sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — Nettoeffekten har dock inte tagit hänsyn till substitutionseffekter av befintligt utnyttjande av dessa tjänster varför den stats- finansiella nettoeffekten av en stärkt tjänstemarknad och ökad sysselsättning har övervärde- rats. 274Vissa indirekta och dynamiska effekter har av avgränsningsskäl utelämnats från beräk- ningarna, exempelvis intäkter från bolagsskatt. skiftar uppåt vilket leder till ett högre marknadspris. Det nya jämviktspriset på marknaden förväntas minska konsumtionen. Utifrån simulerad utbud- och efterfrågakurva uppskattas den samlade konsumtionen och antalet arbetstillfällen minska i scenario 3. En känslighetsanalys för den marginella nettoeffekten återfinns i tabellen nedan. De direkta momsintäkterna som tillförs staten i samband med sub- ventionen beräknas att uppgå till i huvud- scenariot. En mindre del av dessa momsintäkter kan antas gå från sparande till konsumtion. Huvuddelen av momsintäkterna från sta- ten kommer därför att utgöras av uteblivna momsintäkter från annan konsumtion. Dessa momsintäkter är ett resultat av en kon- sumtionsförskjutning från annan konsumtion till konsumtion som medger skattereduktion, en s.k. substitutionseffekt. Detta innebär att enbart den konsumtion av IT-tjänster i hemmet som görs istället för att spara pengarna kan ses som en nettointäkt för staten. att av konsumtionen av tjänster som berättigar till skattereduktion inte annars hade realiserats, exempelvis i form av sparande, och att av konsumtionen utgörs av utebliven annan konsumtion bör det offentliga momsintäkterna reduceras med . Ökade indirekta momsintäkter för staten till följd av ökad konsumtion av digital apparatur (se konsekvenser för företag) kan uppskattas till . Nettomomseffekten för staten i huvudscenariot blir därmed . 1297 nya arbetstillfällen förväntas skapas i huvudscenariot som en följd av skattereduktionen, vilket innebär en inkomsteffekt för dessa individer. Givet att av nettoinkomsten går till konsumtion och till sparande kommer ekonomin att tillföras i ökade momsintäkter. Staten kommer minska sina utgifter för transfereringar till följd av att en del av de arbetstillfällen som skapas tillsätts av människor som i da får bidrag från staten via olika transfereringssystem som exempelvis arbetslöshetsersättning och bostadsbidrag. Marknadens aktörer bedömer att nya arbetstillfällen i huvudsak kommer att fyllas av studenter och personer med kvalificerad kompetens. Om vi gör ett antagande om att av de 1 293 nya arbetstillfällena bemannas av personer som i da får bidrag från staten och att ett månatligt bidrag i genomsnitt ligger på , minskar statens utgifter för transfereringar med per år275. Skattereduktionens förväntat positiva effekter på individers digi- tala kompetens och digitala infrastruktur i hemmet kan få positiva följdeffekter för staten i form av ökad användning av digitala kanaler för kommunikation med medborgarna, exempelvis e-tjänster, e-legi- timation och mina meddelanden. Dessa effekter saknar beräknings- mässig grund. pekar sammantaget på att de direkta effekterna av en skattereduktion på IT-tjänster i hemmet leder till en nettoförlust för staten. Den direkta offentligfinansiella netto- effekten bedöms till minus enligt gällande nivåer för maxbelopp på skattereduktion och arbetsgivaravgifter för unga. Inkluderas även de indirekta effekterna uppskattas den 275 Ramböll har ingen uppfattning om giltigheten i dessa antaganden. Effekten bör betraktas som ett räkneexempel. totala offentligfinansiella nettoeffekten minska till minus 264 miljo- ner kronor. Om maxbeloppet för skattereduktion sänks till per person och år blir den offentligfinansiella nettoeffekten minus och den totala offentligfinansiella nettoeffekt- en minus . Om ungdomsarbetsgivaravgifterna dessutom höjs till harmoni- serade nivåer förbättras den offentligfinansiella nettoeffekten till minus . Inklusive indirekta effekter bedöms den totala offentligfinansiella nettoeffekten bli . 