sou · H3B350 · 2015-06-04 00:00:00 — I arbetsmiljöer där de anställda upplever goda möjligheter att påverka det egna arbetet och en hög arbetstillfredsställelse är dessa problem betydligt mindre vanliga. En god arbetsmiljö kan således ge lägre sjukfrånvaro för såväl kvinnor som män.85 drar en liknande slutsats, och konstaterar att den psykosociala arbetsmiljön ofta är sämre inom yrken som inne- bär frekvent kontakt med brukare av olika typer av välfärdstjänster eller andra personliga tjänster (kontaktyrken). Såväl kvinnor som män inom sådana yrken löper större risk för psykisk ohälsa, men risken att påbörja sjukfall med psykisk diagnos är generellt högre för kvinnor än för män, eftersom de yrken där den psykosociala arbetsmiljön framstår som sämre oftare är kvinnodominerade.86 Nästan en tredjedel av alla påbörjade sjukskrivningar beror på sjukdomar i rörelseorganen. Kvinnor är överrepresenterade vad gäller dessa besvär, både mätt i termer av självskattade besvär och som sjukskrivningstal. Det faktum att kvinnor och män ofta utför olika fysiskt ansträngande arbetsuppgifter, där kvinnor har ett högre inslag av repetitiva och monotona arbetsuppgifter samt ett omfattande inslag av tunga lyft kan delvis förklara varför kvinnor rapporterar fler belastningsbesvär och är mer sjukfrånvarande än män.87 Ett fenomen som hänger ihop med sjukfrånvaro är sjuknärvaro, d.v.s. att gå till arbetet vid tillfällen då man egentligen borde ha stannat hemma. Sjuknärvaro är vanligare bland kvinnor än bland män. gick av kvinnorna och av männen till arbetet trots att de borde ha stannat hemma. Skillnaden har ökat då 85SBU (2014a). 86Försäkringskassan (2014b). 87Ibid samt (2013). kvinnor och män var sjuknärvarande i ungefär lika hög utsträck- ning.88 Toleransen för, och behovet av, sjuknärvaro varierar mellan arbetsplatser och yrken. Det är sannolikt mer accepterat att gå till arbetet med en förkylning om arbetet är förlagt till kontorsmiljö än om arbetet utförs på ett sjukhus. Kontaktyrken inom vård och omsorg innebär dessutom en frekvent exponering för olika typer av vardagssjukdomar, som kan antas bidra till en hög grad av kortare sjukfrånvaro. Bland kvinnor är det trots det vanligare med sjuknär- varo inom just kontaktyrken som lärare, fritidspedagoger och barn- skötare. Bland män finns höga andelar av sjuknärvaro bland lärare samt inom jord- och skogsbruk och byggbranschen.89 Ett kännetecken för dessa typer av arbeten är att de inte går att utföra på distans, eller . Sjukfrånvaro i ett kontaktyrke är dessutom synlig och får konsekvenser på ett sätt som frånvaro i många andra yrken inte får. Att sjuknärvaron är hög i kontaktyrken beror sannolikt på detta och på att de anställda kän- ner ansvar och lojalitet gentemot såväl kollegor som elever/bruk- are/patienter/klienter. Ytterligare en faktor som kan antas påverka sjuknärvaron är utformningen av ersättningen. För personer med små ekonomiska marginaler, och/eller vissa typer av arbetstider, kan karensdagen och utformningen av reglerna kring den innebära att sjukfrånvaro får stora ekonomiska konsekvenser. Sammanfattningsvis kan konstateras att dålig fysisk och psyko- social miljö tycks påverka kvinnor och män i ungefär lika stor utsträckning. Arbetsmiljöfaktorer kan dock inte enskilt förklara vare sig varför kvinnor är mer sjukfrånvarande än män, eller varför könsskillnaderna i sjukfrånvaro har ökat . Kvinnor är i genomsnitt sjukfrånvarande i högre grad än män oavsett yrkets könssammansättning, sektor, bransch och yrkesgrupp.90 Det behövs därför kompletterande förklaringar till könsskillnaderna i sjuk- frånvaro. En sådan förklaring kan vara fördelningen av hemarbete och ansvar för barn, vilket diskuteras vidare i kapitel sju. 88Arbetsmiljöverket (2014a). 90Se exempelvis m.fl. (2014) eller Angelov m.fl. (2011). 