sou · H3B34 · 2015-02-06 00:00:00 — Skattenivån för tonnagebeskattad verksamhet skiljer sig således åt beroende på om verksamheten bedrivs i form av ett aktiebolag eller ett handelsbolag. Själva inkomstberäkningen är dock densamma oavsett företagsform. Utredningen anser inte att skillnaden i beskattningsnivå i sig utgör ett tillräckligt skäl för att undanta handelsbolag från tonnage- beskattning. Utredningen har även övervägt om andra företagsformer än aktiebolag har sådana särdrag att de inte lämpar sig för att ingå i tonnageskattesystemet. Handelsbolag skiljer sig från aktiebolag i det att handelsbolag inte är skattesubjekt. I stället beskattas del- ägarna för sin andel av inkomsten oavsett om de tar ut inkomsten ur bolaget eller inte. Det kan i sammanhanget påpekas att det i handelsbolag inte är delägarnas andel av någon individuell intäkts- eller kostnadspost som beskattas. Beräkningen av inkomsten görs i handelsbolaget varefter denna fördelas och tas upp till beskattning hos delägarna. Inkomsten är delägarens andel av bolagets netto- inkomst, dvs. intäkterna minskade med kostnaderna. Delägarna i ett handelsbolag ska, om de är fysiska personer, betala egenavgifter, allmän pensionsavgift och allmän löneavgift m.m. Däremot ska handelsbolaget betala arbetsgivaravgifter och preliminär skatt på anställdas löner. För delägare som är fysiska personer görs ränte- fördelning hos varje delägare. Bolagets delägare som är fysiska per- soner får göra avdrag för avsättningar till expansionsfond. Om avdrag för ersättning återförs ska den tas upp till beskattning hos delägaren. Avdrag för avsättning till periodiseringsfonder och åter- föring av dessa beräknas för varje delägare och avsättningen görs hos delägare. Avdrag för avsättning till ersättningsfonder enligt 31 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229), IL, ska göras i han- delsbolaget. Även återföring av sådana avsättningar tas upp av bolaget. Tonnagebeskattning innebär beskattning av en icke-resultat- baserad schablonberäknad inkomst. Utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster i tonnagebeskattad verksamhet ska inte dras av. Detsamma gäller ränteutgifter och kapitalförluster. avskrivningar på inventarier, byggnader, markanläggningar och substansminskning (värdeminskningsavdrag) medges inte från ton- nagebeskattad inkomst. Inte heller får olika skattemässiga avsätt- ningar göras. Underskott får inte heller dras av i tonnagebeskattad verksamhet. I det hänseendet kommer lika förut- sättningar gälla vid beräkningen av inkomst oavsett företagsform. När det gäller expansionsfonder kan dock följande sägas. Bestämmelserna om expansionsfonder finns i 34 kap. IL. Bestäm- melserna gäller enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. I fråga om fysiska delägare i handelsbolag beräknas och görs avsätt- ning hos varje delägare för sig. Syftet bakom avsättningsrätten är att ge samma möjlighet till enskilda näringsidkare och fysiska del- ägare i handelsbolag som aktiebolag har att expandera sin verksam- het med lågbeskattade medel genom att de får göra avsättning till expansionsfond. Expansionsfonder tjänar även ett förlustutjämn- ande syfte. Avsatta medel kan återföras under förlustår och på så sätt kan ett nollresultat uppkomma. Det innebär att skatter och avgifter inte behöver betalas på de återförda medlen som företaget får en förstärkt likviditet genom att expansionsskatten återfås. Vad gäller förlustutjämningseffekterna av avsättning till expan- sionsfond är dessa kompenserade i tonnageskattesystemet genom att tonnagebeskattningen till sin natur är resultatutjämnande, dvs. samma beräkning av inkomst företas oavsett vinster eller förluster i verksamheten och således oberoende av variationer i resultatet i verksamheten. När det gäller likabehandlingen av företagsformer beträffande expansion och beskattningsnivå har utredningen noga övervägt detta skäl. Utredningen är medveten om att bolagsskatte- satsen är lägre än skattesatserna för enskilda