1.12Konsekvenser för kommun och landsting Skattereduktionen förväntas öka de kommunala skatteintäkterna med genom inkomstbeskattning av ny sysselsättning. Skattereduktionen bedöms inte få några övriga direkta effekter för kommun eller landsting. Det kan inte uteslutas att vissa indirekta effekter gynnar kommuner och landsting som en följd av mer digitala medborgare. Dessa effekter har inte beräknats. 1.13Övriga konsekvenser och bedömningar 1.13.1Bedömning av samhällsekonomiska konsekvenser Den samlade samhällsekonomiska effekten av att införa en skatte- reduktion på IT-tjänster i hemmet är svårbedömd. Summeras be- döma konsekvenser för stat, företag och enskilda blir nettoeffekten tydligt positiv. Storleken på den samlade nettoeffekten är inte möjlig att kvantifiera i sig. Genomförd välfärdsanalys kan dock teoretiskt illustrera den samhälleliga nettoeffekten genom att summera den offentligfinansiella nettoeffekten med teoretiskt beräknade produ- cent- och konsumentöverskott. Den samlade samhällsekonomiska nettoeffekten i huvudscenariot blir då . Denna siffra bör tolkas som en indikator för riktningen på den sam- hällsekonomiska effekten, inte som en uppskattning av dess storlek. 1.13.2Har åtgärden betydelse och konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Åtgärden bedöms inte ha någon betydelse för eller få några kon- sekvenser för den kommunala självstyrelsen. 1.13.3Stämmer regleringen överens med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Åtgärden bedöms stämma överens med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. 1.13.4Har åtgärden betydelse och konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet? Befintliga företagsaktörer bedömer att den kommersiella svarta mark- naden är begränsad . Den betalning som förekommer sker till icke marknadsmässiga priser, inte sällan i form av tjänster och gentjänster. Införande av skattereduktion bör bidra till att minska förekomsten av denna typ av brottslighet. Åtgärden bedöms i övrigt inte ha någon betydelse för eller få några konsekvenser för brotts- ligheten eller det brottsförebyggande arbetet. 1.13.5Har åtgärden betydelse och konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Skattereduktionen bedöms ge en positiv sysselsättningseffekt på 1 293 nya arbetstillfällen. Givet hur den förväntade efterfrågan för- delar sig på olika delar av bedöms sysselsättningstillväxten ske jämt i olika delar av landet. Åtgärden har inte någon betydelse eller får några konsekvenser för offentlig service i olika delar av landet. 1.13.6Har åtgärden betydelse och konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Målgruppsanalysen pekar på att kvinnor är mer intresserade av att konsumera IT-tjänster i hemmet jämfört med män. De har också en större betalningsvilja. av kvinnorna förväntas konsu- mera IT-tjänster i hemmet jämfört för män. Åt- gärden kan därför väntas bidra till att öka kvinnors delaktighet i det digitala samhället. Det är dock troligt att huvuddelen av de nya arbetstillfällena kommer sysselsätta män då de har en stor över- representation inom IT-branschen. Åtgärden visar emellertid upp en bredare bild av IT-yrket vilket kan bidra till att locka fler kvinnor till karriärer inom IT-sektorn. 1.13.7Behöver särskilda hänsyn tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande eller speciella informationsinsatser? Om skattereduktionen aviseras innan ikraftträdande ges marknadens aktörer en möjlighet att anpassa service- och tjänste- utbud till marknadens efterfrågan. Detta bör påskynda marknads- tillväxten. Marknadens aktörer bedöms i övrigt marknadsföra skatte- reduktionen för potentiella konsumenter. I övrigt bedöms inga särskilda hänsyn eller informationsinsatser som nödvändiga. 1.13.8Effekter av utebliven skattereduktion Tjänstemarknadens fortsatta tillväxt utan skattereduktion bedöms som mycket begränsad. Mot bakgrund av tidigare skisserad problem- bild bedöms behovet av stöd i hemmet med IT-tjänster som ökande framöver. De samhällsekonomiska nyttor som kan rea- liseras genom en skattereduktion uteblir utan skattereduktion. 