sou · H3B377 · 2015-09-04 00:00:00 — Det är dock som har uppgett att de betalat en bluffaktura, helt eller delvis. Hos av dessa företag hade betalningen föregåtts av en invändning eller en överenskommelse med fakturautställaren. Det är också som har uppgett att de inte vet om företaget betalat någon bluffaktura. I absoluta tal skulle resultaten innebära att om- kring 30 000 företag har betalat en eller flera bluffakturor. Resultaten ger inte stöd för att det skulle finnas någon koppling mellan företagets storlek och dess tendens att betala. Hur vanligt är det att företagen betalar vid fakturabedrägeri efter kontakt? Bland de företag som utsatts för fakturabedrägeri efter kontakt har uppgett att de inte har betalat någonting. Det är dock som har uppgett att företaget betalat hela eller delar av kravbeloppet. Av dessa hade först invänt mot kravet. Det är också som har uppgett att de inte vet om företaget har betalat något. Resultaten motsvarar i absoluta tal omkring 60 000 företag som betalat något till den som framställt ett krav av detta slag. Inte heller när det gäller betalningskrav av ifrågavarande slag går det att se någon koppling mellan benägenheten att betala och före- tagets storlek. Hur vanligt är det att statliga förvaltningsmyndigheter betalar bluffakturor? Av de statliga förvaltningsmyndigheter som mottagit en eller flera bluffakturor har svarat att myndigheten inte har betalat någon- ting. Det är som har uppgett att betalning har skett . av dessa myndigheter har uppgett att myndig- heten först gjort en invändning mot kravet. Hos av de drabbade myndigheterna har respondenten uppgett sig inte veta om det har skett någon betalning. Hur vanligt är det att statliga förvaltningsmyndigheter betalar vid fakturabedrägeri efter kontakt? Av de statliga förvaltningsmyndigheter som drabbats av faktura- bedrägeri efter kontakt har svarat att myndigheten inte har betalat någonting. Det är som har svarat att myndigheten i något fall har betalat enligt kraven. I hälften av dessa fall hade myndigheten först invänt mot kravet. Det är också som har uppgett att de inte vet om myndigheten har betalat något. Hur vanligt är det att kommunerna betalar bluffakturor? Bland attestanterna på kommunerna är det som har uppgett att de i samtliga fall vägrat betala bluffakturor. Full- eller del- betalning av en bluffaktura har beslutats av av attestanterna. Det är också som har uppgett att de inte vet och som har uppgett att de inte vill svara på om har godkänt någon betalning. av fallen har bluffakturorna hanterats självständigt av den enhet eller verksamhet som attestanten har arbetat även efter att bluffakturan bestritts. Det är dock som har uppgett att de efter bestridande lämnat över den fortsatta handläggningen av kravet att hanteras på en mer central nivå inom kommunen. Det har förekommit kommunen i dessa fall har betalat bluffakturan trots att den enskilde attestanten vägrat godkänna betalningen. Av de attestanter som överlämnat hanteringen har uppgett att kommunen har betalat en bluffaktura i en sådan Det är också som har uppgett att kommunen i samt- liga sådana fall har vägrat att betala. av attestanterna har uppgett att kommunen i någon sådan situation vägrat betala bluffakturan. Det är också som har uppgett att de inte vet om kommunen betalat fakturan sedan de lämnat över den fortsatta handläggningen av den. Kommunen har Kommunen har Kommunen har Kommunen har Hur vanligt är det att kommunerna betalar vid fakturabedrägeri efter kontakt? Av de attestanter som har uppgett att den verksamhet de arbetar inom har drabbats av fakturabedrägeri efter kontakt har upp- gett att de inte har godkänt någon betalning av fakturan eller betal- ningskravet. Det är dock som har uppgett att de vid något eller några tillfällen har betalat enligt betalningskraven. Av dessa har uppgett att betalning skett efter att de invänt mot kravet eller träffat en överenskommelse med den som framställt kravet. Det är också av attestanterna som har uppgett att de