näringsidkare eller fysiska delägare i handelsbolag. Utredningen finner dock som tidigare framhållits att skillnaderna i skattesatser i sig inte kan utgöra tillräckliga skäl att utesluta handelsbolag med fysiska del- ägare och enskilda näringsidkare från tonnageskattesystemet. Att beskattningsnivån mellan bolag och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet i enskilt bolag eller handelsbolag ligger på olika nivåer, kan inte läkas inom ramen för ett tonnageskattesystem. Skillnaden i beskattningsnivåer är ett resultat av de befintliga beskattningsreglerna. Det kan inte anses rimligt att göra undantag från tonnageskattesystemets inkomstberäkningsmetod i syfte att uppnå absolut beskattningsneutralitet mellan aktiebolag och den begränsade krets handelsbolagsdelägare och enskilda näringsidkare som kan komma att beröras. Skillnaderna i beskattningsnivå bör inte heller leda till att handelsbolag med fysiska delägare och enskilda näringsidkare ska utestängas från tonnagebeskattning. Att ingå i tonnageskattesystemet är frivilligt. Utredningen anser därför att varje näringsverksamhet bör ges möjlighet att väga för- och nackdelar av konventionell beskattning och tonnagebeskattning mot varandra och bedöma vilken beskattningsmetod som anses lämplig för företaget. En förutsättning är att hela fartyget ingår i den tonnagebeskattade verksamheten, för handelsbolag innebär det att samtliga delägare i handelsbolaget måste vara tonnagebe- skattade. Utredningen har vid sin analys av vilka särskilda överväganden som kan behövas i fråga om partrederier och samägda fartyg funnit att inkomstberäkningen på fartyg särskilt måste regleras. När det gäller partrederier är frågan även om samtliga delägare i ett fartyg måste välja samma beskattningsform, dvs. om alla ägare måste ansöka om och godkännas för tonnagebeskattning för att tonnage- beskattning ska komma i fråga. Utredningens överväganden beträf- fande partrederier, fartyg och beräkning av tonnageinkomst redo- visas i avsnitt 15.4.2. Vad som kan anses tala mot att låta handelsbolag och enskilda näringsidkare tonnagebeskattas är att det är ett mycket litet antal företag som driver rederiverksamhet i annan form än aktiebolags- form. Att inskränka möjligheten att ingå i tonnageskattesystemet till aktiebolag, skulle därför ha en begränsad inverkan på svensk rederinäring. Det bör dock enligt utredningens mening vara möjligt att exempelvis starta en rederiverksamhet i mindre skala och komma i åtnjutande av tonnagebeskattning. Tonnageskatte- systemet kan ha fördelar för mindre verksamheter. Tonnage- beskattning innebär en förutsägbar beskattningsform som baseras på nettotonnaget i verksamheten. Förutsägbarheten kan vara särskilt attraktiv för nystartade och mindre företag. Enbart det förhållandet att få rederiföretag drivs i annan form än aktiebolag, bör inte leda till att andra företagsformer utestängs från inträde i tonnageskattesystemet. En aspekt som talar mot att inkludera handelsbolag och enskilda näringsidkare är administrativa kostnadsskäl. Att bygga upp rutiner och nya system innebär merkostnader för , oaktat att antalet företag som skulle kunna komma att bli föremål för tonnageskatt får anses väldigt lågt. De initiala kostnaderna kommer att bestå av främst extern information till företagen, systeman- passningar och kostnader för att ta fram nya blanketter. Därtill kommer löpande kostnader för att hantera ansökningar och kontrollera att förutsättningarna för tonnagebeskattning uppfylls. till det mycket begränsade antalet handelsbolag som kan komma i fråga för att ingå i tonnageskattesystemet, kan admi- nistrationen och merkostnaden för att inkludera dessa anses tala mot att inkludera dem. Utredningen anser dock att principen om skatteneutralitet i fråga om företagsform får anses väga tyngre. Från ett konkurrensperspektiv är det angeläget att alla rederi- verksamheter ges samma förutsättningar oberoende av företags- form. Ett tonnageskattesystem innebär inte enbart en schablon- beskattning, utan