sou · H3B376 · 2015-09-01 00:00:00 — I informationsansvaret ingår också att verka för att fler besöker tandvården vilket även innebär att fler får möjlighet att ta del av det statliga tandvårdsstödet. Paragrafen behandlas i avsnitt 15.3.1. Andås C, och Hakeberg, M (2014) Who chooses prepaid dental care? A baseline report of a prospective observational study. BMC Oral Health. 2014, 14:146. Cehis/Inera (2012) . Departementsserie (2008:55) Bör konsumenttjänstlagen utvidgas? Ekbäck, G. (2009) Tandvård och tandhälsa - En enkätstudie av 30- och 40-åringar i län 2008. (2015) Nationella folkhälsoenkäten – Hälsa på lika villkor. (2008): Slutrapport avseende införandet av ett nytt tandvårdsstöd. Svar på regeringsuppdrag, dnr 59300-2007. (2009) Prisutvecklingen inom tandvården – 2009 samt analys av patientkostnaden i det gamla respektive nya tandvårdsstödet. (2009) Samverkan gällande det statliga tandvårdsstödet. (2011) Analys av kvaliteten i inrapporteringen till inom det statliga tandvårdsstödet. Social- försäkringsrapport 2011:2. (2011) Nyttjandet av det statliga tandvårdsstödet som infördes . (2011) Processen för att genomföra efterhands- kontroll inom det statliga tandvårdsstödet, Produktionsprocess 2011:04, version 1. (2011) Undersökning av i vilken utsträckning information om det statliga tandvårdsstödet nått befolkningen. (2011) Överlämnande av uppgifter i tandvårds- ärenden mellan och Inspektionen för vård och omsorg. (2012) Det statliga tandvårdsstödet – en lägesrapport (2012) När tänderna får vänta. Socialförsäkrings- rapport 2012:10. (2014) årsredovisning 2013. (2014) Strategi för Statligt tandvårdsstöd, dnr. (2014) Strategisk inriktning för arbetet med det statliga tandvårdsstödet 2014–2017. (2015) Anslagsbelastning och prognos för anslag inom ansvarsområde budgetåren 2015–2019. (2015) Budgetunderlag 2016–2018, del 2. [2015- 02-20]. (2015) Efterhandskontroller inom tandvården. Svar på regeringsuppdrag. (2015) årsredovisning 2014. (2015) Inriktning för efterhandskontroller – 2017. (2015) Rapport - kontroller inom statligt tand- vårdsstöd 2014, dnr . (2015) Statligt tandvårdsstöd, Vägledning 2008:2, version 8. , och (2012) Journalföring inom tandvården. (2014) Den privata vård- och omsorgsmarknaden ur ett finansiellt perspektiv. Grönkvist, E. (2012). Efterfrågan på tandvård: Analyser av prisets och inkomsters betydelse. Working Papers in 2012:1, : . Hål i plånboken: Hur kan man försäkra sig mot höga tandvårdskostnader? Ekonomisk debatt nr 3 2006, årgång 34. Oral health and welfare state regimes: a cross- national analysis of European countries. 2013; 121: 169–75. Inspektionen för socialförsäkringen (2011) Kontroller av tandvårds- stödet. Inspektionen för socialförsäkringen (2013) efterhandskontroller av tandvårdsstödet. Inspektionen för socialförsäkringen (2014) Utvecklingen av social- försäkringsförmåner . Inspektionen för vård och omsorg (2013) Promemoria om hanteringen av klagomål enligt patientsäkerhetslagen (2010:659), Dnr 104-38489/2013. Inspektionen för vård och omsorg (2013) Tillsynen av tandvården - en sammanställning av resultat och iakttagelser i tillsynen. (2013) Ökad konkurrens för bättre tandhälsa. (2010) Konsumenters information om och val av leverantör på sex omreglerade marknader. (2014) Self-directed learning, teamwork, holistic view and oral health. , Supplement 235, 2014. (2011) Kost och tandhälsa . Perspektiv, nr 1, 2011. (2011) Tandtekniska arbeten – en vägledning till reglerna om medicintekniska produkter. