sou · H3B385 · 2015-10-05 00:00:00 — 65–74 år 75–79 år 80–84 år 85–89 år 90–94 år 95–w år Källa: – vård och omsorg . Bland det fåtal nyblivna pensionärer som bor i särskilt boende är fördelningen män/kvinnor jämn, men skillnaden ökar med åldern. I åldersgruppen 90–är mer än tre fjärdedelar av dem som bor i särskilt boende kvinnor och bland dem är inte ens var femte en man. Källa: ”Äldre – vård och omsorg . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Stora skillnader över landet Andelen personer som bor i särskilt boende varierar över landet. Andelen har minskat mer eller mindre kraftigt i alla län . var det inget län som hade ett genomsnitt på – hade merparten det. Andelen är högst i och , med av senior- erna boende i särskilt boende, och i och , . Lägst andel är det på , i och i län, med bara lite . Även antalet boende i särskilt boende minskade , men inte lika kraftigt som andelen; i flera län bara obetydligt och i län ökade antalet boende . Skillnaderna är ännu större mellan enskilda kommuner, i syn- nerhet om man ser till invånare . I , , , , , , Åre och bor mer än var femte invånare i särskilt boende. I , , , , , , , , , och sju andra kommuner är det som gör det. I och ligger andelen medan av Malmös invånare över 80 bor i särskilt boende.12 Utvecklingen skiftar mellan kommuner har jämfört hur andelen äldre med hemtjänst respektive i särskilt boende har förändrats . I sex av tio kommuner hade andelen som bodde i särskilt boende minskat, som en större andel fick hemtjänst. I var femte kommun hade det skett en minskning av såväl särskilt boende som hemtjänst. Men i av kommunerna ökade tvärtom både hemtjänst och särskilt boende. Och det fanns även några få kommuner där andelen äldre i särskilt boende ökade medan andelen med hemtjänst minskade.13 13Socialstyrelsen (2015) Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och social- tjänst. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden 5.2Förutsättningar att bo kvar i nuvarande bostad Äldre personer är ofta ganska nöjda med sin bostad och vill gärna bo kvar även om det finns en viss medvetenhet om att det kan hända saker som gör att man ändrar sig. Det krävs en del för att det ska gå att bo kvar och åldras i sin nuvarande bostad, inte bara att bostaden går att bo i även med nedsatt funktionsförmåga eller går att anpassa för det, utan man måste också ha råd att bo kvar och möjlighet att upprätthålla sociala kontakter. Frågan är hur det ser ut med detta för dagens seniorer. 5.2.1De friskaste seniorerna i EU … En svensk kvinna som fyller 65 lever genomsnitt ytterligare . Det ligger nära genomsnittet i EU. En 67-årig svensk man lever till. Det är längre än genomsnittet för män i EU. Men såväl män som kvinnor i till exempel , och lever än svenska seniorer, om de väl har uppnått . Skillnaderna är inte jättestora mellan länderna i EU när det gäller förväntad livslängd för 65-åringar. är skillnaderna i det som kallas ”Healthy life years”, alltså hur många friska år man i genomsnitt lever efter fyllda . Här kommer såväl män som kvinnor i på första plats. Kvinnor i har i genomsnitt 13,8 friska år kvar och svenska män . Som jämförelse kan nämnas att kvinnor bara har nio friska år kvar vid 65 medan kvinnorna i och i genomsnitt inte får mer än fyra friska år.14 tyder denna statistik på att äldre kvinnor i under i slutet av livet har någon eller flera sjuk- domar. För män är det i genomsnitt som i viss grad präglas ohälsa. kallas dessa år ”den fjärde åldern”. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden 5.2.2… men funktionsförmågan avtar Pensioneringen är för de flesta med ett fortsatt aktivt liv och förhållandevis hög levnadsstandard. I befolkningen ser man inget stort ökat hjälpbehov från andra förrän . De ur boendesyn- punkt viktigaste hälsofaktorerna är rörelseförmåga, hörsel, syn, från- varo av psykiska besvär och demens. I en tillgänglig boendemiljö tar man hänsyn till dessa.15 Även om dagens – och kanske i än högre grad morgondagens – äldre håller sig friskare allt längre upp i åldrarna, blir det vanligare att drabbas av någon form av funktionsnedsättning. Enligt statistik från använder av alla män något förflyttningshjälpmedel och detsamma gäller av kvinnorna i denna åldersgrupp.16 Här finns lite olika uppgifter men tendensen är entydig: ju äldre vi blir desto fler av oss får nedsatt rörlighet och behov av en bostad som man kan ta sig till utan att gå i trappor och ta sig runt i med en rollator. SCB:s undersökningar av levnadsförhållandena, som baseras på enkäter till ett stort urval enskilda individer, tyder på att ungefär en av tio i åldern 65–har nedsatt rörelseförmåga medan detsamma gäller var fjärde person i åldern 75–84 och hälften av alla . 15Luleå kommun (2010). 16Hjälpmedelsinstitutet (HI): Äldrestatistik 2013/2014 Sammanställning. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden *Har svarat NEJ på frågan Kan du springa en kortare sträcka, säg , om du har bråttom? OCH svarat nej på minst en av följande två frågor: Kan du stiga på och av en buss obehindrat? eller Kan du ta en kortare promenad i någorlunda rask takt? **Behöver dessutom hjälp av annan person eller hjälpmedel (t.ex. rullstol eller käpp) för att förflytta sig. ***Frågan som ställdes i undersökningen var ”Har du problem med att höra vad som sägs i samtal mellan flera personer – även om du använder hjälpmedel, t.ex. hörapparat?” Källa: SCB, Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC 2012 -2013). Mycket vanligt med nedsatt hörsel Som framgår av tabell 5.6 är det i alla de äldre åldersgrupperna van- ligt med nedsatt hörsel. Redan i åldern 65–gäller detta nästan tre av tio. Nedsatt syn är inte lika vanligt men drabbar ändå tio pro- cent av dem och bortåt var femte person . Nedsatt syn eller hörsel kan också ställa särskilda krav på bostadens och boendemiljöns utformning. Liksom nedsatt rörelse- förmåga kan det också ha stor betydelse socialt sett. Att ha svårt att höra eller svårt att se, även med hjälpmedel för detta, gör det svårare att upprätthålla sociala nätverk och kan bidra till en känsla av isolering och ensamhet. Hjärt- och kärlsjukdomar drabbar även yngre Hjärt- och kärlsjukdomar eller högt blodtryck kan göra att man får svårt att klara trappor. Redan i åldersgruppen 55–är det av befolkningen som har en hjärtsjukdom och mer än var fjärde som har någon sjukdom i cirkulationsorganen. Sådana pro- blem ökar brant med ökad ålder. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden nästan var fjärde en hjärtsjukdom och någon sjukdom i cirkulationsorganen.17 Inte bara fler friska år Demenssjukdomar, Parkinsons sjukdom, hjärtsvikt och kärlkramp, benskörhet och förslitningsskador samt stroke är exempel på åldersrelaterade sjukdomar som kan föra med sig nedsatt rörlighet. Frågan är om den förväntat ökade livslängden innebär fler år med ohälsa eller om vi kommer att få allt fler friska år och att perioden av ohälsa bara skjuts upp. menar att fanns det många indikatorer på att sjukligheten bland de äldre sköts upp och att resultatet skulle bli fler friska år. Men finns det flera studier både i och utomlands som tyder på att vi även får fler sjuka år. Med ökad ålder ökar också sannolikheten för att drabbas av flera olika sjukdomar och funktionsnedsättningar . Sjukligheten drabbar vissa mer än andra. Kvinnor har fler sjuk- domar och funktionsnedsättningar än män och förekomst av ohälsa är starkt relaterat till utbildningsnivå. Nedsatt rörlighet och nedsatt fysisk funktionsförmåga är till exempel vanligare bland personer med enbart folkskola eller grundskola än bland dem med högre utbildning. Om sambandet kvarstår mellan utbildning och hälsa kan man förvänta en bättre hälsa i takt med att andelen äldre med hög utbildning ökar. Men vissa ohälsotillstånd verkar ändå bli allt vanligare, till exempel diabetes och övervikt. Den slutsats drar är att allt fler av morgondagens äldre kommer att få leva längre och också få vara friska men att denna utveck- ling inte säkert kommer dem med låg utbildning till del. 17SCB, /SILC 212-2013. 