sou · H3B3105 · 2015-12-15 00:00:00 — Utländska tillverkare, bland annat från , har svarat för en ökande andel av tillförseln till den svenska marknaden. Byggmarknadens struktur och utveckling Trä är ett viktigt byggmaterial och förbrukningen av trävaror i är hög. Trävaror förädlas bland annat till sågade och hyvlade trävaror vid sågverk. Sågverksbranschen består av dels sågverk som ingår i större skogsindustrikoncerner (som t.ex. SCA, Södra och Holmen) som producerar trävaror i kombination med andra produkter, dels av privata köpsågverk som inte är knutna till annan skogsindustri, som köper råvaran på virkesmarknaden och har produktion av trävaror som verksamhet. I vissa fall är företag verksamma med byggande också integrerade med virkes- och sågverksbranschen. Den svenska träindustrin är exportintensiv och beroende av konjunkturen på världsmarknaden. Marknaderna för gipsskivor och mineralull är starkt koncentrerade. Inom det franska företaget de finns både gipsskive- och mineralullstillverkning. Saint Gobain bedöms svara för av branschomsättningen på gipsskivemarknaden i , genom dotterbolaget . Saint Gobains produkter distribueras bl.a. via det egna bolaget . Det näst största företaget ägs av tyska . Saint Gobains tillverkning av mineralull i görs av (f.d ) och . Totalt hade koncernen av bransch- omsättningen för mineralull i . Den andra stora tillverkaren av mineralull är (f.d ), som ingår i den finska koncernen . Paroc svarade för av branschomsättningen . El- och VVS-material består av tusentals olika produkter från in- hemska och utländska tillverkare. Det är ett mycket stort sortiment som lagerhålls och distribueras genom grossister. Vissa produkter säljs även genom byggvaruhandel, framför allt till konsumenter. Byggmarknadens struktur och utveckling Det förekommer en omfattande import- och export av el- och VVS-produkter. Vissa delmarknader i installationsmaterial- branschen kännetecknas av en hög företagskoncentration. Snickeriprodukter utgörs av dörrar, fönster och inrednings- snickerier. Delmarknaderna skiljer sig åt med avseende på företags- struktur och aktörer. När det gäller kunder, prissättning och distributionssystem finns likheter. Till konsumenter och mindre företag sker till exempel försäljningen ofta genom byggvaruhandel. Till större kunder sker försäljningen direkt från fabrik. Fönster- tillverkningen är relativt koncentrerad. Inom inredningssnickerier finns flera företag verksamma. Snickeriprodukter är en bransch med omfattande internationell handel. Från tillämpas EU:s byggproduktförordning nr 305/2011 som fastställer harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter. Enligt förordningen ska byggprodukter, som omfattas av en harmoniserad standard, bedömas och beskrivas på samma sätt när de säljs inom EU, oavsett var i världen de tillverkats. Medlemsländerna får inte ställa ytterligare krav på nationella provningar av produkterna. Produktegenskaperna ska anges i en prestandadeklaration och i CE-märkningen så att man kan välja produkter som är lämpliga för projektet. Syftet med byggproduktförordningen är att främja fri rörlighet för bygg- produkter och därmed bättre konkurrens på området. I flera länder i förekommer fortfarande olika nationella märkningar som i praktiken utgör hinder för handel över gränserna och hämmar konkurrensen för byggprodukter. Detta är inte förenligt med byggproduktförordningen som anger att prestanda- deklaration och CE-märkning enligt den harmoniserade standarden är enda sättet att redovisa byggprodukters väsentliga egenskaper. har påbörjat ett arbete för att komma tillrätta med situationen. Byggmarknadens struktur och utveckling Förutsättningarna för internationell handel med byggvaru- produkter är olika för olika produkter. Det förekommer en om- fattande internationell konkurrens på vissa produktområden, medan vissa marknader är nationella. Internationell konjunktur, inhemsk efterfrågan och även förekomsten av nationella standarder spelar roll. I tabell 4.6 