6.6.2Konsekvenser inom ramen för socialförsäkringen Alla människor riskerar att under arbetslivet drabbas av sjukdom eller av en arbetsskada, men vi kan inte veta om, när och i vilken omfattning detta kommer att ske. För att klara försörj- ningen vid tillfällen när det inte är möjligt att arbeta behövs därför gemensamma trygghetssystem av olika slag, som sjukförsäkring och arbetsskadeförsäkring. Försäkringarnas utformningar är rele- vanta att belysa ur ett jämställdhetsperspektiv, eftersom kvinnors och mäns olika villkor på den segregerade arbetsmarknaden kan medföra att utfallet av försäkringarna får olika konsekvenser för kvinnor och män, trots att de är könsneutralt utformade. Karensdagen i samband med sjukfrånvaro är ett sådant exempel.91 Syftet med karensdagen är att motverka omotiverad korttids- frånvaro. Den nuvarande utformningen av karensdagen får dock olika effekter för olika grupper på arbetsmarknaden och för kvin- nor och män. Arbetstagare med koncentrerad arbetstid (t.ex. natt- arbete) riskerar att få ett oproportionerligt stort inkomstbortfall i händelse av sjukfrånvaro jämfört med dem som arbetar regelbunden femdagarsvecka.92 Vidare riskerar arbetstagare med flera arbetsgivare att få då en period med sjukfrånvaro i praktiken kan bli parallella frånvaroperioder där den första sjukdagen hos respektive arbetsgivare blir en karensdag. Karens i sjukförsäkringen bör därför utformas så att den inte slår oproportionerligt hårt mot olika grupper av anställda. Den parlamentariska socialförsäkrings- utredningen har mot denna bakgrund utformat ett förslag för en mer rättvist karens, som även bedöms har positiva effekter på jäm- ställdheten i detta avseende.93 Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslår även att ett arbetsmedicinskt råd ska bildas för att stärka kopplingen mellan medicinsk kunskap och försäkringstillämpning på arbets- skadeområdet.94Även det kan antas ha positiva effekter på jäm- 91I dagens försäkringssystem är i varje sjukfall en karensdag. Det innebär att man inte får någon lön eller annan ersättning . 92Se t.ex. (2011). Rådet ska bl.a. utveckla faktaunderlag för bedömning över vilka sjukdomar som ska betraktas som arbetsskador samt ansvara för att ny medicinsk kunskap införlivas i för- säkringstillämpningen. Rådet ska också ha i uppgift att analysera och förebygga osakliga skillnader i beviljandegrad mellan kvinnor och män. ställdheten i arbetsskadeförsäkringen. Bakgrunden till förslaget är riskerna liksom orsakerna till arbetsskador och ohälsa i arbetet för- ändras . En tydlig förändring är att dödsfall och plötsliga olyckor minskat kraftigt i antal, medan psykiska besvär och skador i rörelseorganen har ökat. Kunskapsläget om arbetsrelaterad ohälsa måste därför kontinuerligt uppdateras, och arbetsskadeförsäkringen måste anpassas därefter. Särskilt angeläget är detta inom området arbetsrelaterad psykisk ohälsa. Det är också viktigt att förhindra och förebygga osakliga skillnader i bedömningen av arbetsskade- ärenden mellan kvinnor och män. Inrättandet av ett arbets- medicinskt råd torde förbättra förutsättningarna för likabehandling av arbetsskadeärenden samt säkerställa att ny kunskap på ett systematiskt sätt införs i försäkringstillämpningen. Ytterligare en angelägen fråga att hantera är lång- varig sjukfrånvaro som faller inom ramen för sjuk- och aktivitets- ersättningen. Dessa försäkringar syftar till att täcka inkomstbortfall för personer som på grund av sjukdom, skada eller funktionsned- sättning inte kan arbeta heltid på något arbete på arbetsmarknaden under . Antalet kvinnor med sjuk- och aktivitetsersätt- ning är högre än antalet män. Men antalet nybeviljade ersättningar har minskat kraftigt den senaste tioårsperioden, och är skillnaden i antalet nybeviljade ersättningar liten mellan könen.95 Ett framtida problem att hantera är dock att antalet unga med aktivitetsersättning ökat . Detta gäller i något högre grad män än kvinnor. 