18Thorslund, M (2012) ”Hälsa och ohälsa bland äldre” i och (red.) ”Jämlik ålderdom? I samtiden och framtiden. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden 5.2.3Möjligheter att förbättra tillgängligheten i bostaden Många seniorer har lagt ansenliga belopp på sina villor och kanske bland annat investerat i nya, fräscha kök och badrum. Det är inte ovanligt att man satsar på detta när barnen flyttat hemifrån, eko- nomin blivit bättre och huset känns slitet. Tyvärr är det inte alla, förmodligen ganska få, som renoverar utifrån ett tillgänglighetsper- spektiv. Man uppfattar sig inte som ”äldre” och föreställer sig inte hur livet kan te sig . Det kanske finns en insikt om att rörligheten kan komma att försämras framöver, men inte om hur man konkret skulle kunna ta höjd för detta i samband med en renovering. Även om den enskilde känner sig motiverad och intres- serad och är villig att betala lite extra för att få ur tillgänglighets- synpunkt bättre lösningar vid en renovering, så kan det vara svårt att få tag i adekvat kompetens på det området. I verkar man ha en lite annan inställning. Boken ”Alle tiders boliger. For- bered din bolig til et langt liv” av vänder sig till dem som ännu inte har något påtagligt hjälpbehov men som vågar tänka på att man faktiskt blir allt äldre.19 Rätt till bostadsanpassningsbidrag – om det behövs Bostadsanpassningsbidraget är en kraftfull rättighet, som bidrar till att över 70 000 personer kan bo kvar och klara sig själv i sin egen bostad. Även om bidraget inte är knutet till ålder är de flesta som får bidrag . Majoriteten är kvinnor men de bidrag som går till män avser i genomsnitt högre belopp. Den som på grund av ålder eller av andra skäl har en funktionsnedsättning som gör det svårt att klara sig själv i sin bostad har alltså rätt att få bostadsanpassningsbidrag. Detta ska täcka skäliga kostnader för en anpassning av bostaden, så att man kan bo kvar och så långt möjligt klara sig själv. Det handlar för det mesta om ganska enkla åtgärder, som att ta bort trösklar, sätta upp stödhandtag eller byta badkaret mot en dusch. Även mer omfattande åtgärder, som att bredda dörrar eller sätta in ett höj- och sänkbart kök kan bekostas genom bidraget, förutsatt att det kan intygas att detta behövs för att per- sonen ska kunna leva ett självständigt liv i egen bostad. 19 Kähler, M (2008) Alle tiders boliger. Forbered din bolig til et langt liv. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden beskrivs bostadsanpassningsbidragen utifrån kommunens perspek- tiv. Vissa problem med hanteringen av bidraget har uppmärksam- mats och har gjort en översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag. föreslår en del regeländringar som skulle kunna underlätta för de äldre (se avsnitt 6.4.9). Bostadsrättsföreningar mindre benägna att förbättra tillgängligheten? I bostadsrättsföreningar kan intresset för att investera i tillgäng- lighet vara begränsat. Det är en lekmannastyrelse som ska fatta beslut om vilka investeringar som ska göras och vad de ska få kosta. Det kan vara problematiskt att investera i något som merparten av de boende inte anser sig behöva eller i vart fall inte värderar så högt som det skulle kosta, till exempel en hiss. Eller att i samband med en ombyggnad välja en dyrare utformning, om de flesta av dem som bor i huset anser att det duger med en enklare lösning. Dessutom är kunskaperna inom bostadsrättsföreningarna om tillgänglighetsfrågor vid renovering i de flesta fall begränsade. De är i högre grad än professionella fastighetsägare beroende av att ta in sådan kompetens utifrån. Även om professionella fastighetsägare, speciellt de små, kanske inte heller kan så mycket om tillgäng- lighetsaspekter vid renovering, så har de normalt sett en bättre beställarkompetens än bostadsrättsföreningar. En del kommuner vittnar om att det kan vara särskilt svårt att få ett godkännande från fastighetsägaren för en anpassning med bostadsanpassningsbidrag om det är en bostadsrättsförening. Här kan riksorganisationerna ha