exemplifieras importutvecklingen för vissa varor . Källa: Industrifakta. Byggmarknadens struktur och utveckling Den totala tillförseln av byggmaterial till den svenska marknaden beräknas uppgå till () inklusive anläggningar, underhåll och den så kallade ”gör det själv” marknaden4. Det totala värdet på tillförseln av material till bostadsbyggandet uppgick till . Småhusmarknaden är det mest materialintensiva segmentet inom bostads- byggnadssektorn, av byggkostnaden för småhus består av material. I tabell 4.5 redovisas materialtillförsel fördelat på olika sektorer inom bostadsbyggandet. Källa: SCB, Byggfakta, Industrifakta 1) Inklusive ”gör det själv”-marknaden, som motsvarar cirka 2013. Visst underhåll kan ingå. Ny- och ombyggnad samt underhåll av småhus och fritidshus förbrukar mest byggmaterial. Totalt uppgick materialtillförseln till . ”Gör det själv” marknaden svarar för en stor andel av byggmaterialanvändningen, . Här återfinns privatpersoner och hushåll som kunder. Materialtillförseln till ny- och ombyggnad samt underhåll av flerbostadshus uppgick till . Värdet på byggmaterial som används vid ny- och ombyggnad av flerbostads- hus uppgick till . Byggmarknadens struktur och utveckling SOU 2015:105 bostadsföretagens indirekta inköp av byggmaterial var vid upphandling av nyproduktion. Byggmaterialindustrins försäljning sker genom återförsäljare, grossist- och byggvaruhandeln eller direkt till byggföretagen. Leveranserna kan ske på olika sätt, till exempel via en lokal återförsäljares lager eller direktleverans från fabriken ut till byggarbetsplatsen. Olika kategorier av köpare olika villkor när köper byggmaterial. De kommer att möta olika prisbilder beroende på hur mycket och hur ofta de köper byggmaterial. Vilka förutsättningar och vilken styrka som en beställare har för att agera för att pressa kostnaderna för byggmaterial kommer att variera. En stor andel av bygg- materialförsäljningen sker till konsumenter och sällanköpskunder. Även mindre hantverks- och byggföretag står för en stor del av inköpen. Dessa köper ofta byggmaterial från byggvaruhandeln. Vid nyproduktion av flerbostadshus sker inköpen av material genom förhandling och till stor del direkt från leverantör eller återförsäljare även om det också sker inköp via byggmaterial- handeln och grossistledet. Rabattgivningen vid försäljning av byggmaterial är utbredd.5 Rabatter är ett konkurrensmedel för byggmaterialleverantörer. Prisbildningen på olika byggmaterialmarknader skiljer sig därför åt bland annat beroende på vem som är kund och vad materialet ska användas till. Det är vanligt att prissättningen till byggmaterialhandel och grossister sker genom fabriksprislistor. Till bygg- och installa- tionsentreprenörer sker den genom årsvisa förhandlingar och rabattsatser eller anbudsgivning vid projekt. Listpriserna för byggmaterialhandeln avspeglar därför inte verkliga priser eftersom det förekommer rabatter på listpriserna. De faktiska priserna beror på hur stora rabatter eller bonusar som kunden lyckas förhandla sig 5 , 2009, Åtgärder för bättre konkurrens – konkurrensen i Rapport 2009:4. Byggmarknadens struktur och utveckling Större beställare får bättre rabatter och försäljningsvillkor än mindre kunder. Särskilt försäljningen av el och vvs-installationsmaterial från grossistledet till installationsföretag har ansetts problematisk. Det har även påtalats för utredningen av företag i entreprenadledet som upphandlar underentreprenörer för installationsarbeten. Under- entreprenörernas anbud till byggföretagen omfattar både arbete och material. Det förekommer stora rabatter och det är svårt att veta hur stor materialkostnaden respektive arbetskostnaden är i verkligheten. Rabattsystemen är strategiskt viktiga för grossister och till- verkare för binda kunder till sig. Rabatterna är ofta kopplade till inköpsvolymer, vilket kan leda till att exempelvis grossister väljer att köpa ”för stora kvantiteter”. Fulla lager gör att man inte köper av någon annan tillverkare. Ur