95 (2014). Av detta kapitel kan ett antal slutsatser dras. För det första att såväl den horisontella som den interna könssegregeringen i arbetslivet påverkar kvinnors och mäns arbetsvillkor och hälsa. I de allra flesta fall är det till kvinnornas nackdel. Genomgående gäller också att kvinnor fortfarande, , väljer eller nödgas välja individuella lösningar på strukturella och arbetsorganisatoriska problem i högre grad än män. Skillnaderna i arbetstid och arbetsvillkor är exempel på detta. Arbetets organisering innebär att det saknas heltidstjänster inom en rad kvinnodominerade yrken. Kraven i ett antal av dessa arbeten är dessutom höga och möjligheten att påverka arbetssituationen liten vilket riskerar att leda till ohälsa. Kvinnor hanterar det pro- blemet genom att arbeta frivillig deltid som svar på den tuffa arbets- miljön. Män å sin sida arbetar visserligen heltid även där arbetsmiljön är dålig, men råkar ut för arbetsolyckor och dödsfall i större utsträckning än kvinnorna. Trots att kvinnor oftare än män arbetar deltid drabbas de i högre grad av såväl belastningsskador som besvär orsakade av stress och psykiska påfrestningar. Både män och kvinnor drabbas dessutom oftast av besvär till följd av psykisk påfrestning i kvinnodominerade kontaktyrken inom skolan och omsorgen. Vidare kan konstateras att det i hög grad är kvinnor som svarar upp mot det moderna arbetslivets krav på flexibilitet och tillgäng- lighet. Fler kvinnor än män har tidsbegränsade anställningar. Även om de flesta tidsbegränsat anställda förr eller senare övergår till tillsvidareanställning, innebär anställningsformen dels en osäkerhet , dels en rad mer konkreta nackdelar. Kortare tids- begränsade anställningar är till exempel vanligen inte sjukpenning- grundande och i många fall omfattas tidsbegränsat anställda inte heller av friskvårdsförmåner och kompetensutveckling. Såväl del- tidsarbetande som tidsbegränsat anställda riskerar dessutom att få lägre lön än tillsvidareanställda och heltidsanställda. Det inverkar negativt på löneutvecklingen , vilket i sin tur får kon- sekvenser för såväl den sjukpenninggrundande inkomsten som den framtida pensionen. Med ovanstående i åtanke är det inte särskilt konstigt att kvin- nor är sjukskrivna i högre grad än män. och arbetsmiljön inte på egen hand kan förklara skillnaderna i sjuk- frånvaro är de viktiga bidragande orsaker. Skillnaderna mellan kvin- nors och mäns sjukfrånvaro kan och bör ses som ett slags indikator på bristen på jämställdhet både i arbetslivet och i samhället i stort. Att försöka minska skillnaderna mellan könen när det gäller yrkesval, sysselsättningsgrad, arbetstid, anställningsformer, arbets- miljö och sjukskrivningar är centralt för att kvinnor och män ska kunna, vilja och orka arbeta . Några av de problem- områden som framstår som mest angelägna är arbetstidsfrågan och arbetsmiljön för kvinnor och män. När det gäller arbetsmiljöfrågor finns en hel del att göra. Bland annat måste det systematiska arbetsmiljöarbetet i högre grad bedrivas genusmedvetet. bör till exempel utveckla föreskrifter och genomföra inspektioner som täcker hela arbets- marknaden och alla arbetsmiljöaspekter. Parterna har också ett stort ansvar för att se till att de ansvariga hos arbetsgivarna och skyddsombuden har tillräckliga kunskaper för att kunna motverka alla typer av arbetsskador, oavsett om det gäller olyckor eller arbets- relaterande sjukdomar inklusive trakasserier. Ett aktivare arbete med arbetsmiljön, inte minst den organisatoriska och sociala, kan antas minska sjukskrivningarna och även minska segregeringen på arbetsmarknaden. Vidare har parterna ett stort ansvar för arbetstidsfrågan. Fler kvinnor måste erbjudas heltidsarbete på sådana villkor att det är möjligt att arbeta heltid. Försök med rätt till heltid pågår för när- varande i ett antal kommuner runt om i landet och hur detta faller ut behöver sammanställas och analyseras noggrant och genusmed- vetet. Att bara konstatera att ”kvinnor tackar nej” till erbjudanden om heltid duger inte. Analyserna behöver också ta hänsyn till de erbjudna heltidstjänsternas arbetsinnehåll och övriga villkor. Dess- utom måste tillgången och kvaliteten på välfärdstjänster som barn- och äldreomsorg beaktas i analysen, eftersom en