sou · H3B338 · 2015-03-31 00:00:00 — Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II Utredningen om nya utstationeringsregler SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur och rådets direktiv /67/EU om tillämpning av utstationeringsdirektivet (tillämpningsdirektivet), ska genomföras i svensk rätt (dir. 2014:81). Som särskild utredare förordnades chefsjuristen vid . Som experter i utredningen förordnades ämnesrådet , Statsrådsberedningen, rättssakkunnige Per , , ämnesrådet , , juristen , och kanslirådet , . Som experter i utredningen förordnades vidare till och med departementssekreteraren , , ämnesrådet , , kanslirådet , , till och med departementssekreteraren , , till och med kanslirådet , , och departementssekreteraren , . Som ledamöter i en till utredningen knuten referensgrupp förordnades juristen , , arbetsrättsjuristen , , arbetsrättsjuristen , SKL, chefsjuristen , , och chefsjuristen , Som ledamöter i referensgruppen förordnades vidare till och med chefsjuristen , LO, juristen , LO, till och med chefsjuristen , TCO, och EU-rättsjuristen , TCO. Som sekreterare i utredningen anställdes departementssekreteraren , hovrättsassessorn och hovrättsassessorn . Enligt tilläggsdirektiv som beslutades (dir. 2014:150) ska utredaren lämna de författningsförslag som behövs för att anpassa svensk rätt till tillämpningsdirektivet när det gäller förbättrad tillgång till information om kollektivavtalsvillkor och införande av ett entreprenörsansvar. Utredningen överlämnade delbetänkandet Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I, SOU 2015:13, . Utredningen har fört dialog med experterna och referensgruppen och utredaren har haft den svenska arbetsmarknadsmodellen som utgångspunkt för de överväganden och förslag som lämnas i slutbetänkandet. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om nya utstationeringsregler (A 2014:04), får härmed överlämna slutbetänkandet Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II, SOU 2015:38. Utredningens uppdrag är härmed slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare ........................................... Uppdraget och dess genomförande .............................. Genomförande av direktiv enligt Lissabonfördraget............. 3.1Friheten att tillhandahålla tjänster enligt de Utstationeringsdirektivet i korthet......................................... 3.6Brister i genomförande och tillämpningen av Kritik mot lex ................................................................. De utstationerade i ..................................................... Förbättrad tillgång till information om kollektivavtalsvillkor – artikel 5.4 ................................. 4.3.2 Bestämmelser i utstationeringslagen och 4.3.3 EU-rättsliga krav på förutsebarhet och att lämna in kollektivavtalsvillkor till 4.3.5 Kollektivavtal som lämnats in till Överväganden och förslag....................................................... 4.4.1 Bestämmelsen i 9 a § utstationeringslagen ska förtydligas och kompletteras med ett krav på att anmäla kontaktperson ............................................ Entreprenörsansvar – artikel 12.................................... 5.3.4 Ansvar för lön till arbetstagare som inte får vistas 5.3.5 Ansvar för lön till säsongsanställda 5.4Bestämmelser om entreprenörsansvar eller beställaransvar i andra länder................................................... 5.5Möjligheter för en arbetstagare enligt svensk rätt att göra gällande lönekrav mot en arbetsgivare ........................... Rätt att frånträda anställningen om lön inte Facklig vetorätt vid anlitande av icke anställd Nya bestämmelser om personalliggare i 5.6 Utredningens överväganden.................................................. Parternas inställning till ett entreprenörsansvar ....... Ett entreprenörsansvar i ett eller flera led ................. Avtalad lön eller minimilön........................................ Ett entreprenörsansvar i utstationeringslagen .......... Ett entreprenörsansvar i bygg- och Ett subsidiärt och solidariskt ansvar.......................... Realisering av ansvaret................................................ Behörighet för svensk domstol.................................. Ansvar för skatter och sociala avgifter ...................... Förhållandet till lönegaranti....................................... Ett entreprenörsansvar för inhemska arbetstagare 5.6.17 Förslagets förenlighet med ...................... Andra lämpliga åtgärder ........................................................ Analys av befintliga bestämmelser ............................ Bedömning av andra lämpliga åtgärder ..................... Vilka berörs av förslaget? Konsekvenser för enskilda .................................................... Konsekvenser för företag och arbetsgivare.......................... Konsekvenser för arbetstagarorganisationer ....................... Konsekvenser för det allmänna............................................. Konsekvenser i övrigt............................................................ Konsekvenser av alternativa förslag ..................................... Ikraftträdande och informationsinsatser ............................. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare......................................... Utredningens uppdrag och arbete antogs och rådets direktiv /67/EU om tillämpning av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen), förkortat tillämpningsdirektivet. Vi har till statsrådet för , , överlämnat delbetänkandet Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I, (SOU 2015:13). Detta slutbetänkande omfattar det utvidgade uppdraget enligt tilläggsdirektiv (dir. 2014:150) som utredningen fick av regeringen . Uppdraget har i denna del varit att lämna de författningsförslag som behövs för att anpassa svensk rätt till tillämpningsdirektivet när det gäller förbättrad tillgång till information om kollektivavtalsvillkor och införande av ett entreprenörsansvar. Enligt tilläggsdirektivet ska utredningen utvärdera den faktiska tillämpningen av bestämmelserna om uppgift att tillhandahålla information och arbetstagarorganisationernas skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till . Ut- redningen ska ha den svenska arbetsmarknadsmodellen som utgångspunkt för sina överväganden och förslag. Enligt tilläggsdirektivet ska utredningen också analysera behovet av en bestämmelse om entreprenörsansvar i svensk rätt och mot bakgrund av de alternativ som tillämpningsdirektivet anger föreslå Vad gäller de alternativ som tillämpningsdirektivet anger har i tilläggsdirektivet särskilt betonats att det finns kompletterande bestämmelser i tillämpningsdirektivet som bl.a. ger medlemsstaterna möjlighet att införa ett striktare entreprenörsansvar och ett utrymme för flera olika modeller när det gäller omfattningen av ansvaret och för vilka branscher det ska gälla. Utredningen ska föreslå ett entreprenörsansvar inom byggsektorn och överväga i vilka övriga sektorer det kan finnas behov av ett sådant ansvar. Utredningen ska också bedöma vad som kan vara andra lämpliga åtgärder och överväga behovet av en bestämmelse om ansvarsfrihet för entreprenörer som vidtagit lämpliga kontrollåtgärder och vid behov föreslå en bestämmelse om ansvarsfrihet. Utredningen var bemannad och kunde börja sitt arbete . Slutbetänkandet ska redovisas . Ut- redningens arbete har varit intensivt och skett parallellt med slutförandet av delbetänkandet. Uppdraget har inkluderat viktiga och svåra frågor som berör arbetsmarknadens parter. Utredningen har också haft i uppdrag att föra dialog med –arbetsmarknadens parter (referensgrupp), –relevanta myndigheter och –(A 2012:03). Utredningen har även haft i uppdrag att inhämta relevant information från andra länder som har bestämmelser om entreprenörsansvar i nationell rätt. Till utredningen har regeringen förordnat ett antal experter från och myndigheter som utredningen ska föra dialog med. Regeringen har också förordnat en referensgrupp bestående av representanter från arbetsmarknadens parter som utredningen ska föra dialog med. Referensgruppen har erbjudits möjlighet att vid möten med utredningen ta med ytterligare företrädare från arbetsgivar- respektive arbetstagarsidan med erfarenhet av frågorna. ten har hållits separat med representanter från arbetstagarrespek- tive arbetsgivarsidan. Utredningen lämnar nu ett slutbetänkande med överväganden och förslag avseende tilläggsuppdraget. Det fastställer att vissa arbets- och anställningsvillkor som gäller i värdstaten (den hårda kärnan) ska tillämpas när en arbetsgivare utstationerar arbetstagare till en annan medlemsstat. Utstationeringsdirektivet innehåller emellertid inte de materiella bestämmelser som ska gälla inom den hårda kärnan, eftersom innehållet i de materiella bestämmelserna varierar mellan medlemsstaterna. Det syftar inte heller till att harmonisera innehållet i de olika medlemsstaternas materiella bestämmelser inom den hårda kärnan. Tillämpningsdirektivet syftar till att se till att genomförandet, tillämpningen och efterlevnaden av utstationeringsdirektivet förbättras och blir mer enhetligt genom att skapa en gemensam allmän ram med ändamålsenliga bestämmelser och åtgärder. Dessa syftar bl.a. till att säkerställa en lämplig nivå för skyddet av rättigheter för utstationerade arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster över gränserna, särskilt att säkerställa tillämpningen