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2015) Tandlösa tandvårdsstöd. (2009) EpiWux 2008. Vuxnas mun- och tandhälsa i . Proposition (2007/08:49) Statligt tandvårdsstöd. Proposition (2011/12:7) Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar. Regeringsbeslut Uppdrag att samordna ett utvärderings- program för tandvårdsstödet. Regeringsbeslut Uppdrag angående tandvårdsdata för uppföljning av tandvårdsstödet och för att analysera regelverkets effekter. Regeringsbeslut , Uppdrag att ta fram en nulägesbeskrivning av det statliga tandvårdsstödet samt åtkomst till tandvårdsstatistik från . Regeringsbeslut , Uppdrag att säkerställa tillgång till en prisjämförelsetjänst för tandvård. (2012) Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? Riksrevisonen (2011) Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten. (2010) . (2015) Den vuxna befolkningens tandvårdskonsumtion och tandhälsa m.m. Underlagsrapport till utredningen (SOU 2015:76) om ett förbättrat tandvårdsstöd. (2015) Privatpraktiserande tandläkare – kartläggning inom insats oredovisade inkomster. (2008) Framtida statistikredovisning om barns och ungdomars tandhälsa – Förslag om att använda tandhälsoregistret som datakälla. (2009) Innehåll och kvalitet i tandhälsoregistret. (2009) Tandvård och tandhälsa. (2010) Befolkningens tandhälsa. (2010) Övergripande nationella indikatorer för God tandvård. (2013) Nationell utvärdering – Tandvård. Indikatorer och underlag för bedömningar. (2013) Nationell utvärdering tandvård. Rekommenda- tioner, bedömningar och sammanfattning. (2013) Sociala skillnader i tandhälsa bland barn och unga. (2014) Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? En rikstäckande undersökning av äldres uppfattning om kvaliteten i hemtjänst och äldreboenden . (2015) Karies hos barn och ungdomar. (2015) Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvården och . SOU (2006:27) Stöd till hälsobefrämjande tandvård. SOU (2007:19) Friskare tänder - till rimliga kostnader. SOU (2008:74) Rätt och riktigt - Åtgärder mot felaktiga utbetal- ningar från välfärdssystemen. SOU (2010:29) En ny förvaltningslag. State Government of (2013) Action plan for oral health promotion 2013–2017. Statskontoret (2009) Införandet av ett nytt tandvårdsstöd. Granskning av genomförande av tandvårdsstödet. Delrapport: Status . Dnr 2005/298-5. Drycker fräter på ungas tänder. Kommuner och Landsting (2015) Återrapportering avseende erhållet bidrag för prisjämförelsetjänst för tandvård 2014. Dnr S2015/02483. tandhälsa m.m. Underlagsrapport till utredningen om ett förbättrat tandvårdsstöd. av abonnemangstandvård på patientens hälsa och ekonomi, nr 6 2015. vanliga hos unga – bedömningsindex saknas, nr 6 2015. tandläkarbesök ger bättre tandhälsa, nr 3 2015. in tandvården i hälso- och sjukvårdslagen, nr 6 2014. (2009) Näringslivets administrativa kostnader för hälso- och sjukvårdsområdet. TLV (2012) Uppdrag avseende förtydligande av TLV:s roll inom tandvårdsområdet. TLV (2014) Nulägesbeskrivning av det statliga tandvårdsstödet. TLV (2014) Strategisk inriktning för arbetet med det statliga tandvårdsstödet 2014–2017. TLV (2014) Utveckla Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets roll inom tandvårdsområdet. TLV (2015) Effekten av tandvårdsreform på vårdgivar- priserna. En särskild utredare ska genomföra en samlad utvärdering av tandvårdsreform. Utredaren ska bland annat –analysera hur den befintliga organisationen och det befintliga systemet för tandvårdssubvention för vuxna kan förbättras för att effektivare bidra till att uppnå målen med tandvårdsstödet som god kostnadskontroll säkerställs, –analysera besöksfrekvensen i olika grupper, –föreslå vilken eller vilka aktörer som bör ha det övergripande ansvaret för information om det statliga tandvårdsstödet, –lämna de författningsförslag som bedöms nödvändiga. Uppdraget ska redovisas . Bakgrund till och utformning av tandvårdsreform Den allmänna tandvårdsförsäkringen har en nära 40-årig historia. infördes en generell tandvårdsförsäkring. Syftet med försäkringen var att göra tandvården ekonomiskt tillgänglig för alla medborgare. hade många behov av omfattande tandvård. Försäkringen omfattade alla typer av behandlingar och den statliga ersättningen omfattade alla åtgärder. åtgärderna reglerades i en statlig tandvårdstaxa och patienten fick betala av den sammanlagda kostnaden, . Tandvårdstaxans belopp var ett maximibelopp vilket innebar att patientavgiften inte fick vara högre men väl lägre. som tandvårdsförsäkringen infördes fick också landstingen