även ett system som ger möjlighet till långsiktig verksamhetsplanering. Utredningen har tagit del av rederinäringens synpunkter som gäller skattedrivna investeringsbeslut för fartyg. I dagens konventionella beskattningssystem kan fartyg skrivas av med belopp som kraftigt överstiger vad som är motiverat utifrån ett fartygs livslängd. Om ett företag vid överlåtelse av ett fartyg inte investerar i nya fartyg, tas en eventuell vinst i förhållande till det skattemässiga restvärdet upp till beskattning. Detta skapar en investeringsincitamentstruktur som är oönskad. I ett tonnageskattesystem kan de skattemässiga effekterna som dagens skattesystem medför minskas eller helt elimineras. Även rederiverksamhet som är organiserad i annan form än aktie- bolagsform bör beredas möjlighet till den förutsebarhet och stabili- tet som tonnageskattesystemet i detta hänseende erbjuder. Sammanfattningsvis föreslås att tonnagebeskattning ska kunna väljas oavsett i vilken företagsform verksamheten bedrivs. Enligt direktiven (dir. 2013:6) ska utredningen lämna ett förslag till ett tonnageskattesystem. I det ingår att lämna ett förslag på hur tonnagebeskattningen ska ske. Utredningen ska även, enligt sina direktiv, överväga vad som ska gälla för ett företag med tonnagebeskattad verksamhet i fråga om koncernbidrag, underprisöverlåtelser, avsättning till periodiserings- fond, avräkning för utländsk skatt samt tidigare års underskott. Utredningen behandlar i kapitel 21 vad som ska gälla beträf- fande tidigare års underskott och avsättningar. I kapitel 17 redogör utredningen för de särskilda spärregler som bedöms behövliga vid införandet av ett tonnageskattesystem i fråga om bland annat underprisöverlåtelser. I det följande kapitlet redogör utredningen för sina överväganden och förslag beträffande beräkningen av resultatet av verksamhet som ska tonnagebeskattas (tonnage- inkomst). Därefter behandlas utredningens överväganden och förslag om vad som ska gälla ifråga om underskott, avsättningar till t.ex. periodiseringsfond, avdrag och avräkning för utländsk skatt och koncernbidrag som ett företag är tonnage- beskattat, dvs. vad som följer i beskattningshänseende av den föreslagna schablonberäkningsmetoden för tonnageinkomst. 15.2Tonnageinkomst – en schablonberäkning av inkomst Tonnageskatt är ett vedertaget begrepp, men tonnageskatt utgör egentligen inte en skatt, utan ett sätt att beräkna inkomsten för viss rederiverksamhet. Tonnagebeskattning innebär att inkomsten bestäms schablonmässigt med utgångspunkt från fartygs tonnage, vanligen nettodräktighet. Den schabloninkomst som räknas fram beskattas med samma skattesats som företaget annars skulle ha beskattats med. Tonnagebeskattning är till skillnad från den konventionella beskattningen inte resultatbaserad. Den beskattningsbara inkomsten består således inte av överskottet av näringsverksamheten, utan av den framräknade schabloninkomsten. Ett företag som har valt tonnagebeskattning beskattas därmed inte för faktiska inkomster som erhållits genom den tonnagebeskattade verksamheten och som en konsekvens är förluster inte avdragsgilla. Tonnagebeskattningen är en fast, schablonbaserad inkomstberäkning och oberoende av fluktuationer i resultatet. I själva schablonberäkningen av inkomsten från tonnagebeskattad verksamhet har redan beaktats att vinster och förluster av den tonnagebeskattade verksamheten kan variera . 15.3Några EES-länders beräkning av tonnageinkomst Tonnagebeskattning innebär att inkomsten bestäms schablon- mässigt utifrån fartygs nettodräktighet (lastförmåga). Flertalet länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) har system med tonnageskatt. I regel är systemen utformade så att ett schablonbelopp multipliceras med det antal dagar som företaget förfogat över respektive fartyg. Den schablonberäknade inkomsten läggs sedan till företagets övriga inkomster och beskattas med landets bolagsskattesats. Nedan redogörs för hur tonnageinkomsten beräknas i några EES-länder. Intervallerna som