konkurrenshänseende finns det problem med rabatter och bonusar.6 Rabatter minskar pristransparensen vilket gör det svårt att jämföra priser mellan olika leverantörer. Vidare kan rabatter och bonusar leda till inlåsningseffekter och en liten kundrörlighet. Intresset av att byta leverantör minskar om rabatterna utformas på ett sådant sätt att de utökas vid framtida beställningar. Det kan försvåra för nya aktörer att komma in på marknaden. Byggmaterialindustrin är beroende av ett fungerande distributions- led för att förmedla produkterna till kunderna. Distributions- kanalerna från tillverkare till förbrukare av byggmaterial är flera. Produkter kan distribueras från fabrik ut till byggarbetsplatsen eller genom olika försäljningsled. Företagsstrukturen i distributions- ledet kan indelas i grossister, regionala distriktsombud, lokala återförsäljare, rikstäckande byggvaruhandelskedjor samt mindre lokala bygghandlare. Den största delen av byggvarudistributionen går via byggmaterialhandeln. 6 , 2009, Åtgärder för bättre konkurrens – konkurrensen i , Rapport 2009:4. Byggmarknadens struktur och utveckling Byggvarudistributörer utgörs av byggmaterialhandelsföretag, vvs-grossister och el-grossister. Byggvarudistributörer omsatte . vvs-grossisterna och el- grossisterna omsatte var . Byggvaruförsäljningen går till hela byggsektorn, där även konsumenter på ”gör det själv”-marknaden ingår. För byggvaru- distributörerna har ökningen varit måttlig med en ökning på drygt en procent, vilket kan tyda på en ökad konkurrens om kunderna. Byggvarudistributörernas och byggvarutillverkarnas utveckling liknar varandra avseende närmaste oförändrade andelar av kategorins omsättning för de fem respektive tio största företagen till 2013. Det finns dock en liten andelsökning för grupperna fem respektive tio största företagen hos byggvaru- distributörer. Att omsättningen inte har ökat och att de tio största företagen har ökat sina andelar mer än de fem största kan tyda på en ökad importkonkurrens och pris- press. Sortimentet inom vvs-grossisthandeln omfattar 35 000–40 000 artiklar, varav de största grossisterna lagerför 23 000–25 000 artiklar. Det finns det tydliga indikationer på att det sker en kon- solidering inom vissa produktområden och att marknads- koncentrationen ökat. Detta sker bland annat inom vvs-och el- området. Inom vvs-området och där vvs-grossisterna Ahlsell, och finska Onninen växt genom förvärv och står för merparten av omsättningen.7 Inom elgrossisledet har konsolideringen skett genom att europeiska företag har förvärvat svenska företag. De största el- grossisterna i är Ahlsell och Elektroskandia. Elektroskandia förvärvades av , vilken är ett av de största elgrossistföretagen i världen. Inom elgrossistledet har konsolideringen skett på en europeisk nivå medan den har skett på nordisk nivå inom inom vvs-grossistledet. Detta beror bland annat på att elprodukter i högre grad än vvs-produkter är standardiserade i ett europeiskt perspektiv och att preferenserna för vvs-produkter varierar mellan länder i . Byggmarknadens struktur och utveckling På byggvaruhandelssidan har det skett en del förändringar. Bygghandelsföretaget har tappat i både omsättning och andel. fanns inga av de utländska aktörerna med på listan över de tio största företagen. återfinns byggvaruhandels- företaget med på sjätte plats med en marknadsandel på . Det kan även noteras ett ökat fokus mot proffssegmenten bland byggvaruhusen. Utländska aktörer fortsätter att vinna marknadsandelar, främst inom detaljistledet. Konkurrensen i konsumenthandeln är hård med betydande lönsamhetsproblem och det har skett en utslagning av byggvaruhus på flera håll i . Även andra aktörer som t ex Biltema, m.fl. har successivt ökat sitt sortiment med bygg- och installationsvaror, vilket sannolikt har ökat konkur- renstrycket. Några av de större byggvaruhandelskedjorna i är , och Hornbach. Vissa är inriktade mot gör-det- själv-marknaden som framför allt vänder sig till konsumenter snarare än