ansvar för barn- och ungdomstandvården och specialist- tandvården. Utbyggnaden av barn- och ungdomstandvården och en särskild satsning på förebyggande tandvård ledde till att tandhälsan i förbättrades väsentligt. ansågs tandvårdsförsäkring alltför kost- sam och försäkringen utreddes. En drivande faktor i kostnads- utvecklingen av reformen var att ersättningen till tandläkarna var baserad på prestation och tandläkarna hade därför incitament att producera mycket tandvård. ändrades tandvårds- försäkringen. Bland annat frikopplades den statliga ersättningen från vårdgivarnas avgifter för behandling. Man minskade även antalet tandvårdsåtgärder i tandvårdstaxan och särskilda belopps- taxor infördes för både tandläkare och tandhygienister. genomfördes ett antal höjningar av patientavgiftsnivåerna främst med anledning av besparingar i statsbudgeten. tillsattes en utredning med syfte att utforma en mer preventiv och hälsoinriktad tandvårdsförsäkring. utformades ett förslag om ekonomiskt stöd till vuxna som behövde särskild tandvård till följd av sjukdom eller funktionshinder. Genom en mer preventiv inriktning på tandvården förutsatte man från regeringens sida att man skulle kunna minska tandvårds- kostnaderna för såväl patienten som samhället. strukturerades ersättningssystemet för vuxentand- vården om. Tandvårdsförsäkringen skulle i det nya systemet inriktas på att ge alla vuxna ett ekonomiskt stöd för den vardagliga hälsofrämjande tandvården, så kallad bastandvård. Dessutom infördes ett generellt högkostnadsskydd för mer omfattande och kostnadskrävande protetiska behandlingar och för tandreglering. Ersättningen till patienterna motsvarade av priset. infördes fri prissättning och en möjlighet för tandläkarna att etablera sig fritt i , vilket inte hade varit möjligt tidigare. infördes ett utökat högkostnadsskydd för personer som var . Det innebar att personer som hade kostnader för protetiska åtgärder som översteg fick ersättning för hela den överskjutande delen exklusive vissa materialkostnader och vissa implantatbehandlingar. Denna reform visade sig bli mycket kostsam. Efter beslut av den dåvarande regeringen tillsattes 2005 en utredning som hade till uppgift att presentera förslag till ett nytt tandvårdsstöd för vuxna. Utredningen överlämnade två del- betänkanden. Det första innehöll bland annat ett principförslag om grundstöd för tandvård och det andra författningsförslag för genomförandet av grundstödet och ett principförslag om skydd mot höga kostnader. beslutade regeringen att ge utred- ningen tilläggsdirektiv, vilket innebar att utredningen skulle lämna förslag om skydd mot höga kostnader och en tandvårdscheck. överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Friskare tänder – till rimliga kostnader (SOU 2007:19). Betänkandet innehöll förslag om grundläggande regler om ersättningsberättigad tand- vård, referenspriser, en tandvårdscheck som i första hand var avsedd för undersökningar och förebyggande åtgärder, ett skydd mot höga kostnader, administration av det nya tandvårdsstödet samt åtgärder för att stärka patientens ställning och förbättra konkurrensen på tandvårdsområdet m.m. Propositionen Statligt tandvårdsstöd (prop. 2007/08:49) överlämnades till 2007 och lagförslagen trädde i kraft . Tandvårdslagen (1985:125) anger att det övergripande målet för tandvården ska vara en god tandhälsa och tandvård på lika villkor för hela befolkningen. Syftet med tandvårdsreform är att bidra till det övergripande målet om en god tandhälsa i hela befolk- ningen genom att utvidga det förebyggande arbetet och ge dem med stora tandvårdsbehov en möjlighet att få tandvårdsbehandling till en rimlig kostnad. För att nå målen infördes ett allmänt tand- vårdsbidrag (ATB) för att uppmuntra den förebyggande tandvården samt ett skydd mot höga kostnader. Stödet lämnas till vårdgivare för utförd tandvård. Det första målet med tandvårdsstödet, att bibehålla en god tandhälsa hos individer med inga eller små tandvårdsbehov, är det viktigaste då förebyggande tandvård