en roll att informera, driva på och även utbilda styrelserna i tillgänglighetsfrågor. Allt fler äldre i bostadsrätt Bostadsrätternas andel av bostadsbeståndet ökar, bland annat genom omvandlingar av hyresrätter till bostadsrätt. I och en del andra kommuner i har detta skett i stor skala genom omvandling av allmännyttiga hyresbostäder till bostadsrätt. Utöver denna politiskt bestämda omvandling sker även i andra städer en marknadsbetingad övergång från hyresrätt till bostadsrätt genom att privata fastighetsägare överlåter sina fastig- Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden heter till bostadsrättsföreningar som bildats av hyresgästerna i huset. Man kan alltså förvänta sig att allt fler äldre bor i bostadsrätt framöver och att en hel del av de lägenheterna ligger i äldre hus, som inte har renoverats innan ombildningen genom- fördes. Hyresgäster kan varken göra ROT-avdrag eller belåna Bostadsanpassningsbidraget ger ett starkt skydd och stöd för den som genom sjukdom, skada eller åldrande fått en diagnostiserad funktionsnedsättning. Då står samhället för hela kostnaden, oavsett upplåtelseform. Den senior som vill förbättra tillgängligheten i sin bostad av bekvämlighetsskäl, för att förebygga fallolyckor eller ta höjd för en med åldern minskad rörlighet har möjlighet att göra ROT-avdrag för sådana åtgärder, men bara under förutsättning att det gäller en bostadsrätt eller ett egnahem. Beroende på bostadens marknadsvärde och hushållets inkomster, kan det också gå att finansiera tillgänglighetsåtgärder genom att belåna huset eller lägenheten. Seniorer i hyresrätt har däremot inga möjligheter att få ROT- avdrag för åtgärder i sin lägenhet eller att finansiera åtgärderna genom att belåna bostaden. Det är också begränsat vilka åtgärder man får lov att vidta i en hyresrätt utan tillstånd från fastighets- ägaren. Inte heller de som bor i kooperativ hyresrätt får göra ROT- avdrag, trots att de har samma ansvar för det inre underhållet som dem som bor i bostadsrätt. Och det går inte att belåna en kooperativ hyresrätt. Tillgänglighetsskapande åtgärder som tillval i hyresrätt? En ny lag om tillval i hyresrätt föreslogs av en statlig utredning och resulterade i en lagrådsremiss från regeringen . Syftet med det förslag till ny lag som regeringen gav i lagrådsremis- sen är att ge hyresgästen och hyresvärden större frihet att komma överens om ersättning för att hyresvärdens ansvar för lägenhetens standard utökas eller minskas, genom tillval eller frånval. Parternas överenskomna hyrestillägg – eller hyresavdrag – ska som utgångs- punkt vara bindande för bägge parter . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden bär att ett förhandlat pris på tillvalsåtgärder ska kunna uppgå till högst en tredjedel av hyran, inklusive tillägget. Med en hyra på skulle fastighetsägaren och hyresgästen alltså kunna avtala om tillval för , vilket skulle ge en total hyra på . Det borde kunna användas även för tillgänglighetsskapande åtgärder men löser naturligtvis inga problem för hushåll med låga inkomster.20 5.2.4En stor del av pensionen kan gå till boendet Att ha höga boendekostnader i förhållande till inkomsten är något som enligt SCB:s undersökningar av levnadsförhållandena blir markant vanligare med ökande ålder. av befolk- ningen i åldersgruppen 75–har en boendekostnad som utgör av den disponibla hushållsinkomsten och bland de allra äldsta är det enligt denna undersökning nästan en tredjedel som har det så. För många av dem förvärras situationen efterhand, genom att hyror och avgifter kan höjas , medan pensionen successivt minskar. Källa: SCB, Statistikdatabasen, egen bearbetning. 20 Lagrådsremiss Fler tillval för hyresgäster . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Levnadsnivåundersökningarna visar också på stora skillnader mel- lan könen härvidlag. Det är framför allt kvinnor som har svårt att klara boendekostnaderna. Nästan var fjärde kvinna i åldern 75–lägger av inkomsten på bostaden och bland de allra äldsta kvinnorna är det gott och väl fyra av tio som gör det. Bakom dessa procentuella tal finns det sammanlagt över 50 000 män och nästan 200 000 kvinnor som lägger av hushållsinkomsten på boendet. (Mer om ekonomiska förutsättningar i avsnitt 5.4–5.6) Källa: SCB; /SILC, Statistikdatabasen. 