sou · H3B345 · 2015-04-15 00:00:00 — Detta behov bedöms inte kunna tillgodoses på ett för det kommunala självbestämmandet mindre ingripande sätt, varför förslaget anses utgöra ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Utredningen föreslår i avsnitt 8.3.2 att huvudmän kan beviljas statsbidrag för regional verksamhet. Av förslaget följer att för att beviljas statsbidrag ska värdkommunens verksamhet stå öppen även för elever från andra kommuner. Utredningen lämnar det emellertid till beviljande myndighet att från fall till fall avgöra vilka krav som behöver ställas på detta. Eftersom utredningen inte föreslår några tvingande åtgärder för kommunerna bedöms förslaget inte innebära någon inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Utredningens förslag bedöms i allt väsentligt sakna betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, samt små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Utredningens förslag berör inte frågor som är reglerade i EU- rätten. 10.1Förslaget till ändring i skollagen (2010:800) Paragrafen är ny. Den reglerar att det för särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus ska finnas lokaler och utrustning, på samma sätt som det regleras för utbildning i skolväsendet i 2 kap. 35 § skollagen. Vidare regleras att den som är huvudman för ett sjukhus, eller den institution som är knuten till ett sjukhus, där den särskilda undervisningen anordnas, ska tillhandahålla de lokaler som krävs för den särskilda undervisningen. Regleringen i andra stycket gäller endast lokaler. Den utrustning som behövs ska tillhandahållas av huvudmannen för den särskilda undervisningen. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.1.6. Paragrafen är ny och är föranledd av att det behöver regleras att huvudmän för den särskilda undervisningen på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus har rätt till ersättning. finns inte någon sådan reglering utan frågan om ersättning har hanterats på olika sätt av olika huvudmän och genom olika avtal och beslut. Paragrafen reglerar att den som anordnar särskild undervisning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus har rätt till ersättning för sina kostnader, på samma sätt som gäller i andra sammanhang i skollagen. Huvudmannen för den särskilda undervisningen ska ersättas av elevens ordinarie huvudman för de kostnader som inte täcks på något annat sätt, till exempel av statsbidrag. I andra stycket ges ett bemyndigande att meddela närmare föreskrifter om ersättningen, eftersom det kan behöva regleras närmare hur denna ersättning ska utgå och beräknas. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.1.5. Bostedt, G. & , L. (2013). Särskilda insatser på skolområdet (SIS). Bostedt, G. & , L. (2014). Särskilda Insatser i Skolan – SIS. Deloitte (2014). Specialpedagogiska skolmyndigheten, Granskning av . (2015). (2014). Telefonintervju med företrädare för . (2015). Skolor och elever. (2014). (2014). Telefonintervju med rektor vid . (2015). (2015). Inspektionen för vård och omsorg (2013). Vad har vi sett? Resultat från inspektioner 2010-2013 av HVB för barn och unga och bostäder enligt 9 § 8 LSS. (2013). Överenskommelse om kostnadsdelning för särskild undervisning vid sjukhus mellan länets kommuner . (2014). (2014). Telefonintervju med företrädare för . kommun (2014). E-post angående förslag till framtida utformning av SIS-stöd . Regeringens proposition 1973:165 Kungl. Maj:ts proposition med förslag till vissa ekonomisk-politiska åtgärder. Regeringens proposition 1974:1 tillstånd och behov under /75. Regeringens proposition 1983/84:27 om åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m.m. Regeringens proposition 1990/91:18 om ansvaret för skolan. Regeringens proposition 1990/91:100 med förslag till statsbudget för /92. Regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Regeringens proposition 2014/15:43 Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus. Regeringens proposition 2014/15:45 Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång. Regeringsbeslut Dir. 2013:29. Kommittédirektiv Kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. Regeringsbeslut Dir. 2013:106. Tilläggsdirektiv till Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U 2013:02). Regeringsbeslut Dir. 2014:159. Tilläggsdirektiv till Grundskole- utredningen (U 2014:05). Regeringsbeslut S2010/4319/FST. En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken. Regeringsbeslut S2012/4969/FST. Uppdrag att pröva en strukturerad modell för skolan inom . Regeringsbeslut U2013/7498/S, U2013/7484/(delvis). Regle- ringsbrev för avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten. Regeringsbeslut U2012/6126/S. Hemställan avseende förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Regeringsbeslut U2014/7240/UC. Uppdrag att genomföra utvär- dering av folkbildningen. (2014). Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? SFS 1981:501 Förordning om statsbidrag till särskilda åtgärder på skolområdet. SFS 1986:351 Förordning om statsbidrag till särskilda åtgärder i . SFS 1987:738 Förordning om statsbidrag till särskilda insatser inom skolområdet. SFS 1991:931 Förordning om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. SFS 1991:977 Förordning om statsbidrag till folkbildningen. SFS 1998:1474 Kommittéförordningen. SFS 2007:1244 Förordning om konsekvensutredning vid regelgivning. SFS 2010:800 Skollag. SFS 2010:801 Lag om införande av skollagen (2010:800). SFS 2010:2039 Gymnasieförordningen. SFS 2011:130 Förordning med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. SFS 2011:675 Förordning om ändring i förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. SFS 2011:1163 Förordning om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd. Skolinspektionen (2010). Undervisning vid hem för vård eller boende. (2005). Redovisning av uppdrag om en översyn av sär- skild undervisning på sjukhus. SOU 1998:66 FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan. SOU 2007:87 Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. SOU 2012:24 Likvärdig utbildning – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. SOU 2012:76 Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. (2006). – utvärdering av mellanår för synskadade. (2007). Återrapportering Reglerings- brev . Dnr 01-2007/1785. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2008). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009). Uppföljning av sär- skild undervisning på sjukhus 2009. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2010). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2011). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2011). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2012). Uppföljning av beviljade statsbidrag till Kannebäcksskolan. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2012). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013). Effekter av stats- bidraget Särskilda insatser på skolområdet (SIS). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013). Vägledning SIS- medel. ALL 2013/823. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014). E-post från Special- pedagogiska skolmyndigheten . Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014). E-post från Special- pedagogiska skolmyndigheten . Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014). Möte med företrädare för Specialpedagogiska skolmyndigheten . (2014). (2014). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014). Vägledning SIS- medel. ALL 2014/908. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014). Vägledning SIS-medel till utvecklingsprojekt. ALL 2014/908. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015). E-post från Special- pedagogiska skolmyndigheten . Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015). skolvasendet/Utvecklingsprojekt. (2014). Delredovisning av regeringens uppdrag till och Specialpedagogiska skolmyndigheten – att utveckla och pröva en modell för skol- samverkan. Kommuner och Landsting (2015). Informationsmaterial om den kommunala finansieringsprincipen 2007. ncipen.1709.html. (2015). U 2013:02 Kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktions- nedsättningar (2015). Förfrågan till huvudmän för särskild undervisning på sjukhus i samtliga län om förekomst av regional överenskommelse om ersättning till anordnande kommun. U 2013:02 Kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktions- nedsättningar (2015). Enkät till huvudmän för särskild under- visning på sjukhus eller institution som är knuten till ett sjukhus. betänkande 2014/15:UbU4. Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus. (2014). (2014). Telefonintervju med rektor vid . (2015). Telefonintervju med rektor vid . Kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar En särskild utredare ska – i egenskap av nationell samordnare – stödja kommunala, enskilda och statliga skolhuvudmän som bedriver utbildning för de elever inom specialskolans målgrupp som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk. Syftet med uppdraget är att öka elevernas måluppfyllelse och göra det möjligt för eleverna och deras vårdnadshavare att i större utsträckning välja skola. Den nationella samordnaren ska bl.a. fördela statsbidrag till kvalitetshöjande insatser som stärker måluppfyllelsen för elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk, fördela statsbidrag till ny eller utvidgad hörselverksamhet i och enskild regi, föreslå hur Specialpedagogiska skolmyndighetens stöd till kommunala och enskilda huvudmän kan utvecklas för berörda elever, och utvärdera statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en samordnad satsning för de elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk. I skollagen (2010:800) regleras vilka barn som ska tas emot i specialskolan. Det är barn som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan och som är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning, i annat fall är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning (7 kap. 6 §). I 12 kap. samma lag regleras utbildningen för elever i specialskolan. Hemkommunen har det övergripande ansvaret för elevernas utbildning. Elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk kan också genomföra sin utbildning i den statliga specialskolan. Det finns åtta statliga specialskolor, varav tre riksskolor och fem regionskolor med regionala upptagningsområden. Regionskolorna är till för elever som är döva eller hörselskadade men som inte behöver den utbildning med särskilda insatser som ges vid riksskolorna. beslutade regeringen att en särskild utredare skulle föreslå hur en flexibel specialskola ska kunna införas (dir. 2010:47). I delbetänkandet Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (SOU 2011:30) konstaterar utredningen, som har antagit namnet Utredningen om en flexibel specialskola, att måluppfyllelsen för elever som tillhör specialskolans målgrupp är låg och att kunskapen om elevernas förutsättningar och behov av stöd behöver öka. Av delbetänkandet framgår också att kommunala och enskilda huvudmän i flera fall inte klarar av att ge eleverna det stöd de har rätt till. Olika studier har visat att elever som är döva eller hörselskadade har en svår skolsituation och att denna elevgrupp når de nationella målen för utbildningen i lägre utsträckning än hörande elever. har genomfört en granskning av den statliga specialskolan som visar att även denna skola behöver utveckla utbildningen, bli bättre på att följa elevernas kunskapsutveckling, utveckla det pedagogiska ledarskapet och erbjuda lärarna kompetensutveckling. Det behövs därför en samordnad satsning för att stödja kommunala, enskilda och statliga huvudmän så att de ska kunna utveckla sin verksamhet för elever inom aktuell målgrupp och därmed öka möjligheterna för eleverna och deras vårdnadshavare att välja skola. Uppdraget att samordna insatser när det gäller skolhuvudmän som erbjuder utbildning för elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk Fördela statsbidrag till kvalitetshöjande insatser Måluppfyllelsen för elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk behöver bli bättre. Specialpedagogiska skolmyndighetens uppföljningar av elevernas resultat visar att elever som tillhör specialskolans målgrupp i lägre utsträckning än hörande elever når de nationella målen för utbildningen. Elevgruppen är också i lägre utsträckning behörig till gymnasieskolans nationella program. Dessa skillnader i skolresultat fortsätter på högskolenivå och leder till sämre förutsättningar för att lyckas i yrkeslivet. Skolinspektionen har genomfört en riktad tillsyn över den statliga specialskolan som visar på flera brister i undervisningens kvalitet. Specialpedagogiska skolmyndigheten har med anledning av Skolinspektionens granskning genomfört flera insatser för att höja kvaliteten i utbildningen, bland annat har ett omfattande program med åtgärder tagits fram och skolorna har inlett ett arbete för att mer systematiskt följa och utvärdera elevernas kunskapsutveckling. Dessutom har en intern arbetsgrupp inrättats inom Specialpedagogiska skolmyndigheten som följer arbetet med åtgärdsplanen på samtliga skolor. Trots de insatser som har genomförts, framför allt inom specialskolan, behöver skolhuvudmännen ytterligare stöd för att skapa undervisningsmiljöer som ger eleverna förutsättningar att nå de nationella målen. Ett tillfälligt statsbidrag till kvalitetshöjande insatser bör därför riktas till samtliga huvudmän som erbjuder utbildning för de elever som avses. Bidrag bör kunna ges till personalförstärkningar, kompetenshöjande insatser för lärare, andra utvecklingsinsatser och införskaffande av läromedel. De särskilda undervisningsmiljöer som finns i form av specialskola eller hörselklasser är starkt knutna till regioner. Av delbetänkandet från Utredningen om en