inte vet om de godkänt någon betalning. Det har också förekommit att kommunen har betalat enligt dessa betalningskrav trots att den enskilde attestanten vägrat godkänna betalningen. Av de som har uppgett att de har lämnat över den fortsatta handläggningen av kravet till en mer central nivå inom kommunen fall har uppgett att kommunen i samtliga sådana fall betalat enligt betalningskravet. har uppgett att kommunen i något sådant fall betalat enligt betalningskravet. Det är dock som har uppgett att kommunen inte har betalat i något sådant fall. av attestanterna i denna grupp har uppgett att de inte vet om någon betalning skett. Kommunen har Kommunen har Kommunen har Kommunen har 4.9Skäl och tidpunkt för betalning av bluffakturor Som ovan har redogjorts för har de flesta som besvarat enkäten uppgett att de inte har betalat någonting till den som skickat en bluffaktura eller framställt ett betalningskrav vid fakturabedrägeri efter kontakt. Det urval av respondenter som har fått följdfrågor om när de betalat och varför de betalat har därför varit begränsat. Resultaten i denna del av undersökningen ska läsas mot den bak- grunden. När och varför har privatpersoner betalat bluffakturor? Av de privatpersoner som har uppgett att de betalat en bluffaktura, oavsett om de först protesterat mot den eller inte, har betalat inom den tid som stod på fakturan. Näst vanligast, och som förekommit hos , har varit att betalning skett efter att man fått en betalningspåminnelse. Betalning efter stämning i tingsrätt har förekommit hos . Det är som har betalat efter att ha fått inkassokrav. Betalning efter betalnings- föreläggande har förekommit hos . Betalning efter förlikning eller dom i tingsrätt har varit ovanligt. respektive har betalat först då. Det vanligaste svaret på frågan varför man har betalat en bluff- faktura har varit att man har velat undvika en betalningsanmärk- ning. Det svaret har lämnats av av de privatpersoner som betalat. Det har också varit vanligt att man trott att det skulle vara enklare att betala än att bestrida. Detta skäl till betalning har upp- getts av av de drabbade. Det är också av de drabbade som har betalat därför att de trodde att det skulle vara billigare än att bestrida. Att man velat undvika ett betalningsföreläggande från har utgjort skäl till betalning hos av de drabbade. Det är också som har svarat att de betalat därför att de blivit hotade. Av de drabbade har betalat därför att de inte förstod att det var fråga om en bluffaktura. Hos har betal- ning skett därför att man upplevt situationen som obehaglig utan att något direkt hot uttalats. Det är också som har svarat att de inte vet varför de har betalat. Det totala antalet privatpersoner som betalat är för få för att det ska gå att se några samband mellan deras ålder respektive köns- tillhörighet och skälen till varför betalning skett. När och varför har företagen betalat bluffakturor? Av de företag som svarat att de betalat en bluffaktura, oavsett om de bestritt den eller inte, har betalat efter att företaget fått en betalningspåmin- nelse. Det är som har betalat inom den tid som stod på faktu- ran. Det har också varit vanligt, och förekommit hos av dessa företag, att betalning skett efter att företaget fått ett inkassokrav. Däremot har det varit mindre vanligt att företaget har betalat först efter att ha mottagit ett betalningsföreläggande. Det har bara före- kommit hos av de företag som betalat. Betalning efter stäm- ning i tingsrätt har endast förekommit i enstaka fall. Inget av före- tagen har uppgett att de betalat efter förlikning i tingsrätt eller efter meddelad dom. Det vanligaste skälet till att betalning har skett, och som har uppgetts av av de företag som betalat en eller flera bluffaktu- ror, har varit att man inom företaget inte insett att det handlade om fakturabedrägeri. Att man velat undvika att företaget skulle få en betalningsanmärkning har angetts som skäl till betalning av av företagen. Nästan lika vanligt har varit att företagen har