1.13.9Hur bör åtgärden följas upp och utvärderas? En primär logik för en skattereduktion på IT-tjänster i hemmet är att stimulera fram en fungerande tjänstemarknad och efterfråga som blir beständig . För att bedöma lämplig tid för utfasning av skattereduktionen är det önskvärt att det går att följa den specifika utnyttjandegraden och tjänstemarknadens tillväxt . I syfte att följa upp och utvärdera skattereduktionen och dess effekter och i den mån det bedöms som möjligt vore det önskvärt om separat statistik över antalet köpare, antalet utförare och stor- lek på skattereduktion fördes för skattereduktionen, frånskild från övriga hushållsnära tjänster. Reformen bör utvärderas . 2Konsekvensutredning av digitala servicecenter Denna konsekvensutredning analyserar konsekvenserna av att anslå statliga stimulansmedel till kommuner för att upprätta digitala servicecenter. föreslår att Rege- ringen ingår en överenskommelse med SKL för administration och nationell samordning av avsatta medel. Kommunerna väljer själva hur de digitala servicecentrena utfor- mas och organiseras och ges som huvudmän ansvaret och den fulla friheten att organisera verksamheterna utifrån lokala förutsättningar och befintligt serviceutbud. Kommunerna kan exempelvis bygga vidare på befintlig infrastruktur kring lokala servicepunkter och verk- samheter som bibliotek, bokbussar, studieförbund, servicekontor, medborgarkontor, äldreboenden etc. Utöver kommunernas egna e-tjänster och informationslösningar ska kommunernas digitala servicecenter även innefatta stöd till indi- vider för användande av statliga e-tjänster. Syftet med förslaget är att säkerställa att samhället tar sitt ansvar för att erbjuda individer likvärdiga och rimliga möjligheter att ta del av viktiga samhälls- tjänster i takt med att samhället digitaliseras. De statliga anslagen för digitala servicecenter bör betraktas som stimulansmedel till kommunerna för att utföra uppgifter som till huvudsaklig del redan utförs och som faller inom ramen för befint- liga uppdragsbeskrivningar. Bidraget är frivilligt för kommunerna att söka. föreslår därför en statlig med- finansieringsgrad på för de uppskattade kostnaderna för personal, kompetensutveckling och marknadsföring för att kompen- sera kommunerna för det utökade uppdraget. Eftersom det statliga bidraget är frivilligt kan vi anta att inte alla kommuner väljer att söka medel. Baserat på genomförda kostnads- beräkningar och en förväntad utnyttjandegrad på före- slås en samlad kostnadsram för de statliga anslagen uppgå till 69 mil- joner kronor. Kostnaden år 1 bedöms bli . Kost- naden för år 2 bedöms bli och år 3 . I kostnadsramen ingår även avsatta medel för utvärdering och en nationell samordningstjänst. Digitaliseringen inom alla delar av samhället går mycket snabbt. Fler och fler använder Internet. Enligt Svenskarna och Internets statistik använde 1,5 miljoner svenskar inte Internet . Denna siffra har minskat och uppgår till 1 miljon svenskar276. Parallellt med detta behövs en snabb och bred digital kompe- tensutveckling bland befolkning. Nya generationer möter snabbt den nya digitala kravbilden. Det stora flertalet utvecklar sin digitala kompetens på ett sätt så att digitaliseringen också förenklar deras liv. I takt med digitaliseringens framfart ökar proble- matiken för de individer som inte följer med i denna utveckling. Ett digitalt utanförskap växer fram och förstärks. förändras kraven som olika aktörer i samhället ställer på att ta del av och använda olika e-tjänster. Det sker en snabb utveck- ling av e-tjänstelösningar för kommunikation och service mellan det offentliga och individer. Denna trend gör det svårare för indi- vider att kunna ta del av samhällslivet utan digital kompetens. Utvecklingen mot allt fler e-tjänster sker parallellt med att stat- liga