fungerande social infrastruktur är en nödvändig förutsättning om fler ska kunna arbeta heltid. Ett annat arbetstidsförsök, som går i rakt motsatt riktning, pågår i . Där erbjuds ett antal anställda på utvalda enheter inom omsorgen arbetstidsförkortning med bibehållen lön. försök av liknande karaktär har inte kunnat följas upp på ett tillfredsställande sätt, men eftersom det pågående försöket har fått en kvasiexperimentell utformning med kontrollgrupper ökar möjligheterna att se både hur verksamhetens effektivitet och de anställdas hälsa och arbetstrivsel påverkas. Att föreslå arbetstidsförkortningar har emellertid inte bedömts ligga inom ramen för föreliggande utredning, även om debatten har kommit och gått i media . Ett alternativt sätt att minska könsskillnaderna i arbetad tid och löneinkomst är dock att män arbetar deltid i högre grad än . Huruvida det kan anses samhällsekonomiskt försvarbart är en annan fråga. 7 Arbete och familj Den svenska välfärdsstaten har aktivt verkat för föräldrars möjligheter att kombinera arbetsliv och familjeliv. Politiska reformer som föräldraförsäkringen, individuell beskattning och utbyggnaden av den offentliga barnomsorgen har alla syftat till att trygga reproduktionen av arbetskraft och öka jäm- ställdheten mellan könen.1 Reformerna har haft effekt. I en euro- peisk jämförelse har både höga fertilitetstal och högt kvinn- ligt arbetskraftsdeltagande.2 Den svenska föräldraförsäkringen lyfts särskilt fram som en för- till det höga arbetskraftsdeltagandet för kvinnor. När föräldraförsäkringen infördes var tanken dels att underlätta för kvinnor att kombinera förvärvsarbete med barnafödande, dels att män i ökad utsträckning skulle få möjlighet att bygga upp en nära relation till sina barn. Föräldraförsäkringen skulle möjliggöra ett jämställt föräldraskap och ett jämställt arbetsliv. När föräldraförsäkringen infördes gav den rätt till sex månaders föräldrapenning av inkomsten och kunde delas mellan föräldrarna. I realiteten kom den dock i princip uteslutande att användas av mödrar. tog kvinnor ut av den totala föräldraledigheten. , , stod de för av föräldrapenningen. Ansvaret för omsorgen om barnen är med andra ord fortfarande ojämnt fördelat.3 En förklaring till detta är att den svenska familjepolitiken å ena sidan betonar ett jämställt arbetsliv och ett delat föräldraskap genom en individuell föräldraförsäkring. Å andra sidan betonas också flexibilitet och familjens valfrihet och därmed behovet av att 1Duvander & (2014). 2Försäkringskassan (2013b), SOU 2005:73, se även kapitel 6. kunna överlåta4 föräldrapenningdagar mellan föräldrarna. I prak- tiken kan man säga att principen om familjers valfrihet har givits företräde framför tanken på ett delat ansvar för omsorgen om barn. Det får också konsekvenser för jämställdheten i arbetslivet. Den förälder som är hemma längst är en kvinna. Frånvaron från arbetet som följer av föräldraledigheten innebär en risk att drabbas av försämrad löneutveckling, lägre inkomst och glas- tak i karriärutvecklingen. Kvinnor riskerar dessutom att betraktas som mindre attraktiva att anställa och befordra av arbetsgivare, som utgår från att de kommer att vara mer frånvarande från arbetet på grund av föräldraskap än män. Risken för sådan statistisk diskrim- inering drabbar alla kvinnor, oavsett om det har barn eller inte.5 Föräldraledigheten påverkar också fördelningen av betalt och obetalt arbete. Ju större andel av föräldraledigheten en förälder tar, desto större andel av hushålls- och omsorgsarbetet gör hon eller han. De mönster som etableras när barnen är små tenderar dess- utom att bli permanenta. Allt detta får konsekvenser för jämställdheten i arbetslivet. I det följande beskrivs därför först hur föräldraförsäkringen är konstru- erad och hur uttaget ser ut. Därefter presenteras vilka konsekvenser den ojämna fördelningen av ansvar för hem och barn får för kvin- nor och män och vad som skulle kunna göras för att mildra dessa. Det svenska föräldraförsäkringssystemet är generöst och mycket flexibelt. Det består av två delar. Föräldraförsäkringen, som ger rätt till ersättning från (föräldrapenning), och för- äldraledighet, som ger rätt till frånvaro från arbetet. I , till skillnad från många andra länder, är dessa system delvis skilda från varandra. Föräldrar har enligt föräldraledighetslagen rätt att vara lediga från arbetet för vård av barn tills barnet är . behöver ingen föräldrapenning tas ut. Efter detta har föräldrar rätt att vara lediga då de tar ut föräldrapenning. 