sou · H3B375 · 2015-09-02 00:00:00 — Utredningen kan konstatera att den största skillnaden mellan Rymdstyrelsen, och Formas är förhållningsättet till forskningsinfrastrukturen. Rymdstyrelsen har, precis som övriga finansiärer en årlig utlysning där nya forskningsidéer kommer från forskarna (s.k. bottom-up) och bedöms utifrån vetenskaplig kvalitet i en ojävig process. Denna princip bör bevaras. Förslag till nationell rymdstrategi 5.3.4De utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekterna måste integreras i civil rymdverksamhet Förslag till strategisk inriktning Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekter bör i ökad utsträckning förstås och beaktas av samtliga aktörer. Förslag till strategiskt mål Beslut som har konsekvenser för utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken ska hanteras på ett strukturerat och samordnat sätt, som säkerställer att dessa aspekter beaktas. Rymdverksamheten har betydande utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska dimensioner. Förmågan att verka i rymden är en maktfaktor och enskilda projekt eller samarbeten över landsgränser kan i vissa fall sända oväntade signaler. Detta alldeles oavsett projektets eller samarbetets egentliga syfte och innehåll. Därtill kommer risken för oönskad spridning av teknik och kunskap som är delvis reglerad i lagar och förordningar, delvis öppen för tolkningar av de enskilda aktörerna. Den säkerhetspolitiska utvecklingen i i stort och i närområde i synnerhet måste tas i beaktande vid internationella samarbeten inom rymdområdet. Samtliga aktörer bör kunna få stöd av Rymdstyrelsen för att öka förståelsen för och beaktandet av de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekterna. Rymdstyrelsen bör för den saken samråda med relevanta myndigheter (bland annat , , , FMV, FOI) samt vid behov kunna höra med till exempel . Förslag till nationell rymdstrategi 5.3.5Rymdverksamheten lockar många människor och kan bidra till karriärvägar för både kvinnor och män Förslag till strategisk inriktning Sverige ska vara ett föregångsland både när det gäller likvärdiga möjligheter och attraktionen för både kvinnor och män att satsa på en karriär i rymdrelaterade verksamheter. Förslag till strategiskt mål Aktörerna inom svensk rymdverksamhet ska attrahera både flickor och pojkar till att söka tekniska och naturvetenskapliga utbildningar på gymnasienivå och eftergymnasial utbildning. Rymdstyrelsen bör få i uppdrag att dels följa upp detta, dels uppmärksamma eventuella genderaspekter inom rymdverksamheten. Rymdverksamheten i har en manlig dominans i likhet med flera andra tekniska och naturvetenskapliga verksamheter. Rymdstyrelsen arbetar aktivt med informationsspridning där spektakulära resultat och upptäckter används för att intressera ungdomar från till gymnasieåren för tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Det arbetet bör också framöver vara prioriterat och ha som tydligt mål att uppnå balans mellan pojkar och flickor. Resultatet av insatserna bör utvärderas med avseende på detta. Rymdstyrelsen bör i sin årliga uppföljning beakta hur aktörerna arbetar för en jämnare könsfördelning och speciellt uppmärksamma eventuella genderaspekter inom rymdverksamheten. 6Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden I detta kapitel lämnas förslag till åtgärder för att genomföra strategin i kapitel 5. Åtgärderna presenteras i relation till de utvecklingspotentialer som finns inom olika politik- och samhällsområden. Dessa åtgärder ingår också i det fristående strategiförslaget som återfinns i detta betänkandes första kapitel. 