5.2.5Välfärdsteknologi kan stödja eget boende Välfärdsteknologi är kunskapen om och användandet av teknik som kan bidra till ökad trygghet, aktivitet, delaktighet och själv- ständighet för personer med funktionsnedsättning i alla åldrar och deras anhöriga. Det kan avse produkter och IKT-tjänster21 som finns på den öppna marknaden och som underlättar vardagslivet för personer med funktionsnedsättning. Det kan också handla om produkter som man kan få genom ett kommunalt biståndsbeslut eller som det går att få bostadsanpassningsbidrag till. 21 Informations- och kommunikations-teknologi. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden dukter eller IKT-tjänster som stödjer anhöriga till personer med funktionsnedsättning.22 Välfärdsteknologin kan stödja eget boende och förebygga eller komplettera vård- och omsorgsbehov. Den kan också bidra till bättre resursutnyttjande och kvalitet inom välfärdssektorn. Genom till exempel trygghetslarm, mobiltelefon, mobila larm med GPS- funktion, bildportstelefon och webbkamera för tillsyn kan välfärds- teknologi bidra till ökad trygghet. Annan välfärdsteknologi kan bidra till ökad aktivitet och delaktighet i samhället: rollator, eldriven rullstol, hörapparat, synhjälpmedel, internettjänster, video- kommunikation och teknikstöd för påminnelser och struktur i vardagslivet. IKT-tjänster och andra produkter kan också underlätta inköp, bankärenden och kontakter med myndigheter eller stödja kommunikation med andra anhöriga eller vård- och omsorgs- personal.23 Det kommer säkert att utvecklas många nya tjänster på det här området. Men en förutsättning för att kunna ta del av dem är att bostaden är ansluten till bredbandsnätet. En annan fråga är hur ny teknisk utrustning fungerar i förhållande till bostadens utformning. Det kan behöva tas nya hänsyn till behov av manöverutrymme och möjligheter till montering och förvaring. 5.2.6Ensamheten är påtaglig för många Bilden av ensamhet och isolering kontra sociala relationer bland seniorerna är splittrad. Å ena sidan visar statistiken att merparten av seniorerna umgås med nära anhöriga. Det gäller inte bara de yngre seniorerna utan andelen ökar faktiskt med åldern. Å andra sidan finns det både forskning och personliga vittnesmål om hur ensamheten ökar med åldern. professor i äldre och åldrande vid NISAL24 visar i en studie att av de äldre i säger sig uppleva en ständig ensamhet och fyra av tio tycker att de lider av ensamhet i perioder25. 22MSD Myndigheten för delaktighet. 24Nationella äldre och åldrande, . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Nästan hälften av dem som är mor- eller farföräldrar har minst ett av sina barnbarn på nära avstånd, antingen boende i samma tätort eller inom . Men det varierar beroende på var i landet man bor. En del har alla sina barnbarn på betydligt längre avstånd – av mor- och farföräldrarna har inte något av sina barnbarn boende inom . Detta är vanligt i många av kommunerna i inland. I , , , och har mer än var fjärde alla sina barnbarn på längre avstånd än tjugo mil.26 I SCB:s undersökning av levnadsförhållandena ställs några frågor om sociala relationer. Att umgås med nära anhörig – som man inte bor ihop med – är som sagt faktiskt vanligare bland seniorer än i andra åldersgrupper. Över hälften gör det. Å andra sidan visar statistiken att var femte senior inte har något umgänge alls med anhöriga och att vännerna försvinner efter hand som man blir gammal. Andelen som umgås med vänner sjunker med åldern. Det sker en liten ökning vid ingången av pensions- åldern – kanske är det en del som tar tillfället i akt att börja träffa vännerna mer när arbetslivet inte längre tar upp ens tid. Men av dem som är är det bara var tredje som umgås med vänner . är det en med åldern stadigt ökande andel som uppger att de inte har någon nära vän. 26 SCB:s webbplats, Artiklar, Nr 2014:29 publicerad: . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden 16-24 25-34 35-44 45-54 55-64 65-74 75-84 85+ år Källa: SCB, /SILC 2012-2013, egen bearbetning. Många äldre bor ensamma – men inte fler än förr Att allt fler äldre skulle bo ensamma och långt ifrån sina anhöriga är lite av en myt. Detta belystes i en intervju på tidningen webbplats : – Det var vanligare att äldre bodde ensamma , säger , professor emeritus i socialt arbete. Den spridda uppfattningen att det blir allt vanligare att äldre bor ensamma kan bero på att detta var sant . Det förklaras av att de som föddes oftare förblev ogifta och barnlösa hela livet. När de var gamla på 70–80-talet var det därför många äldre som varken hade make eller barn. – ökade andelen som gifte sig och fler blev sambor. Dess- utom har livslängden ökat och därför varar äktenskapen längre. En ytterligare faktor är att det har blivit vanligare att flytta ihop . Det var ovanligt förr, säger . Sammantaget innebär det att allt fler har kvar sin make, maka eller sambo allt högre upp i åldrarna. Andelen äldre som bor ensamma har sjunkit tillbaka till samma nivå som 1945: av alla som är eller äldre och av alla som är eller äldre. Då ingår de som bor i äldreboende. /…/ på- pekar att ensamboende inte behöver betyda att man känner sig ensam. Medan av dem som är bor för sig själva, är Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden det bara av de äldre som upplever sig som ensamma. Det är stora skillnader mellan olika kommuner i hur stor del av de äldre som bor ensamma. I en del kommuner är det eller till och med mer. Det gäller de tre storstäderna, där det över- huvudtaget finns många enpersonhushåll, men också små utflytt- ningskommuner i glesbygd, som , , , och . I mer välmående mindre kommuner som , , , , , , och är det däremot eller färre ensamboende bland dem . Svaga sociala relationer vanligare vid nedsatt rörelseförmåga SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden kan ge indikationer på hur vanligt det är med svaga sociala relationer bland personer med nedsatt funktionsförmåga. Även om felmarginalerna kan vara rätt stora så medger materialet att man tittar särskilt på äldre per- soner med nedsatt rörelseförmåga. Till personer med i hög grad nedsatt rörelseförmåga räknades de som behöver använda rullstol, rollator, käpp eller bockar inomhus eller utomhus, alternativt måste få hjälp av annan person för att förflytta sig.28 Av kvinnor med i hög grad nedsatt rörelseförmåga är det som bor ensamma och som inte har något umgänge med nära anhöriga. Av män som har i hög grad nedsatt rörelseförmåga är det betydligt färre som bor ensamma – – men en större andel som inte har något umgänge med nära anhörig som man inte bor ihop med, . Det är också vanligare bland männen än bland kvin- norna att inte ha någon nära vän. Bland personer med utländsk bak- grund är det mindre vanligt att bo ensam om man är och har en i hög grad nedsatt rörelseförmåga men det är vanligare att inte ha någon nära vän och betydligt vanligare än bland dem med svensk bakgrund att inte ha något umgänge med nära anhöriga – 27Hem & Hyras webbplats . 28Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC). Statistik om personer med funktionsnedsättning 2013. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden detta gäller var tredje senior med utländsk bakgrund och i hög grad nedsatt rörelseförmåga. Källa: SCB, /SILC 2013–2014. Många som känner oro och ängslan De flesta seniorer verkar må bra både fysiskt och psykiskt, långt upp i åldrarna, men det finns också de som regelbundet känner oro och ängslan och kanske till och med ångest (se fig. 5.11). Det är betydligt vanligare bland kvinnor än bland män – bortåt var fjärde kvinna jämfört av männen.30 Det innebär att cirka 67 300 män och 122 900 kvinnor i åldern 65–har de här be- svären. Och om frekvensen är lika hög bland de över 75 handlar det om sammanlagt mer än 345 000 personer31.