4I lagstiftningen om föräldrapenning används termen avstå, till exempel när en pappa avstår föräldrapenningdagar till mamman. I betänkandet används dock genomgående termen över- låta med samma betydelse. 5Stanfors (2007). Dessutom kan föräldrar förkorta sin normala arbetstid med 25 pro- cent fram tills barnet fyller . Föräldrapenningen omfattar sammanlagt , dvs. 16 månader, per barn. 390 av dagarna, eller 13 månader, ger ersättning på av förälderns sjukpenninggrundande inkomst (SGI) på inkomster upp till tio prisbasbelopp. kallas sjukpen- ningnivådagar. 60 av sjukpenningnivådagarna är reserverade för respektive förälder. För föräldrar med låg inkomst eller ingen inkomst finns en grundnivå på per dag. De resterande , så kallade lägstanivådagar, ersätts med per dag för alla, oavsett förvärvsinkomst. Föräldrapenning kan tas ut som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärde- dels eller en åttondelsdag.6 De allra flesta som tar ut föräldrapenning tar ut . Förhållandevis få tar ut åttondels dagar. Om antalet utbetalade åttondelsdagar summeras till heltidsdagar ersat- tes knappt en tiondels procent av det totala antalet utbetalda för- äldrapenningdagar med en åttondelsförmån. får föräldrar också ta ut med föräldrapenning , så kallade dubbeldagar. Pappan eller partnern till barnets mor har även rätt med tillfällig föräldrapenning i samband med barnets födelse eller adoption. infördes också en jämställdhetsbonus för föräldrar som delar på sjukpenningnivådagarna utöver de två reserverade månad- erna.7 Om föräldrar använder alla sjukpenningnivådagar, utöver de två reserverade månaderna, och delar dessa lika (dvs. vardera) får de den maximala bonusen på . Det finns särskilda regler i föräldraförsäkringen för att skydda föräldrars SGI-nivå de är föräldralediga. Nuvarande regler innebär att om en kvinna blir gravid innan barnet är och behåller hon sin SGI-nivå. Detsamma gäller vid adoption av barn. Den särskilda beräkningsgrunden, även kallad snabbhetspremien, har inneburit att födelseintervallen mellan barn har förkortats och anpassats efter regeln. Snabbhetspremien har kritiserats för den i praktiken fungerar som en drivkraft för kvinnor att arbeta deltid mellan graviditeter och föda barn med täta mellan- rum. 6Duvander & (2014). 7Använder man dubbeldagar får man däremot inte jämställdhetsbonus för . Ytterligare en del i socialförsäkringen som har direkt relevans för hur föräldraskap och arbete kan kombineras, är graviditetspen- ningen. har gravida kvinnor med fysiskt krävande eller risk- fyllda arbeten också rätt till graviditetspenning på sjukpenningnivå under graviditetens sista månader om graviditeten innebär en nedsatt arbetsförmåga om minst en fjärdedel, samt om det inte finns förut- sättningar för omplacering på arbetsplatsen. Ersättningen betalas ut tidigast från och med den sextionde dagen före beräknad tidpunkt för barnets födelse, och som längst till och med den före beräknat förlossningsdatum. Från och med den tionde dagen före beräknat förlossningsdatum och fram till förlossningen måste den som inte kan gå tillbaka till arbetet finansiera tiden fram till förlossningen på egen hand eller börja ta ut föräldrapenningdagar. 