redovisats är i princip desamma i olika tonnageskattesystem inom EES. Schablonbeloppen med vilka tonnaget multipliceras kan dock variera. Med hänsyn till att bolagsskattesatserna kan variera kraftigt mellan länderna kan beskattningsresultatet skilja sig åt mellan länderna. I beräknas tonnageskattens belopp utifrån en kalkylerad inkomst som bestäms enligt nettodräktigheten för ett fartyg som omfattas av bestämmelsen. Den finska bolagsskattesatsen är . Skatt ska betalas även för de dagar fartyget inte är i trafik. Nedanstående nivåer är tonnageinkomstnivåer. Inom parentes är motsvarande belopp i SEK (växelkurs är genomsnitt –, ,95). Upp till 1 000 NT med 0,9 € (8,1) per 100 NT och dag, 1 001–10 000 NT med 0,7 € (6,3) per 100 NT och dag, 10 001–25 000 NT med 0,5 € (4,5) per 100 NT och dag, 25 001–obegränsat med 0,2 € (1,8) per 100 NT och dag. För fartyg som omfattas av den danska tonnageskattelagen ska den beskattningsbara inkomsten beräknas på basis av nettotonnaget. Beskattningsbar inkomst ska för varje fartyg utgöras av nedan- stående grundbelopp per 100 nettoton (NT) per påbörjat dygn. Grundbeloppen regleras efter personskattelagen och avrundas upp till närmaste öresbelopp. Beräkningen görs per påbörjat dygn oavsett om fartyget är i drift eller inte. Den danska bolags- skattesatsen är . Nedanstående belopp är nivåer. Inom parentes är motsvarande belopp i SEK (växelkurs är genomsnitt – , ,20). Upp till 1 000 NT med (10,97)per 100 NT och dag, 1 001–10 000 NT med (7,87) per 100 NT och dag, 10 001–25 000 NT med (4,70) per 100 NT och dag, 25 001–obegränsat med (3,01) per 100 NT och dag. Tonnageskatten baseras på fartygens nettotonnage. Vid beräk- ningen ska nettotonnage avrundas till närmaste hela . I det norska systemet fastställs skattesatserna år för år av . är skattesatserna följande. Inom parentes är motsvarande belopp i SEK (växelkurs är genomsnitt –, ,08). Tonnageskatt per dag och per Upp till 1 000 NT med NOK 0 (0) per 1 000 NT och dag, 1 001–10 000 NT med NOK 18 (19,46) per 1 000 NT och dag, 10 001–25 000 NT med NOK 12 (12,97) per 1 000 NT och dag, 25 001–obegränsat med NOK 6 (6,49) per 1 000 NT och dag. Företagen betalar tonnageskatt för fartyg som de äger och för fartyg som de hyr in, under förutsättning att ägaren inte är skattepliktig i för inkomsten av uthyrningen av fartyget. Det finns möjlighet för departementet att meddela förskrifter om att undanta ett fartyg som inte är i drift från tonnagebeskattning. Den norska bolagsskattesatsen är . Det finns möjlighet till skattereduktion för vissa miljöcertifierade fartyg. Ett bolags inkomst beräknas på basis av nettotonnaget på bolagets kvalificerade fartyg. Ett fartygs nettotonnage avrundas nedåt till närmaste hundratal vid beräkningen. Fartygets inkomst för perioden beräknas genom att den dagliga inkomsten multipliceras i perioden (för ett normalt år gäller ) eller om fartyget har varit kvalificerat endast under en del av perioden av delperioden. Den dagliga tonnageinkomsten beräknas för varje kvalificerat fartyg på nettotonnaget enligt följande. Inom parentes är motsvarande belopp i SEK (växelkurs är genomsnitt – , ,9). Upp till 1 000 NT med £ 0,60 (6,54) per 100 NT och dag, 1 001–10 000 NT med £ 0,40(4,36) per 100 NT och dag, 10 001–25 000 NT med £ 0,30 (3,27) per 100 NT och dag, 25 001–obegränsat med £ 0,15 (1,64) per 100 NT och dag. Om två eller flera bolag är operatörer på grund av ett gemensamt intresse i fartyget eller enligt avtal om användning av fartyget ska tonnageinkomsten beräknas för var och ett och utefter deras intressedel. Om flera bolag är att betrakta som operatörer utan att nyss nämnda förutsättningar föreligger ska tonnageinkomsten beräknas för var och en såsom om de var den enda operatören. Den brittiska bolagsskattesatsen är . I fastställs tonnageinkomsten per fartyg på basis av de belopp per dag som anges nedan. De beräknar tonnageinkomsten per 1 000 nettotonnage. I uppgår bolagsskattesatsen till . Inom parentes är motsvarande belopp i SEK (växelkurs är genomsnitt –, ,95). Upp till 1 000 NT med 9,08 € (81,3) per 1000 NT och dag, 1 001–10 000 NT med 6,81 € (60,9) per 1000 NT och dag, 10 001–25 000 NT med 4,54 € (40,6) per 1000 NT och dag, 25 001–50 000 NT med 2,27 € (16,1) per 1000 NT och dag, 50 001- obegränsat med 0,5 € (4,5) per 1000 NT och dag. 15.4.1Beräkningen av inkomst för tonnagebeskattad verksamhet Förslag: Inkomsten från den tonnagebeskattade verksamheten (tonnageinkomst) ska beräknas med följande belopp per 100 nettotonnage (NT) . Upp till och med 1 000 NT med 0,000214 * prisbasbeloppet, 1 001–10 000 NT med 0,000159 * prisbasbeloppet, 10 001–25 000 NT med 0,000103 * prisbasbeloppet, över 25 000 NT med 0,000055* prisbasbeloppet. Av Europeiska kommissionens riktlinjer om statligt stöd till sjötransport (Meddelande C (2004) 43 från kommissionen – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport, 2004/C 13/03) framgår bland annat att den högsta stödnivå som kan tillåtas är en sänkning till noll av inkomstskatt och socialavgifter för sjöfolk samt en stödordning med tonnageskatt som i stort sett överensstämmer med de ordningar som har godkänts. Detta stödtak gäller även om medlemsstaterna väljer andra sätt för att lindra beskattningen av rederiernas vinster. Summan av det stöd som beviljas får inte överstiga totalbeloppet av inbetalade skatter och socialavgifter för sjöfartsverksamhet och sjöfolk. I de olika ländernas tonnageskattesystem och dess tonnage- inkomstberäkningar är intervallen desamma, bortsett från Neder- länderna som har ytterligare en nivå. Utredningen har föreslagit att bruttotonnage används för att avgöra huruvida ett fartyg är kvalificerat, det måste ha ett bruttotonnage på minst 100. Nettotonnage bör i stället användas vid beräkningen av tonnage- inkomsten. I de tonnageskattesystem som utredningen har studerat beräknas tonnageinkomsten på nettotonnage. Utredningen anser att det även i ett svenskt tonnageskattesystem är lämpligt att beräkningen av inkomsten görs baserat på ett fartygs nettotonnage. Med nettotonnage eller nettoton avses fartygets nettodräktighet så som det bestäms i förordningen om skeppsmätning (1994:1162). Tonnagebeskattning innebär att inkomsten som ska beräknas inom tonnageskattesystemet bestäms schablonmässigt utifrån fartygets nettodräktighet. Den beskattningsbara inkomsten är oberoende av faktiska vinster eller förluster i företaget. I regel är systemen utformade så att ett schablonbelopp multipliceras som företaget förfogat över respektive fartyg. Den schablonberäknade inkomsten läggs sedan till företagets övriga inkomster och beskattas med den ordinarie bolagsskattesatsen. Utredningen föreslår att inkomsten från tonnagebeskattad verksamhet ska beräknas på de ingående fartygens nettotonnage. Beräkningen ska göras på samtliga kvalificerade fartyg i verksamheten. Det belopp som räknas fram kallas tonnageinkomst. Tonnageinkomsten räknas fram per fartyg och . Tonnageinkomst betecknar således såväl inkomsten för varje fartyg som den samlade inkomsten av den kvalificerade fartygs- verksamheten. Tonnageinkomsten ska läggas samman med en näringsverksamhets eventuella andra inkomster och beskattas med den aktuella bolagsskattesatsen. Utredningen har studerat hur andra länder beräknar nivån för att räkna fram tonnageinkomsten. Utgångspunkten har varit att tonnageskattenivåerna ska vara i närheten av nivåerna hos våra grannländer. Utredningen har studerat och modell mer noggrant och utgått från genomsnittet av deras tonnageinkomstnivåer. bolagsskatt är och . Eftersom bolagsskatt är motiverar det att de svenska tonnageinkomstnivåerna ska motsvara ett genomsnitt av och nivåer. efterskänker företagens obeskattade reserver och har ett system som innebär att företagen har kvar de obeskattade reser- verna men återföringen skrivs ner och skjuts . har sina skattenivåer i euro39 och i danska kronor. Utredningen har räknat om dessa nivåer till svenska kronor och ett genomsnitt av kursen för 2014 har använts. Utredningen har övervägt