gör att det framtida vårdbehovet minskar vilket ger det bästa skyddet mot höga kostnader framöver. Det första målet nås främst genom det ekonomiska stödet till förebyggande insatser. Det allmänna tandvårdbidragets storlek bestäms av patientens ålder och är: –/år för personer 20–. –/år för personer 30–. –/år från och med det år man fyller . Det allmänna tandvårdsbidraget kan användas som delbetalning vid ett tandvårdsbesök hos valfri tandläkare eller tandhygienist, eller som delbetalning vid s.k. abonnemangstandvård. Det går att spara bidraget från till ett annat och använda två bidrag , eller vid två olika tillfällen. Totalt beräknades kostnaderna för det allmänna tandvårdsbidraget uppgå till ca . Det andra målet, att personer med stora tandvårdsbehov ges möjlighet till behandling till en rimlig kostnad, är viktigast för de individer som drabbats av dålig tandhälsa och som har stora behov av tandvård. Målet nås genom skyddet mot höga kostnader vilket minskar de ekonomiska hindren för patienter att konsumera den tandvård de behöver för att uppnå en god tandhälsa. Högkostnads- skyddet innebär att patienten vid omfattande behandlingar inte behöver betala hela kostnaden själv: –Patienten får ersättning av kostnaderna . –Patienten får ersättning av den del av kostnaderna som överstiger 15 000. –Beräkningen sker med utgångspunkt från ett referenspris, eller från vårdgivarens pris om det är lägre än referenspriset. Grundtanken med skyddet mot höga kostnader är att patienten alltid betalar en viss andel av kostnaden, men för dem som drabbas av höga kostnader ges en relativt stor subvention. Att patienten alltid betalar en viss andel av kostnaden är viktigt för att undvika överkonsumtion av tandvård. Ett överutnyttjande av tandvårds- stödet skulle kunna undergräva möjligheten att finansiera det statliga tandvårdsstödet. I regeringens proposition 2007/08:49 övervägdes olika typer av utformning av systemet och då även alternativet att regeringen själv skulle besluta om referenspriser, högkostnadsskyddets belopps- gränser samt ersättningsandel. I propositionen gjorde regeringen bedömningen att dessa beslut lämpligast fattas av en myndighet då dessa i stor utsträckning bygger på odontologiska, medicinska och hälsoekonomiska bedömningar och att politiska aspekter har en underordnad betydelse för dessa beslut. I och med att lagen om statligt tandvårdsstöd (2008:145) trädde i kraft inrättades en ny myndighet, (). I lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd ges en allmän definition av vilken tandvård som regeringen anser så prioriterad att den ska kunna berättiga till statligt tandvårdsstöd. TLV beslutar sedan om vilka åtgärder som är ersättningsberättigade. För varje sådan åtgärd bestäms ett referenspris. Referenspriserna utgör grunden för beräkning av tandvårdsersättning och fungerar som jämförelsepriser för patienten. TLV beslutar även om karensbelopp och ersättningsgrader inom skyddet mot höga kostnader. Fri pris- sättning gäller för vårdgivarna, men för att beräkna storleken på högkostnadsskyddet används referensprislistan över ersättnings- berättigande tandvårdsåtgärder. Referenspriserna ska inte fastställas som ett genomsnitt av vårdgivarnas priser utan baseras på en beräkning som tar hänsyn till faktorer som tidsåtgång, materialåtgång och normala overhead- kostnader. Referenspriserna ska således spegla de normala kost- naderna för en utförd behandling. Referenspriserna ses över regelbundet av TLV och justeras vid behov för att undvika att referenspriserna urholkas. Som en konsekvens av förändrade referenspriser kan högkostnadsskyddets beloppsgränser behöva justeras. Enligt myndighetens instruktion ska TLV utforma sina beslut så att utgifterna för det statliga tand- vårdsstödet ryms inom ramen för anvisade medel på statsbudgeten. Om utgifterna bedöms överstiga anvisade medel, ska myndigheten vid behov besluta om ändringar så att utgifterna ryms inom ramen. har genomfört en granskning av tandvårds- reformens måluppfyllelse, Tandvårdsreformen 