betalat för att undvika betalningsföreläggande från . Detta skäl till betalning har förekommit hos av företagen. Hos av företagen har bedömningen att det skulle vara billigare att betala än att bestrida utgjort skäl till betalning. Att det upplevts som enklare att betala än att bestrida har utgjort skäl till betalning hos av företagen. Hos har det förekommit att betalning skett därför att personer inom företaget upplevt situationen som obehaglig utan att något direkt hot uttalats. Det är också ett fåtal som har uppgett att betalning har skett därför att någon inom före- taget blivit hotad. Det är av de företag som har betalat som har uppgett ”annat” som skäl till varför betalning skett. Av de öppna svaren att döma har det i en del av dessa fall varit fråga om sådana situationer som utredningen har definierat som faktura- bedrägeri efter kontakt. Det är också som har uppgett att de inte vet varför företaget betalat. Det är inte tillräckligt många företag i respektive kategori som svarat att de betalat något för att det ska gå att se någon koppling mellan företagens storlek och skälen till varför betalning skett. När och varför har statliga förvaltningsmyndigheter betalat bluffakturor? Av förvaltningsmyndigheterna är det endast de som har drabbats som har uppgett att de betalat någon eller några bluffakturor. De flesta av dessa, , har svarat att de betalat inom den tid som stod på fakturan. Betalning har också skett efter inkasso- krav. Det främsta skälet till att betalning skett, och som har uppgetts av av de drabbade, har varit att den som tagit beslutet att betala inte insett att det handlat om fakturabedrägeri. Betalning har också skett därför att det antagits vara billigare än att bestrida (). Det är också som har uppgett ”annat skäl” till varför betalning skett. När och varför har kommunerna betalat bluffakturor? Av de mycket få attestanter hos kommunerna som svarat att de har godkänt betalning av en bluffaktura, eller som har sagt sig känna till att kommunen betalat, har uppgett att betalning skett inom den tid som stod på fakturan. Lika stor andel har uppgett att betalning skett efter betalningspåminnelse. Betalning har också skett i enlighet med en överenskommelse med faktura- utställaren. De skäl som har uppgetts till varför betalning har skett har främst varit att den som beslutat om betalning inte insett att det rört sig om fakturabedrägeri. Det skälet har uppgetts av av de attestanter som svarat att betalning skett. Det är av attestan- terna som har uppgett att betalning skett för att undvika att kom- munen skulle få ett betalningsföreläggande. Lika stor andel har uppgett som skäl för betalning att man bedömt att det skulle vara billigare än att bestrida. Det är också som har uppgett att personer inom verksamheten upplevt situationen som obehaglig utan att något direkt hot uttalats. ”Annat skäl” har uppgett som skäl till betalning hos av attestanterna. Av de öppna svaren att döma kan det ha varit fråga om att varorna ändå kunnat användas i verksamheten eller att man kommit överens med fakturautställaren. 4.10Skäl och tidpunkt för betalning vid fakturabedrägeri efter kontakt När och varför har privatpersoner betalat vid fakturabedrägeri efter kontakt? Bland de privatpersoner som har betalat enligt ett betalningskrav vid fakturabedrägeri efter kontakt har de flesta, , betalat inom den tid som stod på fakturan eller betalningskravet. Det har också varit vanligt, och förekommit hos av dessa personer, att betalning skett efter betalningspåmin- nelse. Betalning efter inkassokrav har förekommit hos i denna grupp. Det har varit mindre vanligt () att betalning skett efter att man mottagit ett betalningsföreläggande från Kronofogdemyndig- heten. Inte i något fall hade betalning skett efter att den som fram- ställt kravet inlett ett rättsligt förfarande i tingsrätt. Även när det gäller fakturabedrägeri efter kontakt har den van- ligaste orsaken till att privatpersoner betalat varit att de har velat undvika betalningsanmärkning. Detta