aktörer flyttar över allt större delar av sitt tjänsteutbud till digitala kanaler och minskar den fysiska närvaron på plats ute i kom- munerna. Samma återgång kring fysisk närvaro och bemanning kan ses kring andra viktiga samhällsfunktioner, exempelvis banker. Samhället har ett ansvar att säkerställa att alla individer kan ta del av de tjänster som samhället erbjuder. Individer har en rätt att på likvärdiga grunder kunna ta del av samhällets service. It i män- niskans tjänst – en digital agenda för anger att när ”allt fler 276 Findahl, O. (2014). Svenskarna och Internet 2014. tjänster i samhället blir digitala förutsätter det att alla kan ta del av de möjligheter som skapas. Det handlar t.ex. om att kunna använda Internet och andra digitala tjänster i vardagen som individ, före- tagare eller anställd.” Som ett led i detta bör det offentliga arbeta för att ”tillgänglighet till och användbarhet av offentliga e-tjänster bör öka”.277 För privatpersoner i finns ingen central myndighet eller nationell samordningsfunktion att vända sig till vid frågor inom det digitala området som till exempel praktisk handledning för att använda olika e-tjänster eller digitala verktyg som det offentliga er- bjuder. Det finns däremot en rad nationella och kommunala service- funktioner som erbjuder specifikt stöd för sina egna e-tjänster. Eftersom de nationella myndigheterna erbjuder olika typer av stöd för användare att använda sig av deras e-tjänster blir individen ofta hänvisad vidare i flera led. Individer som är i behov av stöd och hjälp vänder sig inte sällan till de kommunala folkbiblioteken. Biblioteken ska exempelvis en- ligt 7 § nya bibliotekslagen (2013:801) ”verka för att öka kunskapen om hur informationsteknik kan användas för kunskapsinhämtning, lärande och delaktighet i kulturlivet”. I praktiken utgör biblioteken och folkbiblioteken viktiga noder för många individer när de söker digital information och kunskap278. Biblioteken vittnar om svårigheter att kunna bistå med tillräckligt stöd. Den svenska förvaltningsmodellen med självständiga myndig- heter och självstyrande kommuner utgör en utmaning för att få till stånd en effektiv styrning, organisering och finansiering av det för- valtningsövergripande arbetet med e-förvaltning.280 Modellen utgör också en utmaning för samordningen av stöd och handledning kring det offentliga e-tjänsteutbudet. Med digitaliseringen ökar också så- väl kraven på som möjligheterna för att samordna och samutnyttja 277Diarienummer 2011/342/ITP. ”It i människans tjäns en digital agenda för ”. 278Folkbiblioteken i förde som exempel statistik över allmänhetens IT-rela- terade frågor och kom fram till att av alla frågor berörda frågor som låg utanför bibliotekens verksamhet, exempelvis e-tjänster, e-handel och Facebook. 279Internetfonden får in ungefär 200 ansökningar från bibliotek och pensionärs- föreningar om stödmedel för att bedriva digitala folkbildningsinsatser trots att några medel inte längre finns tillgängliga. 280E-delegationen, 2013. Offentliggemensamma digitala resurser: Utmaningar i samstyrning och samanvändning inom svensk e-förvaltning, (RESONANS slutrapport). olika insatser där samverkan mellan myndigheter, regioner/lands- ting, kommuner utgör en framgångsfaktor. Det nationella och kommunala lapptäcket av e-tjänster och stödlösningar kopplade till dessa leder till en ojämn fördelning av möjligheter och förutsättningar i olika delar , särskilt för de grupper som är lägst digitalt delaktiga och som är i störst behov av digitalt stöd. Den offentliga servicen tillhandahålls inte på ett enkelt och samlat sätt för individen. 