6.1Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekter bör ges större utrymme i svensk rymdverksamhet Rymdstyrelsen bör få uppdraget att informera berörda aktörer om rymdverksamhetens utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekter i allmänhet och för internationella samarbeten i synnerhet. Rymdstyrelsen bör få det samordnade ansvaret att koordinera arbetet med att initiera en svensk operationell rymdlägesbild. Den nationella koordineringen inkluderar samverkan med intressenter som Försvarsmakten, FOI och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). I internationella sammanhang har rymdfrågor en tydlig säkerhetspolitisk dimension. Förmågan att verka i rymden är en maktfaktor och samarbeten inom rymdområdet, institutionella såväl som kom- Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden mersiella, kan sända olika utrikespolitiska signaler. De senaste årens försämrade omvärldssituation har aktualiserat behovet av att hantera de försvars- och säkerhetspolitiska aspekterna i samband med internationella samarbeten. Informationshantering och ökad kunskap hos de olika aktörerna är ett sätt att hantera detta. Rymdstyrelsen bör få uppdraget att på myndighetsnivå samordna internationella rymdsamarbeten och ha kunskap om vad olika intressenter, forskare, användare, förädlingsindustri, rymdindustrin respektive försvarssektorn värderar, utan att frånta något ansvar från någon aktör. Rymdstyrelsen bör också ha ett ansvar att sprida kunskap om försvars- och utrikespolitiska aspekter av rymdverksamheten till aktörer utanför försvarssektorn för att underlätta deras bedömning och hantering av enskilda frågor. Rymdsystemens unika möjligheter skapar också ett beroende som i sin tur leder till sårbarhet. Denna sårbarhet kan till stor del hanteras med en tillfredställande rymdlägesbild. Sårbarheten behöver tas om hand i olika myndigheters krishanteringsplaner på ett mer strukturerat sätt än vad som görs . En svensk rymdlägesbild är en förutsättning för fortsatt utveckling av svensk rymdverksamhet. Behoven är sannolikt störst för Försvarsmakten och MSB. FOI och IRF är två av flera kompetenscentra för rymdlägesbild i . De internationella diskussionerna om forskning, teknikutveckling, samarbete om infrastruktur och samverkan om data förs i stor utsträckning inom och EU där Rymdstyrelsen representerar . Merparten av informationen bedöms kunna samlas in i internationell samverkan, men det behöver etableras nationell kompetens att analysera denna. Vi föreslår därför att Rymdstyrelsen får en sammanhållande roll i form av den expertmyndighet som betänkandet förordar. Med ett helhetsperspektiv på frågorna bör Rymdstyrelsen kunna initiera en operationell rymdlägesbild, dvs. att vara drivande i processen med att fördela ansvaret och finna en hemvist för den framtida operationella verksamheten. Försvarsmakten använder rymdbaserade system i stor utsträckning men har inga egna oberoende satelliter. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden En organiserad och strukturerad kommunikation mellan civila och militära aktörer om såväl rymdforskning och teknikutveckling som rutinanvändning av rymdsystem kan leda till ett mera effektivt resursutnyttjande för alla parter. Denna kommunikation bör hållas samman av Rymdstyrelsen som bör formalisera redan existerande fora för diskussion samt genom att initiera nya former för samordning. Kunskapen om de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekterna av rymdområdet behöver stärkas hos samtliga aktörer. Att ge en myndighet, vi föreslår Rymdstyrelsen, ett tydligt ansvar att öka aktörernas kunskap bedöms vara mest effektivt. Rymdstyrelsen har inte egen kompetens att värdera dessa aspekter utan behöver här samverka med relevanta myndigheter som t.ex. ISP, FM, FMV, IRF och FOI samt vid behov kunna höra till exempel . Det bör understrykas att det inte är rekommendationer från, eller på annat sätt någon överföring av ansvar till, Rymdstyrelsen som avses. Rymdlägesbild är ett exempel där det finns likheter mellan de civila rymdsystemens behov och Försvarsmaktens dito. Satellitoperatörer behöver en rymdlägesbild för att manövrera bort från hot om att kollidera med rymdskrot eller annat föremål. Även om försvarsmyndigheterna inte har egna satelliter att manövrera är de intresserade av vem som har vilka satelliter i bana över och vilken