skäl har uppgetts av . Andra skäl som uppgetts har varit att man har tyckt att det varit enklare att betala än att bestrida (), att man velat undvika ett betalningsföreläggande från () och att man trott att det skulle vara billigare att betala än att bestrida (). Att de inte visste om de hade ingått något avtal eller inte har utgjort skäl för betalning hos . Det är också av de privatpersoner som betalat som har uppgett att de inte förstod att det handlade om fakturabedrägeri. De drabbade har också som skäl för betalning uppgett att de trodde att de skulle förlora om kravet prövades av tingsrätten () och att de ville undvika en rättegång oavsett utgången (). Hot har förekommit som skäl till betal- ning hos . Att situationen upplevts som obehaglig utan att något direkt hot uttalats har utgjort skäl för betalning hos . Det är också som har svarat ”annat skäl”. Av de öppna svaren framgår att det t.ex. kan ha varit fråga om att betalning skett genom att pengar har dragits från kontot utan kontoinnehavarens vetskap. Det går inte att se någon koppling mellan de drabbades könstill- hörighet respektive ålder och de skäl som de har uppgett till varför betalning skett. När och varför har företagen betalat vid fakturabedrägeri efter kontakt? Av de företag som betalat vid fakturabedrägeri efter kontakt har betalat inom den tid som stod på fakturan eller betalningskravet. Betalning efter att företaget fått en betalnings- påminnelse har förekommit hos . Inkassokrav har föregått betalning hos av företagen i denna grupp. har upp- gett att de betalat efter att ha fått ett betalningsföreläggande. Betal- ning efter stämning i tingsrätt har inte förekommit ens i av fallen. Skälen till varför företagen har betalat har varierat. Hos av de betalande företagen har betalning skett därför att det bedömdes vara enklare än att bestrida. Att det bedömdes vara billigare än att bestrida har utgjort skäl till betalning hos . Det är också av de företag som har betalat som har uppgett att det skett därför att man velat undvika att företaget skulle få en betalningsanmärk- ning. Ett nästan lika vanligt skäl till betalning, och som förekommit hos av de betalande företagen, har varit att man velat undvika att företaget skulle få ett betalningsföreläggande från Kronofogde- myndigheten. Hos av de företag som betalat har ett skäl till betalning varit att personer inom företaget har upplevt situationen som obehaglig utan att något direkt hot uttalats. Hos har betalning skett därför att man varit osäker på om företaget ingått något avtal eller inte. Däremot är det ytterst få företag, av dem som har betalat, som har uppgett att det gjordes därför att man inte inom företaget insett att det varit fråga om fakturabedrägeri. Att betalning skett därför att man inom företaget gjort bedöm- ningen att företaget skulle förlora vid en rättslig prövning av kravet har utgjort skäl till betalning hos . Att man har velat undvika en rättegång oavsett utgången har förekommit hos av dem som svarat att företaget betalat. Relativt många, , har uppgett ”annat skäl” som förklaring till varför betalning skett. Av de öppna svaren att döma har det i flera fall varit fråga om att man gjort bedömningen att man inte skulle vinna framgång om saken prövades eller att man inte tyckt det varit mödan värt att bestrida. Det är för få drabbade som uppgett att de har betalat för att det ska gå att dra några slutsatser i fråga om kopplingar mellan företagens storlek och skälen till att betalning skett. När och varför har statliga myndigheter betalat vid fakturabedrägeri efter kontakt? Endast ett fåtal statliga myndigheter har uppgett att de betalat vid fakturabedrägeri efter kontakt. I stort sett alla av dessa, , har svarat att betalning skett inom den tid som angetts på fakturan eller betalningskravet. Skälen till varför betalning skett har uppgetts vara bl.a. att man gjort bedömningen att myndigheten skulle förlora vid en rättslig prövning av kravet (), att man inte insett att det handlade