskreditera regimkritiska protester.16 Listan kan göras lång. Trots det svåra forskningsläget finns dock ett antal analyser där man försökt att mer metodiskt bedöma frågan om IKT-användningens positiva och negativa sidor. I den följande analysen görs ett försök att samman- fatta forskningsläget vad gäller sociala medier och mobiltelefoni. Vilken roll har sociala medier i politiska konflikter? När islamiska staten (IS) fick sitt genombrott 2013 förklarades deras initiala framgångar med deras skickliga användande av medier i allmänhet och sociala medier i synnerhet.17 Tidigt i analysen av utvecklingen i , och beskrevs också hur sociala medier användes för att koordinera mötesplatser, och hur skeendena på i , i och i varit orkestrerade via sociala medier. En kritisk fråga som vi kanske borde ställa oss vad gäller analyserna av det som sker i är i vilken omfattning sociala medier verkligen används och vem som bäst betjänas av ett väl utvecklat mobiltelefoninät: befolk- ningen, regeringarna eller rebellgrupper? Anledningen till att denna fråga är så viktig är att de slutsatser vi kommer fram till i hög grad kommer att påverka framtiden. Enligt utvecklingspsykologin utgör våra tidigaste erfarenheter av ett fenomen, ”the primacy effect”, grunden för våra generali- seringar, kategoriseringar och förväntningar och dessa är inte alltid 16Pearce, K (2014), ”Two can play that game: Social media opportunities in for government opposition” s. 39–66. 17Lund, A (2014) ”Brinner – Hur revolutionen mot blev ett inbördeskrig”, s. 550; Bailard, C S (2015) ”Ethic conflict goes mobile. Mobile technology’s effect on the opportunities and motivations for violent collective action”. lätta att revidera vid ett senare tillfälle.18 Förstahandsintrycken be- står och är heller inte alltid mottagliga för rationella argument. har vi större möjligheter än någonsin att utröna inte bara vad eliter i ett samhälle bygger sina åsikter och handlingar på, utan också vad gemene man anser. Problemet är att många av dessa vär- deringar är svårfångade, därför att vi själva är omedvetna om dem. konstaterar att fakta sällan talar för sig själva utan att det snarare förhåller sig så att: Meaning is layered upon a narrative after the fact like Technicolor added to a black and white film. The process of layering meaning over a narrative is complex and contested; it mythologizes the narrative so that it holds shared significance for a group19. Kraften i våra värderingar blir därför stor och avgör oftast ett ske- ende. Detta öppnar också upp för ett mer negativt scenario. Vi vet att icke-demokratiska krafter i lika hög grad kan använda sig av den nya digitala tekniken för att spåra regimmotståndare och att så kallade smittoeffekter kan uppstå. Islamiska staten har exempelvis visat sig vara effektiva i rekrytering av unga människor via slutna webbplatser där få utomstående vet vad som försiggår. Men hur omfattande är den verkliga rekryteringen och hur länge kan det fortgå om befolkningarnas flertal inte accepterar den typen av våld? Ett flertal undersökningar, till exempel Inglehart, Puranen och Welzel, har med stöd av data från World Value Survey visat på att människors vilja att delta i krig för att försvara sitt land sjunker i stort sett i alla länder.20 18Flood, C (1996), ”Political myth: A theoretical introduction”, s. 87. 19Esch, J., ”Legitimizing the ”War on Terror”: Political Myth in Official-Level Rhetoric”, s 357. 20Inglerhart,R., Puranen,B., & Welzel, C., (2015)”Declining willingness to fight for one’s country: The individual-level basis of the long peace, se även Puranen, B.,(2015) ”Allegiance Eroding. People’s Dwindling Willingness to Fight in Wars, s. 261–281 samt Puranen, B., (2009) ”European Values on security and Defence: An Exploration of the Correlates of Willingness to Fight for One’s Country”. Den förändrade brottstrukturen till följd av IKT Internet har i princip inga gränser och vem som helst med tillgång till webben är både en potentiell brottsling och ett potentiellt brottsoffer. Detta gäller på individnivå likaväl som på systemnivå – företag, myndigheter, organisationer, ja, hela nationer kan drabba eller drabbas. I många fall handlar det om pengar. Dataföretaget uppskattar att de som utsätts för IT-brott världen över förlorar sammanlagt och enligt en studie som gjorts av McAfee genererar it-brottsligheten vinster på årligen.21 görs världen över rader av intrång i enskilda män- niskors datorer, surfplattor eller smarta telefoner. Data stjäls, kre- ditkortsnummer och dataloggar kopieras och så kallade virus eller maskar planteras för fortsatt tillgång till den intet ont anande äga- rens dator eller nätverk, vare sig det är en individ eller ett företag. Inte ens de mest sofistikerade skydd i form av så kallade paketfilter eller brandväggar kan hindra en kunnig och målmedveten hacker.22 dömdes den 21-årige britten till 32 måna- ders fängelse av en domstol i för att han tagit sig in i dato- rer och servrar i CIA, Pentagon, FBI och hos speltillverkarna och Nintendo: -Jag gjorde det bara för att jag kunde, lär han ha svarat när domaren frågade varför.23 När det gäller transnationella lagöverträdelser av ekonomisk karaktär är det organiserade brottssyndikat eller organisationer som är ansvariga. De är ofta mycket sofistikerade, väl samordnade och teknologiskt innovativa.24 har teknikerna för spårning och identifiering av brottslingar blivit både snabbare och enklare. Men har rader av etiska och rätts- liga frågor väckts om lämpligheten av att använda dessa tekniker. Det handlar om rätten till integritet och risken för missbruk från kontrollmyndigheter och polis. Detta är en pågående diskussion 21europa.eu/rapid/press-release_IP-13-94_sv.htm 22Arthur, C (2013), ”LulzSec hackers jailed for string of sophisticated cyber-attacks. 