funktion dessa har. Rymdväder, och eventuella objekt som närmar sig jorden, är intressant också för den civila beredskap som MSB har ansvar för. Rymdlägesbilden har många intressenter. Att ge endast en av dessa intressenter en samordnande roll kan leda till fel prioriteringar i vissa situationer. Tjänsterna från rymdbaserade system är huvudsakligen de samma för civila och militära användare och därför finns det goda möjligheter för samverkan. Skillnaderna handlar mycket om vad man använder tekniken till och vilka tjänster man prioriterar, inte infrastrukturen som sådan. Historiskt sett har skillnaden varit mera påtaglig men vi noterar att det är en förändring på gång till förmån för större samverkan mellan civil och militär rymdverksamhet. Det viktigaste skälet är att hushålla med statens medel och inte betala Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden två gånger för samma sak bara för att det är olika delar av statsapparaten. Ett annat skäl är kopplingen mellan rymdindustrin och försvarsindustrin som inte har varit lika stark i som i andra länder. Vi vill understryka vikten av att medverkan i internationella samarbetsfora fokuserar på användarperspektivet. 6.2En översyn av den svenska rymdlagen underlättar både nationellt och internationellt En grundlig översyn bör genomföras av den svenska rymdlagen. En översyn av det svenska regelverket i allmänhet och rymdlagen i synnerhet skulle kunna underlätta både arbete för att förändra det internationella regelverket och utvecklingen av verksamheter i som berör , satellitägare och rymdturism för att nämna de viktigaste. Antalet svenska experter inom området är ytterst begränsat och en ökad aktivitet på området skulle kunna stimulera svensk akademi inom berörda discipliner. Den svenska rymdlagen är inte uppdaterad med hänsyn till de diskussioner som pågår internationellt om uppförandekoder och andra regelverk. Här finns det skäl att överväga om , i en uppdaterad rymdlag, ska införa strängare krav på att satellitägare ska vidta åtgärder som minimerar bidraget till mer rymdskrot från den eller de satelliter man söker tillstånd för. I det sammanhanget skulle en uppdaterad rymdlag kunna precisera vilka krav som ska ställa på eventuella uppsändningar från . Den svenska rymdlagen exkluderar explicit sondraketer från rymdverksamheten vilket innebär att en viktig del av nuvarande verksamhet faller utanför tillståndspliktig rymdverksamhet. är det i som är ansvarig för säker- Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden heten för såväl personalen på plats som för tredje part i händelse av olycka med sondraketer från . På motsvarande sätt är Transportstyrelsen tillståndsgivande myndighet för ballonguppsändningarna från . kommer suborbitala bemannade farkoster, t.ex. rymdturism, att ställa ytterligare krav på att svensk lagstiftning är så tydlig att privata aktörer investerar i . 6.3Esrange är en unik facilitet på flera sätt 6.3.1Esrange bör utnyttjas och utvecklas utifrån ett strategiskt helhetsperspektiv Rymdstyrelsen bör få ett ansvar som representant för statlig rymdverksamhet i utvecklingen av som en europeisk tillgång. etablerades redan från början som en europisk tillgång när ESRO, , fick bygga basen och starta verksamheten där 1964. Den europeiska dimensionen manifesterades fortsatt i samband med att ingicks, se kapitel 4.7. Rymdstyrelsen har ansvaret att för svensk räkning förvalta och finansiera . Staten har som ägare gett SSC ett samhällsuppdrag när det gäller som forskningsfacilitet. SSC har inom denna sin uppdragsdel tagit fram planer för vidareutveckling för att fortsatt ska vara en anläggning av stor betydelse för . För genomförandet av planen är man beroende av samverkan med Rymdstyrelsen som representant för statlig rymdverksamhet och som svensk delegation till och EU i rymdfrågor. Rymdstyrelsen bör ha ansvar att representera svenska staten i linje med hur fungerar i utvecklingen av och i sådana samarbeten där det är tillämpligt. Detta torde ge den tydligaste ansvarsfördelningen. I den mån ytterligare statliga medel behövs för att vidareutveckla som en europeisk strategisk anläggning bör dessa kanaliseras via Rymdstyrelsen oavsett vilket anslag som berörs. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden Inriktningen för SSC har ändrats från i huvudsak svensk teknikutveckling till global tjänsteleverans. SSC:s kunder är till två tredjedelar institutionella, till en fjärdedel kommersiella och resterande dryga kommer från försvarssektorn. genomförde ägaren en detaljerad genomgång av bolagets uppdrag och ekonomiska mål. Syftet var att skapa större tydlighet om varför SSC är och ska vara ett helägt statligt bolag. Processen resulterade i en ägaranvisning som beslutades av staten på bolagsstämman . SSC har två tydligt definierade uppgifter: Samhällsuppdraget, att äga, driva och utveckla som forskningsfacilitet. Uppdraget mäts mot två tydliga uppdragsmål om beläggningsgrad och av kunderna upplevd kvalitet. Det kommersiella uppdraget, att driva en global verksamhet inom avancerade rymdtjänster. Uppdraget mäts i avkastning på operativt kapital och nettoskuldsättningsgrad. Bolaget ska också inom ramen för samhällsuppdraget ha en särskild intressentdialog för att säkerställa att verksamheten utformas så att den på bästa sätt främjar svenska intressen. Vi noterar att det i samhällsuppdraget inte preciseras hur ska utvecklas utöver att kunderna blir nöjda och återkommer. Underhåll och utveckling förväntas ske genom , men de fem EASP-länderna belägger inte basen fullt ut. Marknaden är sådan att prissättningen till institutionella kunder utanför inte kan inkludera påslag för att finansiera nödvändig utveckling av . Vårt förslag syftar till att öppna för dialog om alternativ till kompletterande finansiering utveckling. Att förändra ägarskapet av är förenat med höga kostnader för staten. Enligt vår mening bör SSC fortsatt äga i enlighet med statens ägaranvisning. SSC bör fortsatt vara ett bolag som marknadsför och säljer tjänster från de båda verksamheterna på till både svenska och internationella användare medan mellanstatliga relationer hanteras på myndighetsnivå. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden 6.3.2Möjligheten att sända upp mindre satelliter i omloppsbana från bör prövas Regeringen bör tillsätta en nationell samordnare med uppgift att på regeringens vägnar förhandla med relevanta parter, nationellt och internationellt, om möjligheten att ska kunna sända upp satelliter i omloppsbana från . Att sända upp bärraketer från för att placera ut satelliter i omloppsbana är ett intressant projekt som spänner över flera politikområden, och berör relationerna till EU samt och dess medlemsstater. Vi föreslår därför att regeringen tillsätter en nationell samordnare med uppgift att leda förhandlingarna med alla berörda parter och med biträde av SSC med flera. Idén växte fram på det tidiga och den utredning som då togs fram har legat till grund för flera försök att realisera planerna. SSC har uppdaterat planerna och satt in dem i dagens trender. bör utvecklas till att bli en anläggning för EU eller . Att skjuta upp mindre satelliter i bana från skulle ge en starkare strategisk roll i det europeiska rymdsamarbetet. Europeiskt oberoende tillträde till rymden är ett prioriterat område i både EU:s och ESA:s rymdstrategier. Utnyttjandet av små satelliter ökar såväl globalt som i och därför ökar efterfrågan på att kunna placera ut dem i omloppsbanor. En europeisk uppsändningsbas kan vara både en konkurrent och ett komplement till att sända upp mindre satelliter med de större bärraketerna och från den existerande europeiska uppsändningsbasen i . , inklusive svensk industri, har långsiktiga åtaganden i både och . har alltså goda möjligheter att bidra till EU:s vision om ett europeiskt oberoende tillträde till rymden genom att utöka kapaciteten vid till att kunna skjuta upp små satelliter i Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden har goda förutsättningar för detta, när det gäller geografiskt läge, infrastruktur och kompetens. Genomförda studier1 har visat att detta skulle kunna leda till en ökad tillväxt framför allt regionalt, men även nationellt. En ny samverkansstruktur för innovation skulle kunna skapas, med regional förankring och internationell räckvidd. Samverkan mellan forskning och företagande kan förstärkas, vilket kan medföra ökade synergier mellan rymdaktörer och andra högteknologiska verksamheter. Att utvecklas till en mera etablerad europeisk anläggning skulle kunna gynna också rymdturismen. 