om fakturabedrägeri () samt att man ville undvika att myndig- heten skulle få en betalningsanmärkning () eller ett betal- ningsföreläggande (). När och varför har kommuner betalat vid fakturabedrägeri efter kontakt? Av de fåtal attestanter på kommunerna som själva har godkänt betalning vid fakturabedrägeri efter kontakt eller som varit med om att kommunen har godkänt en sådan betalning, har majoriteten, , svarat att betalning gjorts inom den tid som an- getts på fakturan eller betalningskravet. Ungefär en fjärdedel, , har uppgett att betalning skett efter att kommunen fått en betal- ningspåminnelse. Inkassokrav har föregått betalning i enstaka fall (). Ingen av attestanterna i denna grupp har uppgett att betal- ningen föregåtts av rättsliga åtgärder mot kommunen. Av de attestanter som har svarat på frågan varför de själva eller någon annan på kommunen godkänt betalning i dessa fall har svarat att ett av skälen var att man trodde att kommunen skulle förlora vid en rättslig prövning av kravet. Ett annat vanligt skäl till betalning har varit att det bedömdes vara billigare än att bestrida () eller att det ansetts vara enklare än att bestrida (). Andra skäl som uppgetts har varit att man velat undvika betalningsanmärk- ning (), att man inte insett att det var fråga om fakturabedrägeri () och att man inte varit säker på om man hade ingått något avtal eller inte (). Det är också som har uppgett som skäl till betalning att man velat undvika rättegång oavsett utgången. Att man upplevt situationen som obehaglig utan att något direkt hot uttalats, har också uppgetts som skäl till betalning av av attestan- terna. Det är också av attestanterna som har uppgett ”annat skäl” som skäl till varför betalning skett. Av de öppna svaren att döma kan det bl.a. ha varit fråga om att attestanten har fått rådet att betala eller att man ansett att varorna trots allt kunnat användas i verksamheten. Kartläggningen av fakturabedrägerier SOU 2015:77 Följder vid utebliven betalning av bluffakturor De flesta privatpersoner, företag, statliga förvaltningsmyndigheter och attestanter på kommuner har, som redogjorts för, vägrat att betala alla former av bluffakturor och betalningskrav vid fakturabedrägeri efter kontakt. Det är därmed ett relativt stort antal respondenter som har fått följdfrågor om vad den eller de som skickat fakturan eller betalningskravet har gjort när betalning har uteblivit. Resultaten i denna del av undersökningen är således baserade på ett brett underlag. Vad har hänt i de fall privatpersoner vägrat betala bluffakturor? Bland de privatpersoner som uppgett att de har drabbats av en bluffaktura och vägrat betala fakturan har uppgett att de inte hört något mer från det företag som skickat fakturan. Det har förekommit att några fakturautställare har skickat betalnings- påminnelser. Den erfarenheten har av de drabbade. Inkasso- krav har skickats till av de drabbade. Ansökan om betalnings- föreläggande har getts in gentemot av de drabbade. hade varit med om att fakturautställaren hade vänt sig till tingsrätten. Det är också som har svarat ”annat”. De öppna svaren tyder på att det i många fall har varit fråga om att de drabbade själva har tagit kontakt per telefon med fakturautställaren som i vissa fall accepterat deras invändning mot kravet. Vad har hänt i de fall företag vägrat betala bluffakturor? Av de företag som drabbats av en eller flera bluffakturor har uppgett att de inte hört något mer från fakturautställaren när de vägrat att betala fakturan. Den åtgärd som fakturautställarna fram- förallt har använt sig av gentemot företagen, och som förekommit hos av dem, är att skicka betalningspåminnelser. Inkassokrav har skickats till av de företag som vägrat betala en bluffaktura. Att fakturautställarna ansökt om betalningsföreläggande hos Krono- fogdemyndigheten har däremot varit ovanligt även inom denna respondentgrupp och har endast drabbat . av före- tagen hade varit med om att fakturautställaren vänt sig till tings- rätten. Det är