till professionella yrkesmän. På större orter finns oftast flera försäljningsställen av byggmaterial. En byggentreprenör som är general- eller totalentreprenör handlar upp underleverantörer till projektet. Installationsföretag är ofta underentreprenörer till byggentreprenörer. Installatörer levererar el-, vvs-, och ventilationsinstallationer. De största installations- företagen är också rikstäckande och agerar även de som general- eller totalentreprenörer. De tyngsta kostnadsposterna för underleverantörer är el- och vvs-installationer. Det finns några stora rikstäckande installationsföretag men företagen är ofta småföretag. De stora rikstäckande installations- företagen har centrala resurser och kompetens att ta flera sorters uppdrag inom el, vvs och ventilation. liksom byggföretag är även i högre utsträckning inriktade mot reparation, ombyggnad och service. Konkurrensen sker mestadels regionalt eller lokalt. Företagens storlek på riksplanet speglar ganska bra hur stora de är regionalt/lokalt. Det finns en viss skillnad mellan installationer och Byggmarknadens struktur och utveckling service i bostäder och förvaltningsbyggnader samt industri- installationer. De senare kräver viss specialkompetens. Större och medelstora företag klarar i regel att utföra båda typerna av arbeten, medan de allra minsta företagen i branschen oftast sysslar med installation och service i bostäder och förvaltningsbyggnader. Konkurrensen på installationsmarknaden påverkas av hur bygg- entreprenörer agerar som köpare av installationstjänster. Underentreprenörers anbud till byggföretagen omfattar både material och arbete. Den övervägande delen installationsmaterial säljs från tillverkare till vvs- respektive elgrossister vidare till installatörer och därifrån till byggföretagen. Det är svårt för ett byggföretag som tillhandahåller material att få anbud enbart på installationstjänsten. Byggentreprenörerna kan inte köpa varor direkt från grossisterna, utan hänvisas till underentreprenörerna. Konkurrensen mellan installationsföretag sker ofta genom det offererade timpriset för utfört arbete. Underentreprenörer inom installationer hade en omsättning på , vilket motsvarar en ökning av omsättningen med jämfört med . Ett ökat teknikinnehåll kan vara en förklaring till installa- törernas omsättningsökning. Ökningen är mindre än för byggentreprenörer och underentreprenörer inom byggnads- hantverk. En förklaring kan vara att installatörerna främst inom elteknik och värme/sanitet har en stor del av sin verksamhet inom tillverkningsindustrin. De tio största installationsföretagen står för närmare en fjärdedel av den totala omsättningen, såväl , 2007 som 2013. För de fem största installationsföretagen har marknadsandelarna varierat mellan . ökade de fem största företagen sin omsättning , medan de har tappat jämfört med . är de tre största aktörerna , Caverion och ImTech som tillsammans har av omsättningen. Omorganiseringar, sammanslagningar och före- tagsförvärv har förändrat marknadsstrukturen. Caverion skapades genom en delning av och från . Holländska Imtech har etablerat sig som en av de större aktörerna på den svenska marknaden genom förvärv av NVS Installation, NEA-gruppen och Sydtotal. Byggmarknadens struktur och utveckling har även flera uppköp av mindre aktörer skett av de större aktörerna. Även ett ökat intresse hos PE-företag för branschen har noterats. En annan grupp av underentreprenörer utgörs av bygghantverks- företag, till exempel måleri-, smides-och plåtslageriföretag. Denna kategori är heterogen och här återfinns företag som är verksamma på marknader med olika egenskaper, som företag som bygger byggnadsställningar, utför stenarbeten, hissarbeten, glasarbeten, mur- och putsarbeten samt anläggningsarbeten. Delmarknaderna för byggnadshantverk har ofta en relativt utpräglad småföretagsstruktur. Underentreprenörer inom bygg- nadshantverk har haft en stadig tillväxt . ökade omsättningen med . Mot- svarande ökning var . Det har skett nyetableringar