av de arbets- och anställningsvillkor som gäller. Tillämpningsdirektivet avser att både garantera att skydda utstationerade arbetstagares rättigheter och undanröja onödiga hinder för friheten att tillhandahålla tjänster. Förbättrad tillgång till information om kollektivavtalsvillkor Utredningen föreslår bestämmelser som innebär ytterligare informationskrav på arbetstagarorganisationerna för att utländska tjänsteleverantörer och utstationerade arbetstagare ska få förbättrad tillgång till information. Utredningens utvärdering visar att tillämpningen av nuvarande bestämmelser i utstationeringslagen inte fungerar på avsett vis i fråga om att arbetstagarorganisationer ska lämna in kollektivavtalsvillkor till som myndigheten sedan ska informera om. Det är endast ett fåtal kollektivavtal som arbetstagarorganisationerna lämnat in till . Avsikten med den nuvarande bestämmelsen i utstationeringslagen var att det svenska systemet med kollektivavtal skulle bli transparent och förutsebart för utländska tjänsteutövare och utstationerade arbetstagare. Det har av både regeringen och tidigare utredningar bedömts att det borde ligga i arbetstagarorganisationernas intresse att se till att det svenska systemet med kollektivavtal blir transparent och förutsebart. Utredningen kan konstatera att dessa bedömningar inte har stämt. Utredningen anser att det inte räcker med de sex kollektivavtal som lämnats in till för att uppfylla kraven på transparens och förutsebarhet. Åtgärder behöver därför vidtas för att genomföra tillämpningsdirektivets bestämmelse om att arbets- och anställningsvillkor som anges i kollektivavtal på ett lättillgängligt och öppet sätt ska göras tillgängliga för utländska tjänsteleverantörer och utstationerade arbetstagare. Ett sätt att uppfylla kraven i tillämpningsdirektivet på transparens och förutsebarhet är att i lag införa minimilön eller allmängiltigförklaring av kollektivavtal. Utredningens uppdrag är att ha den svenska arbetsmarknadsmodellen som utgångspunkt för sina överväganden och förslag. Det ingår inte i utredningens uppdrag att göra större förändringar av den modell som valts för att genomföra det ursprungliga utstationeringsdirektivet i svensk rätt. Att införa minimilön eller allmängiltigförklaring av kollektivavtal är större förändringar och faller utanför denna utrednings uppdrag. Utredningen föreslår därför att den nuvarande regleringen i utstationeringslagen om uppgift att tillhandahålla information och arbetstagarorganisationernas skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till ska kompletteras enligt följande. Arbetstagarorganisationer ska också vara skyldiga att anmäla en kontaktperson till . Arbetsmiljöverket ska tillhandahålla information om vilka som är anmälda kontaktpersoner. Förtydligande om att arbetstagarorganisationernas skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till även gäller i situationer då det inte är aktuellt med några stridsåtgärder. Regeringen ska skapa förutsättningar för medling, tillsättande av en arbetsgrupp eller liknande åtgärd i syfte att försöka få arbetsmarknadens parter att nå överenskommelse om villkoren som ska gälla för utstationerade arbetstagare. Utredningens förslag innebär att nuvarande bestämmelser i 9 a § utstationeringslagen, om att arbetstagarorganisationerna ska ge in kollektivavtal till , kompletteras med en skyldighet för arbetstagarorganisationer att också anmäla en kontaktperson till . Kontaktpersonen ska tillhandahålla information om de villkor som kan komma att krävas eller kan komma att tillämpas vid en utstationering i . ska tillhandahålla information och uppgifter om kontaktpersonerna som arbetstagarorganisationerna anmält till myndigheten. Utredningen föreslår också att regeringen överväger att tillsätta en medlare eller en arbetsgrupp för vissa branscher med uppdrag att försöka få parterna att, som var tänkt enligt lex , själva analysera sina kollektivavtal och få arbetsmarknadens parter att komma överens om villkoren för utstationerade arbetstagare i relevanta branscher. Utredningens förslag innebär att tillvaratagandet av utstationerade arbetstagares rättigheter kommer att förbättras. Tillämpningsdirektivet kräver att utstationerade arbetstagare inom byggverksamhet får ett skydd för att minimilönen ska säkerställas. Skyddet ska bestå i ett entreprenörsansvar i ett led på så sätt att den som kan bli ansvarig är den entreprenör till vilken de utstationerade arbetstagarnas arbetsgivare är en direkt underentreprenör. Utredningen kan konstatera att arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan inte är överens om ett entreprenörsansvar ska införas i svensk rätt och hur det i sådant fall ska utformas. Tillämpningsdirektivet och