2.3Åtgärden och dess syfte Mot bakgrund av denna problembild föreslår Digitaliseringskom- missionen att Regeringen anslår statliga medel som kom- muner kan söka för att upprätta digitala servicecenter. Syftet med förslaget är att säkerställa att samhället tar sitt ansvar för att erbjuda individer likvärdiga och rimliga möjligheter att ta del av viktiga sam- hällstjänster i takt med att samhället digitaliseras. Förslaget riktar sig därmed primärt till de individer som befinner sig i så kallat digitalt utanförskap eller har låg digital kompetens. Stödet ska utformas så att det möjliggör för alla individer att utveckla sin digitala kompetens så att de kan använda grundläg- gande samhällstjänster på Internet. Kommunerna väljer själva hur stödet utformas och organiseras och ges som huvudmän ansvaret och den fulla friheten att organisera de digitala servicecentren utifrån lokala förutsättningar och befintligt serviceutbud. Kommunerna kan exempelvis bygga vidare på befintlig infrastruktur kring lokala servicepunkter och verksamheter som bibliotek, bokbussar, studie- förbund, servicekontor, medborgarkontor, äldreboenden etc. Det kan också handla om att involvera olika typer av aktörer i arbetet med de digitala servicecentrerna, exempelvis genom att myndig- heter och banker ställer sin personal och kompetens till förfogande för de tjänster som de erbjuder allmänheten. Detta kan exempelvis göras inom ramen för specifikt utpekade dagar och tidpunkter. En utgångspunkt för förslaget är att de digitala servicecentrerna utfor- mas på ett sådant sätt att invånare i olika delar av kommunen enkelt kan ta del av stödet. Utöver kommunernas egna e-tjänster och informationslösningar bör kommunernas digitala servicecenter även innefatta stöd för an- vändande av statliga e-tjänster. De tjänster som bedöms som särskilt relevanta för att medborgarna ska kunna ta del av sam- hällets service är: Mina sidor (), Dina pensions- sidor (), deklaration (), e-legiti- mation och Mina meddelanden. Utöver de statliga medel som kommuner kan söka bör medel även avsättas för att samordna arbetet nationellt. En nationell sam- ordningstjänst bör därför tillsättas med uppgift att bygga upp stöd- strukturer för ett effektiv genomförande. Det kan exempelvis handla om att ta fram och samordna relevanta handledningar, ta fram marknadsföringsunderlag, sprida kunskap i relevanta kanaler, ko- ordinera utvärdering, samt utgöra ett löpande stöd för kommunala digitala servicecenter. Utöver samordningstjänsten bör pengar sär- skilt avsättas inledningsvis för att ta fram relevanta handledningar och marknadsföringsunderlag som erbjuder de kommunala digitala servicecentrerna en basplatta att stå på. Medel bör även avsättas för en gedigen utvärdering som på god evidensmässig och vetenskaplig grund kan utvärdera effekterna av reformen, exempelvis genom randomiserade kontrollerade experiment. Det statliga bidraget till kommunerna bör löpa och utbetalas med utgångspunkt i kommunernas kostnadsberäkningar. Stödet ska företrädelsevis gå till personalkostnader och kompetens- utveckling av personal. Stödet kan utformas på flera sätt281. anser att en överenskommelse med SKL utgör huvudalternativet för genomförandet av åtgärden. Ett skäl till det är att SKL bedöms ha bäst förutsättningar att utnyttja befintliga relevanta samordnings- och nätverksstrukturer, exempelvis nätverket för regionala samordnare för e-förvaltning. SKL har också förutsättningar att administrera en nationell samordningstjänst och hålla ihop arbetet nationellt. 281 Stödet kan exempelvis utformas, antingen inom ramen för en överenskommelse med SKL eller utpekad myndighet, eller genom direkt riktade medel som betalas ut via myndighet eller SKL. Om stödet utformas som en överenskommelse ansöker kommuner om medel inom uppsatta kriterier för överenskommelsen. Uppföljning av måluppfyllelse av utbetalade medel sker via utvärdering. Ekonomisk uppföljning sker av utbetalande organ. Om stödet istället utformas som direkt riktade medel förbereder myndighet eller SKL prestation. Kom- munerna initierar projekt och inkommer med rapport till utsedd aktör som gör bedömning om medel ska betalas ut. 2.4Befintligt utbud av stöd och handledning i kommunerna för användning av e-tjänster 2.4.1Många nationella aktörer – flera ingångar till det offentliga