i underentreprenörsledet. På en övergripande nivå tycks marknadskoncentration ha minskat , men det är svårt att dra några slutsatser då denna kategori täcker många olika produkt- och tjänsteområden. Inom flera produktområden har det skett både omorganisation och företagsförvärv vilket också har förändrat marknadsstrukturen. Inom måleri så har exempelvis marknadskoncentrationen ökat då det rikstäckande måleriföretaget /2008 förvärvade konkurrenten Kumlin Måleri, vilket innebär att Sandå är det enda rikstäckande måleriföretaget och den absolut största leverantören av måleritjänster på den offentliga marknaden. Ett annat exempel är danska Dovista-gruppens uppköp av som är ledande på fönster- installation åt hushåll. Dovista-gruppen är enheten för fasadfönster i danska VKR-gruppen. VKR-gruppen är största till- verkare och installatör av fönster med ledande varumärken som Velux. Byggmarknadens struktur och utveckling Omsättningen bland byggentreprenörer har ökat väsentligt –2013 som ett resultat av ett ökat byggande. De rikstäckande företagens andel av den totala omsättningen har dock minskat . stod de rikstäckande bygg- entreprenörerna för av den totala omsättningen. hade denna andel sjunkit till . De rikstäckande företagen arbetar ofta med lokala organisationer på varje ort eller region där de är verksamma. Det innebär att de har begränsade möjligheter att flytta resurser till andra delar av landet. De rikstäckande företagen kan ha varierande andelar av sina olika geografiska marknader och mindre regionala företag kan ha en stark ställning lokalt. De regionala/lokala byggnadsentreprenörernas andel av den totala omsättningen har ökat . stod de regionala/lokala byggentreprenörerna för av den totala omsättningen. hade denna andel ökat till . Marknadskoncentrationen bland de rikstäckande företagen har minskat. De tio största företagen hade en andel på , sjönk den till och sjönk den ytterligare till . De fem största företagen har haft en liknande utveckling och har gått från en andel på till . När det gäller marknadskoncentration för de regionala/lokala byggnadsentreprenörerna kan en liknande utveckling som de rikstäckande företagen skönjas. De tio största företagen hade en andel på av den nationella marknaden, sjönk den till och sjönk den ytterligare till . De två största regionala/lokala byggentreprenörerna har sin huvudsakliga verksamhet inom infrastruktur- och anläggnings- byggandet. Först på tredje plats kommer en bostadsbyggare, , som även förvaltar ett betydande bestånd av hyreslägenheter. Det är inte ovanligt att mindre aktörer har en blandad verksamhet som kan utgöra en stor del av deras omsättning. De renodlade byggföretagen svarar därför för en mindre andel av marknaden än vad som framgår av redovisningen. Byggmarknadens struktur och utveckling Marknadskoncentrationen mätt som andel av den nationella marknaden har minskat för både de rikstäckande och de regionala/lokala byggentreprenörerna under den undersökta peri- oden. Detta är i linje med andra undersökningar av marknads- strukturen.8 Det ska betonas att det är på en övergripande nivå och marknadsandelarna kan variera väsentligt beroende på vilket segment av marknaden som undersöks. Att de största rikstäckande och regionala/lokala byggentre- prenörernas marknadsandelar har minskat kan ha flera orsaker. En växande efterfrågan under högkonjunkturen inom både ny- och ombyggnad inom nästan hela landet har skapat möjligheter för nya och små och medelstora företag att ta marknadsandelar. Till detta kommer det växande antalet utländska byggentreprenörer som både riktar sig mot hushållssegmentet och som till stor del arbetar som underentreprenörer till svenska företag. En ökad andel av såväl svenska som utländska beman- ningsföretag bidrar också till att förändra marknadsbilden. Den växande ombyggnads- och ROT-marknaden har framför allt gynnat små och medelstora lokala företag, som i allmänhet är starkare på ombyggnadsmarknaden än inom nyproduktion. Även rekryteringssvårigheter