6.4Forskning är en viktig drivkraft för svensk rymdverksamhet Forskningen är mångfasetterad, den rymmer olika discipliner och bedrivs på flera lärosäten samt på ett dedicerat forskningsinstitut, () med huvudsäte i och forskargrupper i och bland flera. Vi har noterat forskarnas egna beskrivningar av en fungerande verksamhet och inte funnit skäl att föreslå några institutionella förändringar om hur eller var forskningen bedrivs. För att säkerställa att denna inriktning med många forskningsmiljöer av olika storlek inte leder till fragmentisering är det viktigt att forskningsfinansiärerna samverkar. Vi har noterat att framför allt Rymdstyrelsen arbetar med att sprida kunskap om både rymdverksamheten och dess resultat i syfte att intressera allmänheten för naturvetenskap. Detta bedömer vi vara viktigt och det kan bidra till att också göra naturvetenskapen attraktiv för både flickor och pojkar i deras studieval. 1 Bland annat en utredning inom ramen för Space , konsultfirman , , 2015. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden 6.4.1Rymdforskning är långsiktig, omfattar olika discipliner och är beroende av samverkande teknikutveckling Rymdstyrelsen bör stärka samarbetet med , bland annat för att utveckla metoder för gemensam utvärdering av ansökningar där samverkan mellan rymd- och markbaserad verksamhet är av väsentlig betydelse. Rymdstyrelsen föreslås samverka med för att ställa forskningen i centrum. Syftet är att utveckla starka och internationellt konkurrenskraftiga forskningsmiljöer inom olika discipliner av rymdforskning. Med rymdforskning avses i detta betänkande sådan grundforskning som har till syfte att öka kunskapen om förhållanden i rymden eller som använder rymdbaserade instrument för insamling av data i forskningssyfte. Det omfattar såväl markbaserad som rymdbaserad forskning, vilket innebär att både forskningens kvalitet och rymdverksamheten är centrala begrepp. Finansiärernas utvärderingar bör harmoniseras så långt möjligt och sätta den vetenskapliga kvaliteten i första rummet. Ett kvitto på att svenska rymdforskare är internationellt starka är, enligt forskargrupperna själva,2 att olika forskargrupper deltar med egna instrument på internationella satelliter, i såväl ESA:s regi som i överenskommelser med andra grupper. Det innebär att de svenska forskarnas frågeställningar, experimentella metoder och tekniska förmåga internationellt sett är intressanta, relevanta och konkurrenskraftiga jämfört med andra forskningsuppslag som använder rymdbaserade system. Nationella projekt och svenska satelliter är också viktiga enligt forskarna för att demonstrera teknisk och 2 Forskargruppernas presentationer under särskilda seminarier arrangerade av Rymdforum direkt för utredningen . Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden vetenskaplig förmåga och kvalitet för att vara med i det större internationella projekten. Därför har Rymdstyrelsen utlysningar om forskning som kan bedrivas inom ramen för en viss infrastruktur. Det första kriteriet är således behovet av rymdbaserade instrument och den vetenskapliga kvaliteten jämförs endast mellan projekt som uppfyller behovet av satellitburna instrument. Detta påminner om den beredning av ansökningar inom forskningsinfrastruktur för vilka alla forskningsfinansiärer utom Rymdstyrelsen samverkar. Men det skiljer sig t.ex. från beredning av projektbidragsansökningar som sker på enbart