2008 – når den alla? (RIR 2012:12). pekar i sin granskning på att särskilt unga personer, personer med låg inkomst och personer med dålig tandhälsa har dålig kännedom om det allmänna tandvårdsbidraget. konstaterar att högkostnadsskyddet ger skydd vid höga kostnader för tandvård, men att det inte når alla med stora tandvårdsbehov. utvärdering – Tandvård visar att av den vuxna befolkningen anser sig ha god tandhälsa. Bland personer födda utanför uppgav 2012 att de hade god eller ganska god tandhälsa. Detta är dock en förbättring jämfört med då i den utomeuropeiska gruppen uppgav att de hade god tandhälsa. Inom grupperna låginkomsttagare, lågutbildade och arbetssökande har de arbetssökande sämst självskattad tandhälsa. I denna grupp uppgav att de hade en god tandhälsa. Detta kan jämföras med de förvärvsarbetande där uppger att de har god tand- hälsa. Jämfört med undersökning har dock den själv- upplevda orala hälsan förbättrats i de socioekonomiskt utsatta grupperna. genomförde studien tänderna får vänta. Studien behandlade de som inte hade haft kontakt med tandvården . Studien visar att unga, lågutbildade, låg- inkomsttagare, utlandsfödda och individer som bor i glesbygds- kommuner inte besöker tandvården lika ofta som den övriga befolkningen gör det. utvärdering – Tandvård visar att –2011 besökte av den vuxna befolkningen tandvården för undersökning. –2011 var andelen . –2011 besökte kvinnorna tandvården oftare än män utom i gruppen . Lägst frekvens hade män i åldergruppen 20–, där besöksfrekvensen var jämfört bland kvinnor. Flest regelbundna besök uppvisar gruppen 50–59 respektive 60–. Bland annat finner att i gruppen 50–besökte av kvinnorna tandvården för För personer från och med går besöksfrekvensen markant ner. I rapporten och äldre – vad händer med tänder (Rapport 4:2013) sammanställd av FoU i Väst, , konstateras bland annat att för många i gruppen äldre som flyttar till särskilt boende och som ges möjlighet till så kallad uppsökande och nödvändig tandvård, har munhälsan försämrats väsentligt vilket med största sannolikhet är en följd av bland annat avsaknad av tandvårdskontakt . infördes stöd för tandvård till personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar, så kallat särskilt tand- vårdsbidrag (STB). Syftet med STB är att nå personer med sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tand- hälsa. Det rör sig till exempel om patienter med sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför ökad kariesrisk på grund av muntorrhet eller ogynnsam kosthållning. Det kan också röra sig om patienter med sjukdomar som innebär ökad infektionskänslig- het eller patienter med frätskador på tänderna. Det särskilda tand- vårdsbidraget uppgår till per halvår. I förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd anges de sjuk- domar och funktionsnedsättningar som ska kunna ligga till grund för särskilt tandvårdsbidrag. Personer med vissa långvariga sjuk- domar och funktionsnedsättningar som är så allvarliga för tand- hälsan att deras negativa effekter inte kan förhindras enbart med förebyggande tandvård, kan efter prövning hos , i vissa fall få tandvård som omfattas av bestämmelserna om avgifter i den öppna vården, även kallad tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift. Det särskilda tandvårdsbidraget och tandvård till hälso- och sjukvårdskostnad för personer med vissa långvariga sjukdomar och funktionsnedsättningar omfattas inte av uppdraget då denna del av reformen trätt i kraft. Statliga myndigheter med uppgifter inom tandvårdsområdet Det är som utreder, beslutar om och betalar ut ersättningar inom det statliga tandvårdsstödet. Tandvårdsstödet betalas ut till vårdgivarna. Patienterna får del av stödet genom avdrag på patientavgiften. genomför både slumpmässiga och riktade efterhandskontroller av tandvårdsstödet. Syftet med efterhandskontrollerna är att utreda om de rapporterade tandvårds- åtgärderna uppfyller de villkor som ställs för att åtgärderna ska vara ersättningsberättigande. Utöver kontrollen