7.1.1Uttag av föräldrapenning och föräldraledighet Flexibiliteten i föräldraförsäkringen innebär att föräldrar kan vara hemma än 16 månader. Genom att ta ut färre än med ersättning , och genom möjligheten att ta ut obetald föräldraledighet under barnets första 18 månader, kan tiden en för- älder är ledig för vård av barn sträckas ut . Dock är en förälders sjukpenninggrundande inkomst (SGI) skyddad enbart . Därefter måste en för- äldraledig förälder arbeta eller ta ut minst fem föräldrapenning- dagar för att inte förlora sin SGI-nivå. Det är vanligt att föräldrar väljer att ta ut föräldrapenning , vilket ger (5/7*0,776) av den tidigare inkomsten i ersättning. Föräldrar kan även ta ut föräldraledighet för eller fredag och för intilliggande helgdagar. Det ger med föräldrapenning men endast frånvaro från arbetet (om man har ett arbete där helgerna är arbetsfria). Denna form av uttag är tveksam att definiera som föräldraledighet. Uttag av föräldra- penning i samband med förlängning av semester, eller att ta ut för- äldrapenning under exempelvis julhelgen, kan inte heller ses som likvärdigt med att vara föräldraledig under en längre sammanhållen period innan barnet börjar i förskola. Föräldrars uttag av föräldraledighet har länge mätts enbart i det totala uttaget av föräldrapenning, det vill säga fram till att barnet fyllt . utgjorde mäns andel av det uttaget i snitt , kvinnors . Ser man på utveck- lingen fram till (figur 7.1) syns en långsam ökning av pappors uttag av föräldrapenning. Pappors uttag ökade 1995 då en första reserverad månad för vardera föräldern infördes i försäkringen. Motsvarande ökning av mäns andel av uttaget skedde inte vid införandet av den andra reserverade månaden . Det förklaras av att försäkringen förlängdes med vilket innebar att även mammors uttag ökade. Mäns andel av det totala uttaget av föräldrapenningdagar har dock fortsatt att öka på senare tid.9 8Duvander & (2014). 9Försäkringskassan (2014d), SOU 2014:6. mäter även uttaget av föräldrapenning under barnets första , det vill säga perioden innan de flesta barn i börjar förskola. När barnet fyllt har män i genomsnitt tagit av de uttagna föräldrapenning- dagarna.10 är andelen föräldrar där papporna inte tar ut föräldraledighet alls, eller bara i mycket begränsad omfattning, under barnets första fortfarande . Det faktum att det är möjligt att sprida ut dagar med föräldra- penning betyder att uttaget av föräldraledighetsdagar är större än uttaget av dagar med föräldrapenning. Hur lång faktisk föräldra- ledighet män och kvinnor tar ut är svårt att beräkna exakt, men i synnerhet kvinnor sprider ut dagarna på ett omfattande sätt.11 Mam- mors genomsnittliga föräldraledighet under barnets första uppgår , varav med föräldrapen- ning. Motsvarande siffror för pappor är föräldraledig- het, varav 2 månader med föräldrapenning. Dessa beräkningar grundas på data från som gör det möjligt att väga ihop både ersatta och icke ersatta dagar.12 En studie från indikerar att föräldrar använder med ersättning (4,6 för kvinnor, 4,7 för män). Föräldrar har minskat sitt uttag av föräldrapenning under föräldraledigheten med i snitt . Detta betyder att dagens småbarnsföräldrar är lediga längre utan ersättning än sedan.13 I figur 7.2 och 7.3 syns mammors och pappors faktiska föräldra- ledighetstid i relation till uttaget av föräldrapenningdagar under barnets första . Den största gruppen kvinnor tar ut 440 för- äldraledighetsdagar, vilket motsvarar , medan den största gruppen män tar ut 0–20 föräldraledighetsdagar.14 10Duvander & (2014). tar papporna ut av föräldra- penningdagarna. 13Försäkringskassan (2013c). 14Duvander & (2014). Figur 7.2 Mammors uttag av föräldraledighetsdagar respektive föräldrapenningdagar fram till barnets tvåårsdag Not: Dagar uttagna före barnets födelse är inkluderade. Varje stapel motsvarar . Källa: Duvander & (2014). Figur 7.3 Pappors uttag av föräldraledighetsdagar respektive föräldrapenningdagar fram till barnets tvåårsdag Not: Dagar uttagna före barnets födelse är inkluderade. Varje stapel motsvarar . Källa: Duvander & (2014). Uttaget av föräldrapenning och föräldraledighet skiljer sig alltså tydligt åt för kvinnor, medan skillnaderna är avsevärt mindre för män. Variationerna i hur länge kvinnor och män är hemma med barn är dessutom stora inom könen.