23www.theguardian.com/technology/2013/may/16/lulzsec-hacktivists-longest-jail- sentences-hacking 24Ekmekcioglu, E., (2012) Transnational Crimes and , s. 14. där teknikutvecklingen skapar nya frågekomplex som ett rättssamhälle kontinuerligt måste förhålla sig till och lagstifta om. Det är dessutom inte bara datasystem som kan vara mål för hacker-attacker. Alla tekniska apparater som har en egen IP-adress kan hackas eftersom de är åtkomliga från internet. Det innefattar din kopiator eller skrivare, den Skype-uppkopplade kameran i konferensrummet, det smarta larmet eller värmepannan som du kan styra med hjälp av din mobiltelefon eller routern som gör det möjligt att komma ut på nätet kan alla bli hackade. Och sedan…? The empires of the future are the empires of the mind Ingen kan annat än i ganska generella termer tala om hur fram- tidens IKT gestaltar sig. Det enda vi vet är att antalet användare blir fler, att hastigheterna ökar och att allt fler apparater och föremål kopplas upp trådlöst sinsemellan – kläder, leksaker, bilar, kylskåp och blomkrukor. Alla dessa saker kommer kommunicera med varandra och bygga databaser om hur vi mår, vad vi äter, hur vi reser osv. Detta sker utan mänsklig inblandning. Innehåll och til- lämpningar kan vi bara spekulera om, men sannolikt kommer all insamlad data att leda till att vi får en uppsjö av vad teknik- optimister beskriver som ”smarta lösningar”: smarta elnät, smarta städer, smarta transporter, smarta arbetsplatser och kanske också smarta människor. Gissningsvis kommer en del etablerade standarder att finnas kvar, som att använda sökmotorer för att hitta informa- tion, bilder och musik, och att kunna koppla upp ljud och bild till andra användare. I detta kapitel har jag försökt besvara frågan om datarevolution- ens långsiktiga konsekvenser. Mer specifikt har jag diskuterat hur IKT i en vidare bemärkelse påverkar människors värdesystem och sociala normer, och hur värderingar påverkar utveckling och användning av IKT. Jag har också belyst frågan huruvida konflikter minskar eller ökar genom att kollektiva aktioner underlättas av internetanvändande och IKT, och om datarevolutionen i sig kan bidra till att minska konflikter genom att öka medvetenheten hos större befolkningsgrupper. I väst betonar de intervjuade värdet av oberoende, fantasi och att uttrycka sin personlighet och sina värderingar (self-expression), medan en stor del av de intervjuade i icke västerländska länder betonar att lydnad, religiös tro och hårt arbete är de värderingar som helst bör bibringas barnen från deras hemmiljöer. Vi kan också konstatera en mycket stark oro för terrorism och våld i princip över hela jorden, och att en övervägande majoritet önskar demo- krati. En slutsats är att dessa värderingar är nära förknippade med en positiv vetenskaps- och tekniksyn samt ett högt användande av såväl internet, e-post som mobiltelefoni. Morgondagens samhälle formas endast i begränsad del av våra handlingar , men i ännu högre grad av de värderingar våra barn kommer att föra vidare. IKT bär inom sig fröer till verkligt stora samhällsförändringar, där individernas delade gemensamma värderingar kommer att vara avgörande. IKT är till sin grundkaraktär socialt inkluderande och kommer därför i det långa loppet att skapa en mer enad värld – inte tvärtom. Konklusionen blir därmed att även om digitalisering och IKT i en vidare bemärkelse har accepterats av huvuddelen av jordens befolkning, skiljer sig ambitionerna vad gäller dess användning väsentligt åt. Det är också viktigt att konstatera att IKT:s roll vad gäller krig och konflikter inte är entydig. Väsentligt fler och dju- pare analyser behöver göras inom detta för framtiden så centrala forskningsområde. Några konkreta förslag vad gäller engagemang i den digitaliserade världen skulle kunna vara att: Verka för ett digitalsamhällets Förenta Nationer med uppdrag att skapa en gemensam plattform för bevakning och uppföljning som vilar på en bas av gemensamma överenskommelser och lag- stiftning, med möjlighet till kraftfulla sanktioner mot dem som bryter mot reglerna. kan mycket gärna vara ett nordiskt eller rentav svenskt projekt, med säte i den virtuella verkligheten. I programutvärderingar av olika IKT-baserade bistånds- och infrastrukturprojekt bör riskbedömningar och policyimplika- tioner inbegripa en analys av relationerna mellan teknologi, politiska konflikter och värderingar. En effektiv användning av digitala medier förutsätter att männi- skor, inte minst barn, blir medvetna om digitalsamhällets möj- ligheter och risker. Alla behöver få möjlighet att kontinuerligt utveckla sin digitala kompetens. Medvetandet behöver höjas om IKT:s användning i konflikt- fyllda regioner och därmed förekommande rekrytering av unga. Här gör ”de gamla medierna” inom public service och tryckta tidningar ett gediget journalistiskt arbete för att bringa klarhet i vilka avsändarna är, vad de vill, hur de finansie- ras etc. Men hur ska detta arbete finansieras i när allt på webben uppfattas som gratis? , C (2013) ”LulzSec hackers jailed for string of sophisticated cyber-attacks, , 16 2013. /technology/2013/may/16/lulzsec- hackers-jailed-cyber-attacks (). Bailard, C S (2015) ”Ethic conflict goes mobile. Mobile techno- logy’s effect on the opportunities and motivations for violent collective action”, , 52(3):s. 1–15.