bland de större rikstäckande och regionala/ lokala företagen kan ha bidragit till minskade marknadsandelar. Dessutom visar studier att mark har blivit en allt viktigare källa till byggbar mark och många kommuner har aktivt strävat att i sin markanvisning få en mångfald i byggande vilket kan ha gynnat nya och mindre aktörer.9 Den svenska byggmarknaden präglas av låg utländsk konkurrens. har dock utländsk närvaro och konkurrens ökat, främst inom anläggningsbranschen och på underentreprenörsidan. På underentreprenörsidan har många mindre byggentreprenörer från och etablerat sig i . På anläggningssidan har den utländska konkurrensen ökat genom att fler större 8Se bl.a. , 2015, Bättre konkurrens i bostadsbyggandet? – En uppföljning –2013, Rapport 2015. Byggmarknadens struktur och utveckling utländska aktörer har deltagit i och vunnit offentliga upphandlingar av stora anläggningsprojekt. Nya företag bland de tio största byggentreprenörerna i är exempelvis österrikiska Strabag och finska , vilka framför allt konkurrerar om större anlägg- ningsprojekt och som växt bland annat genom förvärv av svenska byggföretag. Norska Veidekke har också ökat sin marknadsandel genom organiskt tillväxt men också genom förvärv av svenska bolag och var sjätte största byggföretag. Veidekke och är framför allt inriktade mot bostadsbyggande. Även Strabag och Lemmikäinen är verksamma inom bostadsbyggande, om än i mindre skala. De stora upphandlingarna av anläggningsprojekt har aktivt marknadsförts till utländska aktörer av bland annat . De stora utländska företagen har etablerat sig med egna resurser i form av anställda, utrustning och material men också genom förvärv av svenska företag. I tabell 4.7 redovisas de största utländska byggföretagen på den svenska marknaden. Byggmarknadens struktur och utveckling 4.6.2Vad kan utländsk konkurrens bidra med? Den svenska byggsektorn har länge dominerats av svenska företag. Ur ett konkurrens- och utvecklingsperspektiv kan utländska etableringar på den svenska marknaden vara viktiga. Ökad utländsk närvaro behöver inte per se leda till en förbättrad konkurrens inom bostadsbyggande. Om ett företag förvärvar ett svenskt företag som använder sig av befintlig teknik, värdekedjor och strategi så kommer den utländska närvaron att få en begränsad effekt på konkurrensen. Om den utländska närvaron däremot tillför ny kapacitet, nya effektiva byggprocesser och innovativa lösningar baserade på egenutvecklade internationella värdekedjor kan den utländska närvaron leda till förbättrad konkurrens i samtliga byggled. Byggmarknadens struktur och utveckling De fyra största byggentreprenörernas andelar av den totala omsättningen inom bostadsbyggande har minskat samt . I dessa siffror ingår såväl ny- som ombyggnad. Tillsammans var deras marknadsandel , vilket illustreras i figur 4.1. Källa: Årsredovisningar, baseras på Industrifakta ABs bedömningar och intervjuer med nyckelpersoner. Då ombyggnadsmarknaden har växt väsentligt är det inte förvånande att marknadsandelarna för de fyra största bygg- företagen är låga jämfört med inom nyproduktion av bostadsrätter. I siffrorna ovan ingår således en växande ombyggnads- och ROT- marknad. På ROT-marknaden agerar framför allt mindre och medel- stora företag och inom detta segment ser prisbilden och affärs- modellerna annorlunda ut än vad gäller exempelvis bostadsutveckling och nyproduktion av bostäder. Då ombyggnadsmarknaden har ökat såväl i volym som i andel av det totala bostadsbyggandet är det naturligt att de stora byggentreprenörernas marknadsandelar minskar. 10 Avser ny- och ombyggnad. Byggmarknadens struktur och utveckling Lokalbyggande uppvisar en liknande utveckling. De fem största byggentreprenörernas andelar av lokalbyggnadsmarknaden har minskat samt . 0,5,10,15,20,25, Källa: Årsredovisningar, baseras på Industrifakta ABs bedömningar och intervjuer med nyckelpersone. Även när det gäller lokalbyggande har de fyra största rikstäckande företagens marknadsandelar minskat.