flexibel specialskola framgår att det finns förutsättningar för att starta nya hörselklassverksamheter på flera ställen i landet. Kommuners och enskilda huvudmäns intresse att starta nya eller utöka befintliga verksamheter bör stimuleras. Ett statsbidrag till nya eller utvidgade undervisningsmiljöer kan ge kommuner och enskilda huvudmän möjlighet att exempelvis starta skolor med språkprofil med svenska och svenskt teckenspråk som inriktning samt att inrätta mindre klasser med anpassade lokaler. Syftet med ett sådant bidrag är att öka möjligheterna för eleverna och deras vårdnadshavare att välja en skola närmare hemmet. Den nationella samordnaren ska vid prövning av ansökan om statsbidrag beakta huvudmannens förutsättningar att bedriva en varaktig och stabil verksamhet för eleverna. Statsbidraget till insatserna avses att regleras i en statsbidragsförordning. Den nationella samordnaren ska –2014 fördela ett tillfälligt riktat statsbidrag till kvalitetshöjande insatser som stärker måluppfyllelsen för elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk, och ny eller utvidgad hörselverksamhet i och enskild regi. Hur kan statens specialpedagogiska stöd utvecklas? Alla elever har rätt till en likvärdig utbildning oavsett var i landet de bor och de ska ha en reell möjlighet att välja goda utbildningsalternativ. För att elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk i praktiken ska ha samma möjligheter att välja skola som andra elever måste både kommunala och enskilda skolhuvudmän kunna erbjuda utbildning som är anpassad efter elevernas behov. För detta krävs en grundläggande kunskap om elevernas förutsättningar. Utredningen om en flexibel specialskola konstaterar dock i sitt delbetänkande att huvudmännen inte har tillräcklig kunskap inom området. För att eleverna ska kunna få ett individuellt stöd måste skolhuvudmännen ha kunskap om funktionsnedsättningens pedagogiska konsekvenser, teknik och anpassningar, talspråklig utveckling och behovet av teckenspråk. För att stödja skolornas arbete med elever med funktions- nedsättning finns Specialpedagogiska skolmyndigheten. Specialpedagogiska skolmyndigheten har bl.a. i uppdrag att verka för att barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet. Enligt förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten ska myndigheten ge råd och stöd till skolhuvudmän samt anordna och medverka i kompetensutveckling, bedriva och medverka i specialpedagogisk utvecklingsverksamhet och sammanställa och sprida kunskap om forskningsresultat som är relevant för det specialpedagogiska området. Specialpedagogiska skolmyndighetens nuvarande organisation består av regionala och nationella resurscenter. De regionala centren har bred kompetens med inriktning mot ett flertal funktionsnedsättningar, vilket möjliggör ett flexibelt och behovsanpassat stöd till kommunala och enskilda skolhuvudmän. De nationella resurscentren har spetskompetens när det gäller specifika funktionsnedsättningar. Specialpedagogiska skolmyndigheten arbetar med att förstärka sin strategiska samverkan med skolhuvudmännen. Detta arbete behöver utvecklas ytterligare när det gäller specialskolans målgrupp. Det är viktigt att bygga upp stödet till kommuner och enskilda huvudmän så att de kan stödja elever i deras hemkommuner och anpassa undervisningen efter elevernas behov. Detta ökar elevernas möjligheter att välja skola och ger förutsättningar för en ökad måluppfyllelse. Forskning och kunskapsutveckling om elevernas behov och förutsättningar ska vara grunden för det statliga stödet till skolhuvudmännen. För att stödet till huvudmännen ska kunna utvecklas behövs en genomgång av relevant forskning inom olika vetenskapliga discipliner på området och en bedömning av om det saknas kunskap när det gäller till exempel hur elevernas måluppfyllelse kan stödjas. Det systematiska erfarenhetsutbytet mellan hörselklasser och specialskolor behöver utvecklas på nationell nivå. är detta erfarenhetsutbyte mycket begränsat. regionala nätverk för kommunala aktörer. Ett nationellt kontaktnät för berörda huvudmän behöver utvecklas för att sprida och tillvarata den erfarenhet och kompetens som redan finns på området. Den nationella samordnaren ska föreslå hur Specialpedagogiska skolmyndighetens stöd till kommunala och enskilda huvudmän kan utvecklas när det gäller elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk, göra en forsknings- och kunskapssammanställning på området och klargöra vilka behov som finns av ny forskning, och främja erfarenhetsutbyte på nationell nivå mellan de huvudmän som bedriver utbildning för berörda elever. En