av att rätt ersättning betalats ut ska den information som samlas vid kontrollerna användas för att uppmärksamma vårdgivarna på eventuella särskilda svårigheter vid tillämpningen av regelverket. Kontroller inriktas mot områden där det finns ökad risk för felaktiga utbetalningar. ansvarar även för kunskapsuppbyggnad inom tandvårdsområdet samt för att informera allmänheten om tand- vårdsstödet. I förordningen (2009:1174) med instruktion för anges bland annat att ska ge information till berörda om socialförsäkringen och de övriga för- måner och ersättningar som myndigheten ansvarar för. () ansvarar för beslut om utformningen av det statliga tandvårdsstödet i fråga om ersättningsberättigande åtgärder, referenspriser samt beloppsgränser och ersättningsgrader inom skyddet mot höga kostnader. Myndig- heten ska följa utvecklingen på tandvårdsområdet. Myndigheten ska också informera berörda om sin verksamhet inom tandvårdsområdet och om sina beslut. Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan, tandvårdsstöd. Nämnden beslutar om föreskrifter om statligt tandvårdsstöd och allmänna råd inom sitt ansvarsområde. I föreskriftsarbetet ingår såväl årliga som strukturella översyner av referenspriserna. Nämnden ansvarar, enligt myndig- hetens instruktion, för att utgifterna för det statliga tandvårdsstödet ryms inom anvisade medel på statsbudgeten. genomförde Statskontoret en myndighetsanalys av TLV. problematiserade Statskontoret vissa frågor som bland annat handlar om relationen mellan tandvårdsstöd och myndighetens ledning. är en statlig myndighet med mycket bred verk- samhet som rör socialtjänst, hälso- och sjukvård, smittskydd och epidemiologi. Större delen av verksamhet är riktad till personal, ansvariga och beslutsfattare. Inom ramen för Social- styrelsens arbete med tandvård har myndigheten som mål att tand- vården ska vara kunskapsbaserad och ändamålsenlig, säker, patient- fokuserad, effektiv, jämlik och ges i rimlig tid. Inom området arbetar med att ta fram föreskrifter och nationella riktlinjer för vuxentandvård samt följa upp tandvården genom bland annat nationell utvärdering. ansvarar även för tandhälsoregistret, vilket fyller en viktig funktion på forskningens och statistikens område när det gäller att följa tandhälsan i . Registret innehåller information om tandvård inom det statliga tandvårdsstödet, tandvård till personer med vissa långvariga sjukdomar och funktionsnedsättningar samt nödvändig tandvård. Användningen av medicintekniska produkter, inklusive dentala produkter, i hälso- och sjukvården regleras i föreskrift av Social- styrelsen. Utöver ovan nämnda myndigheter har även , , , , , Inspektionen för vård och omsorg samt Myndigheten för vårdanalys vissa uppgifter inom tandvårdsområdet. Utredningens övergripande syfte ska vara att utreda om tillämp- ningen av det statliga tandvårdsstödet har varit ändamålsenlig i förhållande till vikten av god kostnadskontroll för staten och de två övergripande målen med tandvårdsstödet – att bibehålla god tand- hälsa hos individer med inga eller små tandvårdsbehov och att möjliggöra god tandvård för individer med stora tandvårdsbehov till en rimlig kostnad. Den särskilda utredaren ska - analysera hur den befintliga organisationen och det befintliga systemet för tandvårdssubvention för vuxna kan förbättras för att effektivare bidra till att uppnå målen som god kostnads- kontroll säkerställs, –lämna de författningsförslag som bedöms nödvändiga, –analysera tandvårdsstödet ur ett jämlikhetsperspektiv. Vid utvärderingen och utarbetandet av förslag till förändringar ska vissa frågor belysas särskilt. Även i dessa delar ska utredaren beakta vikten av god kostnadskontroll. Dessa särskilda frågor behandlas i det följande. Information till allmänheten om tandvårdsstödet Allmänhetens kunskap om det statliga tandvårdsstödet bedöms vara låg. Ett flertal myndigheter ansvar för olika delar inom det statliga tandvårdsstödet. Detta inkluderar även informationsinsatser. finns information hos olika myndigheter.