Myndigheter i tillgängliggör i da sin service via många kanaler. Enligt E-delegationens vägledning för myndigheters kanal- strategier282 ska det vara lätt för den enskilde att komma i kontakt med en myndighet i samma ärende men via olika kanaler. Myndig- heten är sedan fri att utforma vilka kanaler för service som myn- digheten vill utveckla. Typen av service och tjänster som erbjuds är avhängigt myndighetens övergripande uppdrag. Myn- digheter med mycket kontakter med individer kan ha andra behov av olika typer av kanalstrategier för service än mindre myndigheter. De flesta av myndigheter tillgängliggör i da service till individer via fysiska möten, telefoni- och webblösningar samt via skriftlig information i pappersform. Ett utökat utbud av samhällets tjänster på Internet, särskilt som primär kommunikationskanal med individen, reser frågor om hur samhället hjälper medborgarna till rätta med nya digitala lösningar via Internet. Det erbjuds i da inget samlat samhälleligt stöd dit personer i behov av stöd kan vända sig. Istället sker kon- takten med respektive huvudman för en offentlig e-tjänst, t.ex. en specifik myndighet. Ur ett användarperspektiv försvårar detta för individer att på ett enkelt sätt få hjälp att bli digitalt delaktiga vad gäller hela den offentliga sektorns tjänster. I flera av de kanalstrategier som myndigheterna tar fram för servicegivande läggs fokus framför allt på service via telefoni- och e-tjänster. Myndigheterna har i allt större utsträckning fokuserat på att styra över användare till självbetjäningstjänster för att kunna effektivisera och minska kostnaderna för servicegivandet. Mot bak- grund av ambitionerna att minska de fysiska besöken via självbetjä- ningstjänster och e-tjänster har , och utvecklat gemensamma servicekontor som samverkar med information och service till individer. Vid service- kontoren kan medborgarna få information och handledning om 282 kanalstrategi__1.pdf hur respektive myndighets e-tjänst fungerar.283 , och administrerar tillsammans 103 Servicekontor över hela landet. På servicekontoren ger myndig- heterna ”hjälp till självhjälp” för respektive e-tjänst. Ett syfte med att få fler att använda e-tjänsterna är att minska blankettanvänd- ningen på myndigheterna och att användarna via handledningen på plats i servicekontoren efter besöket kan använda e-tjänsterna på egen hand. På nivå erbjuder kommuner handledning och support för att använda kommunala e-tjänster i varierande utsträck- ning. Vissa kommuner har specifika fysiska kontaktcenter som med- borgarna kan besöka dit de kan vända sig med frågor kring kom- munala e-tjänster. Syftet med att sammankoppla e-tjänster och kon- taktcenter är att tillsammans med den övriga kommunala servicen till kommunens invånare skapa ”en väg in” och på sätt underlätta för individen och skapa en effektivitet i den egna organisationen. Erfarenheter visar dock att endast en mycket liten andel284 av de frågor som ett kommunalt servicecenter får rör frågor om kom- munens e-tjänster. Det kan däremot vara så att individens ärende vid ett kontaktcenter i nästa steg löses via en e-tjänst eller via kom- munens hemsida där information finns. På många platser i finns i da olika typer av medborgar- kontor. Enligt SCB har andelen kommuner i som har med- borgarkontor ökat från –2006 respektive 2006––2014285. Även dessa aktörer arbetar med att i viss utsträckning erbjuda ”digital självhjälp”, dock utan något tydligt uppsatt uppdrag eller avgränsningar för vilken typ av stöd som ska ges. Därmed blir den digitala handled- ningen på medborgarkontoren en fråga om matchning mellan indi- videns behov kontra handläggarens digitala kompetens. Frågorna kan röra allt från att hjälpa individer med bank-id, skapa Facebook- 283http:///upload/Publikationer/2012/201213.pdf 284Uppgifter från ett kontaktcenter visar att mindre än en procent av 100 000 årliga ärenden specifikt berörde e-tjänster. konton till hur det fungerar att skicka e-post.