lämpligheten i att ange tonnage- skattenivåerna i fasta tal eller att ange nivåerna till en andel av ett basbelopp. Vilka basbelopp som är lämpliga har diskuterats. Inkomstbasbeloppet, prisbasbeloppet eller ett branschindex har diskuterats. Basbeloppet ska återspegla utvecklingen av inflationen i landet. Inkomstbasbeloppet används bland annat till beräkning av pensionsavgiften. Prisbasbeloppet är kopplat till KPI (konsument- prisindex) och avser att visa prisutvecklingen för den privata inhemska konsumtionen i . Utredningen förordar att tonnageskattenivåerna ska utgöra en andel av prisbasbeloppet. Tonnageskattenivåerna blir då indexerade och följer pris- utvecklingen vilket gör att inga årliga uppräkningar är nödvändiga. Prisbasbeloppet är och det är detta belopp utredningen har utgått från. Utredningen har även diskuterat vilken nivå tonnageinkomst- nivåerna ska uppgå till. Eftersom utredningens ambition är att 39Källa: tonnageskattelag 9 § (24.2.2012/90) föreslå ett tonnageskattesystem som är konkurrenskraftigt gente- mot våra närmaste grannländer anser utredningen att nivåerna bör vara i paritet med dessa länders nivåer. Därför föreslår utredningen att tonnageinkomstnivåerna är ett snitt av och nivåer. De tonnageinkomstnivåer utredningen föreslår är nedanstående. Inom parentes är motsvarande belopp i SEK. –0–1 000 NT med 0,000214 * prisbasbeloppet (9,) per 100 NT och dygn –1 001–10 000 NT med 0,000159 * prisbasbeloppet (7,) per 100 NT och dygn –10 001–25 000 NT med 0,000103 * prisbasbeloppet (4,) per 100 NT och dygn –Över 25 000 NT med 0,000055* prisbasbeloppet (2,) per 100 NT och dygn Tonnageskatteinkomsten beräknas för varje enskilt fartygs netto- dräktighet och per 100 nettoton. Beräkningen görs per påbörjat dygn som rederiet innehar fartyget. Ett fartyg som överstiger 25 000 nettoton beräknas inom alla tonnageinkomstnivåer. För att illustrera hur tonnageinkomsten ska beräknas, visas här ett exempel. Ett fartyg som har en nettodräktighet på 30 000 och som är i drift beräknas enligt de föreslagna tonnage- inkomstnivåerna få en tonnageinkomst om . Det innebär att tonnageskatten blir (561 539* ). Beräkningen illustreras nedan. (* 0,000214 *44 400)/100*365=34 681 (* 0,000159* 44 400)/100*365=231 908 (* 0,000103*44 400)/100*365=250 383 (*0,000055*44 400)/100*365=44 567 Tonnageinkomst: 34 681+231 908+250 383+44 567=561 539 Tonnageskatt: 561 539*22%=123 538 Den schablonmässiga intäkten är beräknad på varje fartygs netto- dräktighet till fasta belopp per 100 nettodräktighet per påbörjat dygn som rederiet innehar fartyget, oavsett om det är i drift eller inte. Bestämmelserna tas in i 39 b kap. 8 § IL. 15.4.2Beräkning av tonnageinkomst när ett fartyg ägs eller hyrs in av flera bolag Förslag: Om ett fartyg ägs eller hyrs in av flera företag ska tonnageinkomsten för fartyget fördelas mellan företagen efter deras andel i fartyget. Fördelningen sker efter att tonnage- inkomsten för fartyget har beräknats. Om två eller flera tonnagebeskattade företag har en andel i ett fartyg eller det hyrs in och används av flera företag, på så vis att de bedriver kvalificerad verksamhet med fartyget, ska var och en betala tonnageskatt i proportion till sin andel i fartyget eller sin inhyrda andel. Full tonnageinkomst ska dock inte beräknas för varje företag. Enligt utredningens uppfattning ska skattebelastningen stå i proportion till den intjänandeförmåga som respektive företag har genom sin del i eller användning av fartygets tonnage. En annan möjlig beskattningslösning vore att vart och ett av företagen skulle betala tonnageskatt på fartygets nettotonnage. Om exempelvis tre företag äger en tredjedel var av ett fartyg skulle vart och ett av företagens beräknade tonnageinkomst beräknas på fartygets hela tonnage. En sådan ordning kan inte anses rimlig. Tonnagebeskattningen för fartyg med flera ägare skulle vida övergå tonnageskatten för fartyg vilka ägs eller hyrs in av ett enda företag. Därigenom skulle oönskade skattedrivna incitament kunna uppstå.