sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — Det är därför naturligt att reglerna om studiebidrag börjar gälla när eleven har påbörjat sina studier i gymnasieskolan, även om det är förenat med skolplikt. Om eleven är borta från skolan utan giltig anledning, räknas det som skolk och eleven kan då bli av med studiebidraget. Som giltig anledning till frånvaro räknas exempelvis beviljad ledighet eller sjukdom. Om eleven skolkar ska skolan rapportera det till CSN. Det är inte bara studiebidraget som påverkas av skolk utan även utbetalning av inackorderingstillägg eller extra tillägg från CSN. Vissa bidrag till familjen från kan också påverkas, exempelvis bostadsbidrag, underhålls- och flerbarnstillägg. Alternativet förlängt barnbidrag för elever med förlängd skol- plikt i introduktionsprogrammet skulle innebära ett onödigt krång- ligt system. Utredningen anser att samma regler ska gälla för elever med skolplikt, eftersom de i likhet med andra gymnasieelever har skyldighet att närvara i skolan. En tydlig information om vilka regler som gäller är självklart viktig för alla elever som får studie- bidrag. 4.5.4Särskilda regler för elever med förlängd skolplikt i gymnasieskolan Förslag: En elev som fullgör sin förlängda skolplikt inom ett introduktionsprogram i gymnasieskolan ska ha samma rätt till näringsriktiga skolmåltider som elever i . Huvud- mannen ska inte kunna besluta att eleven ska hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. När det gäller elevresor ska samma regler gälla som för andra elever i gymnasieskolan. Avstängning av en elev som fullgör förlängd skolplikt i ett introduktionsprogram ska inte få avse än . Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap Elever med förlängd skolplikt i ett introduktionsprogram blir gymnasieelever. En viktig fråga är vilka skillnader i regelverket det finns om eleverna är grundskoleelever eller gymnasieelever, dock med skolplikt. I samband med den nya skollagen har det skett en samordning av bestämmelserna så att de är mer likartade för de olika skolformerna. Men det finns fortfarande olikheter när det gäller omfattning, innehåll och elevens rättigheter inom respektive skolform. Dessa skillnader ställs på sin spets om elever ska fullgöra förlängd skolplikt i en annan skolform än där skolplikt annars fullgörs. Det kan diskuteras vilka konsekvenser dessa skillnader medför för organisationen av den förlängda skolplikten. Om elever som har förlängd skolplikt fullt ut ska följa gymnasieskolans bestäm- melser innebär det att elevens utbildning skiljer sig från det som gäller för . Därför kan man diskutera om det behövs undantagsbestämmelser, exempelvis när det gäller läroplanen och vilka kursplaner som ska användas i undervisningen. Å andra sidan har man undervisat i grundskoleämnen inom intro- duktionsprogram och tidigare i individuella program utan någon sådan reglering. Vi anser därför inte att det krävs någon juridisk särlösning för att elever med skolplikt ska kunna läsa grund- skoleämnen. Det kan vara svårt att motivera att det ska finnas olika regel- system för elevernas rättigheter beroende på om en elev befinner sig i eller i ett introduktionsprogram. Detta skulle kunna lösas genom att vissa bestämmelser om elevens rätt i grund- skolan görs tillämpliga på elever, som fullgör förlängd skolplikt i gymnasieskolan. Ett exempel är kostnadsfria skolmåltider. Det finns ingen regel om avgiftsfria skolmåltider för elever i gymnasieskolan. Det är visserligen enligt vad utredningen erfarit ytterst få kommuner som tar ut en avgift för skolmat i gymnasie- skolan, men vi anser ändå att det behövs en regel om avgiftsfria näringsriktiga skolmåltider för elever med skolplikt i ett introduk- tionsprogram, på samma sätt som i (10 kap. 10 § skollagen). Möjligheten för huvudmännen att låta eleverna hålla sig med enstaka egna hjälpmedel ska inte gälla för elever med förlängd skolplikt (15 kap. 17 § andra stycket). Därmed blir regleringen kring avgifter lika oavsett i vilken skolform som eleven fullgör sin förlängda skolplikt. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap Regelsystemet om elevresor i gymnasieskolan bör kunna användas även för elever med förlängd skolplikt (lagen om kom- munernas skyldighet att svara för vissa elevresor [1991:1110]). Eleverna är lika gamla som övriga elever i årskurs 1 i gymnasie- skolan och regeln är delvis kopplad till studiehjälp. Vi har därför stannat för att det nuvarande systemet är tillräckligt även för elever med förlängd skolplikt i ett introduktionsprogram. Disciplinära åtgärder är ett problematiskt område, eftersom och gymnasieskolans regler skiljer sig åt exempelvis när det gäller avstängning. Om man låter gymnasieskolans regler för avstängning gälla även för elever med skolplikt skulle det i värsta fall kunna betyda att eleven blir avstängd under större delen av läsåret med skolplikt (5 kap. 17–21 §§ skollagen). I och specialskolan kan man stänga av en elev högst och inte vid fler tillfällen än två gånger per kalenderhalvår (5 kap. 15 §). Vi anser att en rimlig avvägning mellan dessa två bestämmelser skulle vara att en elev med skolplikt i ett introduktionsprogram inte ska kunna avstängas än under ett kalenderhalvår. När elevens skolplikt upphör kommer gymnasie- skolans regler att börja gälla även för dessa elever. Precis som föreslår vi att elever på ett introduktions- program ska bedriva heltidsstudier. Bestämmelsen om befrielse från obligatoriska inslag i undervisningen i 7 kap. 19 § föreslås gälla även för elever med skolplikt i gymnasieskolan. Betygen kan inte sättas på samma sätt som enligt bestäm- melserna för i 10 kap. 16–22 §§. Det finns en regel i skollagen som säger att betyg ska sättas efter varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiearbete samt i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan (15 kap. 22 §). Regler om slutbetyg och dokumentation kommenteras i avsnitt 4.5.6. När det gäller ansvarsfördelning så är rektorn vid gymnasie- skolan precis som ansvarig även för elever som läser på grund- skolenivå inom introduktionsprogrammet. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap 4.5.5Hemkommunens och huvudmannens ansvar Förslag: Det är hemkommunen som ska besluta att elever som går ut årskurs 9 utan att vara behöriga till ett nationellt yrkes- program i gymnasieskolan ska ha förlängd skolplikt. Huvudmannen ska anmäla till hemkommunen vilka elever som inte är behöriga till ett nationellt yrkesprogram i gymnasie- skolan och därmed blir aktuella för förlängd skolplikt. Frågan om skolpliktens förlängning och tidigare upphörande prövas av elevens hemkommun. gäller förlängd skolplikt bara för elever som inte har avslutat högsta årskursen, när de gått i . Beslutet kan överklagas till (7 kap. 13 § skollagen). Utredningen anser att elevens hemkommun ska pröva frågan om en elev ska ha förlängd skolplikt. Det är ingripande för en elev att bli skolpliktig ett extra läsår och det behöver därför finnas ett skriftligt beslut, även om innehållet i beslutet grundar sig på objektiva fakta, nämligen elevens studieresultat. Vi anser inte att beslut om förlängd skolplikt behöver kunna överklagas. Skälet är att en sådan prövning saknar en reell funktion, eftersom det finns objektiv information om eleven är behörig eller inte i betygs- katalogen eller slutbetyget, enligt vårt förslag. Det finns egentligen inget utrymme för hemkommunen att göra någon annan bedöm- ning än den som grundar sig på dessa uppgifter. När en elev går i en annan huvudmans skola än i hemkom- munens, såväl i en annan kommun som i en fristående skola, ska huvudmannen anmäla till hemkommunen vilka elever som inte blir behöriga till ett nationellt yrkesprogram och därmed blir aktuella för förlängd skolplikt. Det är viktigt att sådan information även överförs internt inom kommunen, eftersom det är en förutsättning för bedömningen av vilka elever som ska ha förlängd skolplikt. I vissa fall kan också eleven gå i lovskola efter vårterminens slut, vilket kan påverka bedömningen om eleven ska ha förlängd skolplikt