också som har svarat ”annat”. De öppna svaren visar att det kan röra sig om bl.a. telefon- eller brevkontakter med hot om att väcka talan i tingsrätt eller andra former av hotfulla på- tryckningar, eller e-postmeddelanden. Det har också förekommit att fakturautställaren skickat kreditfakturor. Vad har hänt i de fall statliga förvaltningsmyndigheter vägrat betala bluffakturor? Det är inte någon av de statliga förvaltningsmyndigheterna som har uppgett att fakturautställaren vidtagit några rättsliga åtgärder mot myndigheten när denna vägrat eller bara låtit bli att betala en bluff- faktura. Det vanligaste har varit att de drabbade myndigheterna inte hört något mer från fakturautställaren. Det svaret har lämnats av . Betalningspåminnelser har dock varit relativt vanliga även hos de statliga förvaltningsmyndigheterna och har förekommit hos sammantaget av dem. Inkassokrav har förekommit hos . Det är också som har uppgett ”annat” som svar på vad som skett. Av de öppna svaren att döma kan det ha varit fråga om att kontakter tagits via e-post eller telefon. Vad har hänt i de fall kommuner vägrat betala bluffakturor? Svaren i gruppen attestanter hos kommunerna redovisas separat för de attestanter som även efter bestridande har hanterat kravet inom den egna verksamheten (vilket gäller över hälften av de drabbade) och på de attestanter som efter bestridande har överlämnat kravet att hanteras på en mer central nivå inom kommunen (vilket gäller omkring en fjärdedel av de drabbade). Av de attestanter som svarat att den verksamhet eller den enhet de arbetar inom har drabbats av en eller flera bluffakturor som de fortsatt hantera har uppgett att de varit med om att faktura- utställaren inte hört av sig mer efter att betalning uteblivit. Betal- ningspåminnelser har dock varit relativt vanliga och har förekom- mit hos av dem som fortsatt hantera kravet själva. Inkasso- krav har förekommit hos av dessa attestanter. Ansökan om betalningsföreläggande har däremot varit ovanligt. av de attestanter som hanterat kravet själva har varit med om det. Ingen av dem har varit med om att fakturautställaren vänt sig till tingsrätt med kravet. Det är också som har svarat ”annat” på frågan om vad som hänt. Av de öppna svaren att döma har det varit fråga om bl.a. muntliga kontakter, där fakturautställaren kommit med krav på betalning eller frånfallit kravet. De attestanter som har överlämnat hanteringen till någon mer central enhet har i betydande utsträckning, , sagt sig inte känna till vad som hänt därefter. Det är dock som har uppgett att de varit med om att fakturautställaren inte har hört av sig mer efter att betalning uteblivit. Det är också av dessa attestanter som har sagt sig känna till att kommunen har fått betalningspåminnelser. En del, , har också sagt sig känna till att kommunen har fått inkassokrav. Ett fåtal, , har uppgett sig känna till att faktura- utställaren har ansökt om betalningsföreläggande mot kommunen. Ingen har uppgett att de känner till att fakturautställaren har vänt sig till tingsrätten. 4.12Följder vid utebliven betalning vid fakturabedrägeri efter kontakt Vad har hänt i de fall privatpersoner vägrat betala vid fakturabedrägeri efter kontakt? Även vid fakturabedrägeri efter kontakt har det vanligaste varit att företagen bakom kraven inte har hört av sig alls efter att betal- ningskraven bestritts eller betalning uteblivit. Den erfarenheten har av de drabbade privatpersonerna. Betalningspåminnelser har förekommit hos av de drabbade. Inkassokrav har förekommit hos av de drabbade. Ansökan om betalningsföreläggande har gjorts mot av de drabbade. Inte ens har varit med om att företaget bakom kravet vänt sig till tingsrätten (0,). av de drabbade har svarat ”annat” på frågan om vad faktura- utställaren gjort. Av de öppna svaren att döma har det i en del av dessa fall varit fråga om kontakter per telefon eller e-post. I en del av dessa fall har kontakterna lett till att det företag som framställt kravet accepterat respondentens invändning.