vetenskapliga kriterier, dvs. utan hänsyn till vilken forskningsinfrastruktur som används. Här borde en ökad samverkan mellan tillsammans med en samlad bild av markrespektive rymdbaserad infrastruktur kunna ge stora vinster. Internationella projekt ställer krav på teknisk och vetenskaplig förmåga samt på det praktiska genomförandet. När flera parter går samman och finansierar större projekt, t.ex. inom , ökar kraven på dokumentation av materialval och andra tekniska lösningar inklusive tester och simuleringar. Detta ställer krav på bred teknisk kompetens inom rymdforskargrupperna som kan vara svår för vissa lärosäten att upprätthålla av olika skäl. Här har rymdindustrin, inte minst som är såld och heter , spelat en viktig roll historiskt. För de nationella projekten har mindre företag som Ecaps, Nanospace, Omnisys och ÅAC Microtec spelat stor roll. , , har egna utvecklingsingenjörer som gör stora delar av detta arbete. Rymdstyrelsen har genom sin roll som finansiär av både forskning och teknikutveckling kunnat spela en viktig roll, inte minst för mindre företag och så kallade nystartsföretag. Det finns flera skäl till de svenska forskargruppernas internationella framgångar, men ett viktigt ledord är kontinuitet. Rymdprojekten är långsiktiga i den meningen att det ofta går från det att frågeställningen formuleras tills den har blivit realiserad i form av en satellit. Därefter kan det ta allt från mindre än till ibland innan forskarna har samlat relevant data för att påbörja analysen. Ett forskningsprojekt i rymden kan alltså variera , ibland ännu längre. Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden 6.4.2Jordobservationsdata är en av flera källor för forskning inom meteorologi, oceanografi, klimat och miljö Rymdstyrelsen och Formas bör samverka, t.ex. med gemensamma utlysningar i specifika fall, så att rymdverksamheten stödjer svensk klimat- och miljöforskning på ett effektivt sätt. av data om atmosfären och jorden benämns ibland jordobservation och ibland fjärranalys. Vanligtvis inkluderar begreppet fjärranalys all datainsamling där sensorerna inte är i kontakt med objektet, dvs. satelliter, fotogrammetri, laserscanning och sjömätning. Fjärranalys är av stor betydelse för flera discipliner inom klimat- och miljöforskningen för både nyfikenhetsbaserad grundforskning och för utveckling av tillämpningar som löser direkta problem. Jordobservation bör vara ett verktyg för den nationellt prioriterade forskningen. För att svenska användare, inte minst forskare inom klimat- och miljöområdet, ska få bästa möjliga utdelning av svenska investeringar i de europeiska samarbetsprojekten bör det nationella samarbetet förbättras. Rymdstyrelsen har genomfört utlysningar för nationella projekt där klimatforskningsprojekt visat sig ha det bästa vetenskapliga innehållet. Forskningen har bedrivits i internationell samverkan men utan koppling till den klimatforskning Formas stödjer. Vi bedömer att ökat samarbete mellan Rymdstyrelsen och Formas kan ge betydande synergier som stärker framför allt svensk miljö- och klimatforskning. är ett ambitiöst samarbetsprogram mellan och EU som kommer att bli en viktig källa till satellitdata för ett flertal användargrupper, inte minst inom rubricerade forskningsområden. Rätt använt kommer att innebära kontinuerlig tillgång till kvalitetssäkrad data för europeiska användare i allmänhet och klimat- och miljöforskningen i synnerhet. Fri tillgång till öppen data är en grundförutsättning för att aktörerna ska våga investera resurser i praktiska tillämpningar. Bland annat är en tematisk kli- Utvecklingspotentialer inom olika politik- och samhällsområden mattjänst under framtagning inom . Avsikten med klimattjänsten är att den ska sammanföra alla klimatprojekt och klimataktiviteter under och tillgängliggöra resultaten för alla inblandade på ett enkelt och homogent sätt. Rymdstyrelsen har fokus på att utveckla jordobservation som ett verktyg för olika ändamål inklusive klimat- och miljöforskningen.