eller inte. I avsnitt 5 om lovskola föreslår vi därför att huvudmannen ska informera hemkommunen om vilka elever som går i lovskola efter vårterminens slut och vilka resultat som det ger. När en elev börjar eller slutar vid en gymnasieskola med en annan huvudman än hemkommunen ska huvudmannen Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap meddela detta till hemkommunen (15 kap. 15 §). Denna informa- tionsskyldighet gäller också när en elev fullgör förlängd skolplikt inom ett introduktionsprogram hos en annan huvudman än hem- kommunen. Hemkommunen kommer förmodligen att fatta de flesta beslut om förlängd skolplikt efter vårterminens slut . För de elever som går i lovskola efter årskurs 9 kan resultatet påverka beslutet. Lovskolan ska emellertid enligt utredningens förslag vara avslutad före juni månads utgång och eleverna kan få sina beslut om förlängd skolplikt före terminsstarten . Undantag från förlängd skolplikt? Utredningen har övervägt om förlängd skolplikt ska förenas med en möjlighet till undantag. Vi har dock stannat för att de fall som kan uppstå då eleven helt saknar förutsättningar att fullfölja utbildningen kan rymmas i den bestämmelse som finns i skollagen (7 kap. 2 § andra stycket). Som tidigare nämnts gäller den förlängda skolplikten inte för elever som varaktigt vistas utomlands under hela det läsår som den förlängda skolplikten omfattar eller de som hinner fylla medan de är utomlands. Skolplikten gäller inte heller barn vars förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begäras att barnet ska gå i skola. Detta kan exempelvis inträffa vid svår eller långvarig sjukdom. Skol- plikten ska i så fall anses ha upphört, även om eleven inte har nått kunskapskraven i ämnen. används bestäm- melsen oftast när man ska bedöma om ett barn ska börja skolan, men vi bedömer att den också kan täcka situationer med elever som egentligen ska ha förlängd skolplikt. Det finns också exempel på elever som inte befunnit sig i skolan även av andra skäl än sjukdom. Utredningen har övervägt alternativet att det ska finns en möjlighet till undantag från skolplikten av synnerliga skäl. Vi anser emellertid att skolplikt bör vara generell och att huvudregeln är att huvudmannen har skyldighet att så långt som möjligt försöka förmå alla elever att slutföra sin utbildning. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap 4.5.6Dokumentation efter förlängd skolplikt Förslag: En elev med förlängd skolplikt ska ha rätt till ett nytt slutbetyg när den förlängda skolplikten upphör, om eleven har fått godkänt betyg i något ämne. En elev som inte har fått ett godkänt betyg ska få en skriftlig bedömning av sin kunskaps- utveckling i ämnet. Eftersom förlängd skolplikt är en tvingande åtgärd för eleven har vi tidigare betonat vikten av att utbildningen följer en väl genom- arbetad plan och att studierna kontinuerligt följs upp. Vi har i det sammanhanget föreslagit en regel om individuell studieplan i grund- skolan och ett förtydligande av motsvarande regel för introduktions- program. I det följande behandlar utredningen vilken dokumenta- tion som måste finnas om elevens skolgång vid förlängd skolplikt och vilka dokument om sin kunskapsutveckling eleven har rätt att få när skolplikten upphör. Dessa frågor har betydelse för elevens rättssäkerhet och fortsatta utbildning. I ska slutbetyg utfärdas när skolplikten upphör. En sådan elev som därefter har slutfört den högsta årskursen har rätt att få ett nytt slutbetyg. För en elev som inte har skolplikt ska slutbetyg utfärdas när eleven har slutfört den högsta årskursen. Rektorn utfärdar slutbetyg (6 kap. 14 § skolförordningen). För gymnasieskolan gäller att en elev som genom studier i gymnasieskolan har fått betyg i ett av ämnen har rätt att få ett nytt slutbetyg från . Rektorn i gymnasie- skolan utfärdar det nya slutbetyget (8 kap. 11 § gymnasieförord- ningen). I fall där ett icke godkänt betyg sätts i i ett ämne som inte är avslutat ska en skriftlig bedömning av elevens kun- skapsutveckling i ämnet ges. Av bedömningen får också de stöd- åtgärder som vidtagits framgå. Bedömningen undertecknas av läraren (10 kap. 22 § skollagen). Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap Betyg ska sättas efter varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiearbete samt i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan (15 kap. 22 § skollagen). En elev som inom ramen för ett introduktionsprogram har läst grundskoleämnen utan att få godkänt betyg ska få en skriftlig bedömning av sin kunskapsutveckling i varje sådant ämne (8 kap. 20 § gymnasieförordningen). Elever kan inte få någon examen från ett introduktionsprogram. Däremot ska rektorn utfärda ett gymnasieintyg på den som visar vilken utbildning eleven har fått. Av intyget ska samtliga betyg framgå (8 kap. 21 § gymnasieförordningen). Skolförordningens bestämmelser om slutbetyg måste justeras om skolplikten knyts till att eleven har fullgjort den högsta årskursen i . ska slutbetyg utfärdas när skolplikten upphör, vilket innebär att elever med förlängd skolplikt inte skulle få något slutbetyg från när de går ut högsta årskursen. Betygs- katalogen är då det enda dokument som visar elevens betyg. Enligt vår uppfattning ska slutbetyg alltid utfärdas när eleven gått ut högsta årskursen, även om eleven har ett eller flera icke godkända betyg. Det innebär att elever som ska gå i lovskola efter årskurs 9 samt elever som får förlängd skolplikt också ska få ett slutbetyg från högsta årskursen. Vi har tidigare föreslagit att elever som går i lovskola på som- maren efter årskurs 9 och som får ett eller flera nya betyg i grund- skolans ämnen har rätt att få ett nytt slutbetyg. Även elever som fullgör förlängd skolplikt i ska enligt vår mening få rätt till ett nytt slutbetyg. Elever i introduktionsprogram som under läsåret fått betyg i något av ämnen har med dagens regler rätt att få ett nytt slutbetyg. Vi bedömer att denna reglering även kommer att omfatta elever med förlängd skolplikt inom introduktionsprogram. Om något av grundskoleämnena inte är godkänt ska eleven få en skriftlig bedömning av sin kunskapsutveckling. Vårt förslag är alltså att även elever som fullgör förlängd skolplikt i Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap har rätt att få ett nytt slutbetyg när han eller hon har fått godkänt betyg i något av ämnen under läsåret. Den nuvarande regleringen om skriftlig bedömning i grund- skolan är otydlig (10 kap. 22 § skollagen). Där sägs att i de fall ett icke godkänt betyg sätts i ett avslutat ämne ska en skriftlig bedöm- ning av elevens kunskapsutveckling i ämnet ges. Av bedömningen får också de stödåtgärder som vidtagits framgå. Denna regel kom till innan de nuvarande bestämmelserna om särskilt stöd, åtgärds- program och betygssättning infördes. Det är osäkert hur den ska användas, om den riktas till eleven själv eller om den ska användas av den som är ansvarig för elevens utbildning i fortsättningen. Vi anser därför inte att bestämmelsen passar elever som har förlängd skolplikt. För dessa elever bör bestämmelsen utformas på motsvarande sätt som den som finns på introduktions- programmet. Där sägs att en elev som inom ramen för ett introduktionsprogram läst grundskoleämnen utan att få ett godkänt betyg ska få en skriftlig bedömning av sin kunskaps- utveckling i varje sådant ämne (8 kap. 20 § gymnasieförordningen). Förslagen innebär en ökad rättssäkerhet för eleverna eftersom det i så fall kommer att finnas en fullständig dokumentation av elevens kunskapsutveckling i form av slutbetyg och en skriftlig bedömning av de ämnen där eleven inte fått godkända betyg, när skolplikten upphör. Om eleven skulle fortsätta studierna på ett introduktionsprogram eller i vuxenutbildningen kan den skriftliga bedömningen bli ett tydligt underlag för att göra elevens fortsatta skolgång effektiv och underlätta för eleven att nå behörighet. Å andra sidan innebär förslaget i vissa avseenden ökade krav på dokumentation. Det handlar dock om få elever och det blir bara en viss kategori lärare som får dessa uppgifter . Eftersom regleringen av skriftlig bedömning finns och vi föreslår ett förtydligande bedömer vi inte att vårt förslag kommer att medföra några nämnvärt ökade krav på skolans organisation eller ekonomi jämfört med . Att bestämmelserna återfinns i respektive skolformskapitel i skollagen eller i skolförordningen eller gymnasieförordningen är en teknisk juridisk lösning som bland annat beror på skollagens struk- tur. På detta sätt tydliggörs vilket ansvar som rektorn i respektive skolform har för dokumentationen. Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap Elever på introduktionsprogrammet som efter det första obliga- toriska året fortfarande inte är behöriga och som fortsätter på introduktionsprogram omfattas av den nuvarande regleringen om slutbetyg, skriftlig bedömning och gymnasieintyg (8 kap. 11 §, 20 och 21 §§ gymnasieförordningen). 4.5.7Förlängd skolplikt för specialskolans målgrupper Förslag: Specialpedagogiska skolmyndigheten ska besluta att skolplikten ska förlängas högst för en elev som inte uppnått behörighet till ett nationellt yrkesprogram i gymnasie- skolan efter att ha avslutat den högsta årskursen, årskurs 10, i specialskolan. Den förlängda skolplikten ska få fullgöras inom ett introduktionsprogram i gymnasieskolan eller i specialskolan. En elev med förlängd skolplikt ska tas emot på ett introduk- tionsprogram enligt samma regler som men med skolplikt . Eleven ska läsa minst ett ämne som eleven saknar godkänt betyg i under året med skolplikt. En elev med förlängd skolplikt ska få studiebidrag. För elever som fullgör sin förlängda skolplikt i specialskolan gäller bestämmelserna för denna skolform. De regler som vi har föreslagit för förlängd skolplikt i ska också rent generellt gälla för elever i årskurs 10 i specialskolan. Elever i specialskolan som har läst efter grundsärskolans kursplaner omfattas dock inte av den förlängda skolplikten, i likhet med elever i grundsärskolan. I grundsärskolan finnas andra regler för betygs- sättning och antagning till gymnasiesärskolan som inte passar ihop med tanken om förlängd skolplikt. Det är Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) som fattar beslut om mottagande och andra skolpliktsfrågor för elever i specialskolan. Vi anser därför att myndigheten ska besluta att elever som inte är behöriga får förlängd skolplikt. För elever som fullgör sin förlängda skolplikt i specialskolan får SPSM fortsatt ansvar för elevens skolgång. När elever med förlängd skolplikt lämnar specialskolan återgår skolpliktsansvaret till hemkommunen. Om eleven ska fullgöra sin Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap förlängda skolplikt exempelvis på ett introduktionsprogram på någon av gymnasieskolorna för döva och hörselskadade i (RDD/RGH) tar kommun över ansvaret för elevens skol- gång. Hemkommunen betalar ersättning till kommun, eller till någon annan kommun där eleven har tagits emot, enligt de regler som gäller för interkommunal ersättning. Våra förslag till särskilda regler för elever med förlängd skolplikt, t.ex. om kostnadsfria skolmåltider och avstängning, kommer då att gälla även för dessa elever (se avsnitt 4.5.4). För övrigt gäller de generella reglerna om introduktionsprogram som . Förslag: Utbildningen ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. För varje elev med förlängd skolplikt i ett introduktionsprogram i gymnasieskolan ska det göras en individuell bedömning och planering som dokumenteras i en individuell studieplan. En elev med förlängd skolplikt ska ha rätt till ett nytt slutbetyg när den förlängda skolplikten upphör, om eleven har fått godkänt betyg i något ämne. En elev som inte har fått ett godkänt betyg ska få en skriftlig bedömning av sin kunskaps- utveckling i ämnet. Våra förslag om individuell studieplan och heltidsstudier (se avsnitt 4.5.2) samt om nytt slutbetyg och skriftlig bedömning av elevens kunskapsutveckling (se avsnitt 4.5.6) föreslås också gälla för elever som fullgör sin förlängda skolplikt i specialskolan. Av direktiven framgår att utredaren ska hålla sig informerad om den fortsatta beredningen av de förslag som har lämnats i betänkandet Likvärdig utbildning för elever med funktionsnedsättningar (SOU 2011:30). I betänkandet föreslås bl.a. att specialskolan ska bli nioårig. Om dessa förslag genomförs kommer det också att påverka utformningen av förlängd skolplikt i specialskolan, som i så fall kommer att infalla efter årskurs 9 även för eleverna i specialskolan. Frågan bereds inom . Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap Förslag: De generella bestämmelserna om att skolplikten ska upphöra när eleven har gått ut högsta årskursen ska träda i kraft . Bestämmelsen om förlängd skolplikt ska också träda i kraft . Övriga bestämmelser om organisationen av förlängd skolplikt ska träda i kraft . Utredningen föreslår att den generella bestämmelsen om att skol- plikten upphör när eleven har gått ut högsta årskursen träder i kraft . Den nuvarande bestämmelsen om förlängd skolplikt för elever som inte har gått ut högsta årskursen när skol- plikten annars skulle ha upphört måste fortsatt gälla under /17 för denna kategori elever (7 kap. 13 § skollagen). Det syftar bland annat på elever som har förlängd skolplikt eftersom de har börjat eller gått om en årskurs. Vårt förslag om nya bestämmelser om förlängd skolplikt i 7 kap. 13 § skollagen ska träda i kraft . Detta ger både huvudmän och elever tid att förbereda sig på genomförandet från och med /18. Våra övriga förslag som följer av förlängd skolplikt, till exempel fria skolmåltider för dessa elever i introduk- tionsprogrammet, föreslås träda i kraft och kommer att tillämpas /18. Förlängd skolplikt är en genomgripande reform för de elever som det berör. Det hade varit önskevärt att de elever som börjar årskurs 9 redan vid läsårets start hade fått veta vilka förutsättningar som gäller om de inte uppnår kunskapskraven och blir behöriga till ett nationellt yrkesprogram. Vi har dock gjort bedömningen att ett riksdagsbeslut kan tas tidigast och ikraftträdandet kan då ske tidigast . Eleverna har då inte ännu hunnit söka till gymnasieskolans pro- gram och det finns tid för information om förlängd skolplikt. I fortsättningen bör dock huvudmannen informera eleverna vid starten av årskurs 9 . Förlängd skolplikt – mer tid för kunskap 4.5.9Ekonomiska konsekvenser av förlängd skolplikt Utredningen bedömer att kommunerna får ökade kostnader med för elever med förlängd skolplikt. blir det halvårseffekt och kostnads- ökningen beräknas till . Eftersom den för- längda skolplikten innebär ett utökat åtagande för huvudmännen ska finansieringsprincipen tillämpas och anslaget för kommunal- ekonomisk utjämning höjas med motsvarande summor. Beräkningarna bygger på att den förlängda skolplikten fullgörs inom introduktionsprogrammen i gymnasieskolan och att det bara är kostnaderna för de elever som inte går vidare till gymnasie- skolan som tillkommer. Kommunen har kostnader för flertalet av de elever som inte är behöriga till gymnasieskolan, eftersom de frivilligt går på ett introduktionsprogram. För de elever som redan finns på introduktionsprogrammen sker ingen förändring. Ökade kostnader för administration avser dock alla elever som kommer att omfattas av förlängd skolplikt. Kostnaderna för barnbidrag och studiestöd påverkas inte för de elever som med dagens regelverk frivilligt går på introduktions- programmet. Däremot kommer kostnaderna för studiestöd inklu- sive inackordering och extra tillägg att öka för de elever som beräknas tillkomma utifrån vårt antagande om att den förlängda skolplikten genomförs i gymnasieskolan. Helårseffekten 2018 beräknas till och halvårseffekten beräknas till . Om några elever väljer att fullgöra den förlängda skolplikten inom kommer de faktiska kostnaderna att öka något för men i gengäld uteblir då kostnadsökningen i gymnasieskolan, där genomsnittlig kostnad per elev är högre än i (se avsnitt 6.2.2 för kostnadsberäkningar). Kostnaderna för specialskolans elever beräknas öka med . I de kostnaderna ingår kostnader för resor och boende.