utgångspunkt för genomförandet av denna del av uppdraget ska vara att de förslag som lämnas sammantaget inte innebär någon kostnadsökning för staten. Utvärdering av statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet Enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet får statsbidrag ges till insatser av regional art som huvudmannen vidtar för elever med funktionsnedsättning eller andra särskilda behov i och gymnasieskolan, elever med flera funktionsnedsättningar i grundsärskolan och gymnasie- särskolan och till elever i för vilka särskild undervisning anordnas på ett sjukhus eller en motsvarande institution enligt 24 kap. 17 § skollagen. Specialpedagogiska skolmyndigheten administrerar bidraget. beviljade Specialpedagogiska skolmyndigheten för insatser av regional art som avser elever med funktionsnedsättning eller med andra särskilda behov i och gymnasieskolan och elever med flera funktionsnedsättningar i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. På uppdrag av regeringen gjorde dåvarande en bedömning av om bidraget till särskilda insatser på skolområdet var ändamålsenligt och hur det skulle kunna utvecklas och effektiviseras (U2007/4265/S). I slutredovisningen av uppdraget framhöll myndigheten bl.a. att förordningen om statsbidrag om särskilda insatser på skolområdet borde ses över när det gäller anpassning till de övergripande målen för skolan och funktionshinderspolitiken och närmare kopplas till utvecklingen av goda lärmiljöer för berörda målgrupper. I en skrivelse till regeringen från Specialpedagogiska skolmyndigheten har det vidare framkommit att det behöver ses över vilka målgrupperna för statsbidraget bör vara (U2011/3817/S). Statsbidraget begränsas till att gälla grund- och gymnasieskola samt grundsär- och gymnasiesärskola. En utvärdering av den del av statsbidraget till särskilda insatser inom skolområdet som avser insatser av regional art som huvudmannen vidtar för elever med funktionsnedsättning och andra särskilda behov i grund- och gymnasieskolan och för elever med flera funktionsnedsättningar i grundsärskolan och gymnasiesärskolan behöver göras för att man ska få kunskap om hur bidraget fördelas och om användningen är effektiv. Den nationella samordnaren ska följa upp och utvärdera bidraget till särskilda insatser på skolområdet, och vid behov lämna förslag på hur användningen och fördelningen av de medel som har anvisats för statsbidraget kan göras mer effektiv. Samverkan och redovisning av uppdraget Den nationella samordnaren ska utföra sitt arbete i nära samverkan med Specialpedagogiska skolmyndigheten och inhämta synpunkter från andra berörda myndigheter och organisationer. I redovisningen av uppdraget ska det ingå en redovisning av fördelningen av medel för de kvalitetshöjande insatserna och den nya eller utvidgade hörselverksamheten. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U 2013:02) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att – i egenskap av nationell samordnare – Stödja kommunala, enskilda och statliga skolhuvudmän som bedriver utbildning för de elever inom specialskolans målgrupp som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk (dir. 2013:29). Uppdraget utvidgas nu till att även omfatta elever med grav språkstörning utan behov av teckenspråk. Den nationella samordnaren ska också föreslå hur elever med grav språkstörning ska få utbildning på grundskole- och gymnasieskolenivå som uppfyller de krav på anpassning som följer av elevens funktionsnedsättning. Enligt utredningens direktiv ska uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället slutredovisas . Den del av uppdraget som avser utvärdering av statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet ska dock redovisas . Utredningens målgrupp ska även omfatta elever med grav språkstörning utan behov av teckenspråk Nuvarande uppdrag, som avser att stödja skolhuvudmän som bedriver utbildning för elever inom specialskolans målgrupp som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk, syftar till att elevernas måluppfyllelse ska öka och göra det möjligt för eleverna och deras vårdnadshavare att i större utsträckning välja skola. Uppdraget har lämnats mot bakgrund av att det förekommer vissa brister i utbildningen för dessa elevgrupper. Även för elever med grav språkstörning utan behov av teckenspråk förekommer brister i utbildningen. Det finns således behov av kvalitetshöjande åtgärder även i fråga om sådan utbildning. Den nationella samordnaren ska därför stödja även huvudmän som bedriver utbildning för elever som har en grav språkstörning men inte har behov av teckenspråk.