utstationeringsdirektivet ska säkerställa ett skydd för och information om bl.a. minimilön i förhållande till utstationerade arbetstagare och utländska tjänsteleverantörer. Vad som är minimilön i är oklart. I finns inga lagregler om minimilön. Eventuella bestämmelser om minimilön återfinns i kollektivavtal. Den svenska arbetsmarknadsmodellen innebär att huvudansvaret för bestämmandet av framför allt lönevillkor överlåts till arbetsmarknadens parter utan statlig inblandning. Som framgår ovan under avsnittet förbättrad tillgång till information så är information om kollektivavtalens minimilöner och anställningsvillkor inte tillräckligt transparenta och förutsägbara. Tillämpningsdirektivets syfte är att säkerställa lön för de utstationerade arbetstagare som i många fall befinner sig långt ner i en entreprenörskedja och som p.g.a. sin utsatta ställning har svårt att hävda sina rättigheter. Sådana arbetstagare kanske varken omfattas av ett kollektivavtal eller kan åberopa ett sådant avtal. Om entreprenörsansvaret skulle förutsätta att villkoren regleras i ett kollektivavtal kommer entreprenörsansvaret inte att skydda just den grupp av arbetstagare som det avser att skydda. Enligt tillämpningsdirektivet får medlemsstaterna föreskriva striktare ansvarsbestämmelser i nationell rätt när det gäller omfattningen av ansvaret för underentreprenörer. För att utstationerade arbetstagare ska kunna åberopa sina rättigheter i det svenska systemet så bedömer utredningen att utstationerade arbetstagare i stället ska kunna göra gällande sin rätt till avtalad lön. Utredningen föreslår följande. Fysiska eller juridiska personer som bedriver näringsverksamhet ska kunna bli ansvariga enligt bestämmelsen om entreprenörsansvar. Det ska också gälla beställare som bedriver näringsverksamhet och som är en entreprenör. Ett entreprenörsansvar ska införas för utstationerade arbetstagare inom bygg- och anläggningsverksamhet. Entreprenörsansvaret ska kunna göras gällande i samtliga led i en entreprenörskedja och omfatta den lön som avtalats. Entreprenörsansvaret ska vara strikt på så sätt att en entreprenör inte ska kunna åberopa att rimliga kontrollåtgärder vidtagits för att gå fri från ansvar. Entreprenörsansvaret ska vara semidispositivt, dvs. genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får undantag föreskrivas i fråga om entreprenörsansvaret. Undantag från lagen får göras endast om det inte innebär att mindre förmånliga villkor ska tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av tillämpningsdirektivet. Entreprenörer ansvarar för lön till utstationerade arbetstagare om arbetsgivaren inte betalar den lön som arbetstagaren har rätt till för arbete hos underentreprenör. Entreprenörens ansvar är subsidiärt i förhållande till arbetsgivaren men solidariskt för entreprenörerna. Det innebär att den utstationerade arbetstagaren, sedan denne visat att arbetsgivaren inte betalat, kan vända sig till vem som helst i entreprenörskedjan. En utstationerad arbetstagare ska först framställa sitt krav mot arbetsgivaren. Om arbetsgivaren inte betalar kravet får arbetstagaren framställa kravet mot någon annan som kan bli ansvarig i entreprenörskedjan. Kravet ska vara skriftligt. För att en utstationerad arbetstagare överhuvudtaget ska kunna veta vad denne behöver göra för att kunna göra sin rätt gällande så behöver lämna lättillgänglig information till den utstationerade arbetstagaren om hur denne ska göra. Sammanfattningsvis innebär utredningens förslag att utstationeringslagen kompletteras med en bestämmelse som innebär att för utstationerade arbetstagare kan annan än arbetsgivaren vara ansvarig för den utstationerades lön. Entreprenörernas ansvar gäller först sedan det konstaterats att den utstationerade arbetstagaren inte fått lön från sin arbetsgivare. Den utstationerade arbetstagaren kan då vända sig till någon annan i entreprenörskedjan. Utredningen har också i uppdrag att bedöma vad som kan vara andra lämpliga åtgärder. Utredningen bedömer att annan lämplig åtgärd kan vara bestämmelser i ett entreprenadavtal om a)skyldighet att innehålla viss del av kontraktssumman till säkerhet för arbetstagarnas löner, och b)prisavdrag eller vite för det fall underentreprenören inte betalar lön till arbetstagarna. The remit and work of the Inquiry The remit of the Inquiry Directive 2014/67/EU of Parliament and of enforcement of Directive 96/71/EC concerning the posting of workers in the framework of the provision of services and amending Regulation (EU) No 1024/2012 on administrative cooperation through the (‘the ’), abbreviated as the Enforcement Directive, was adopted on 15 2014. On 27 February 2015 we presented the interim report The Enforcement Directive to the Posting of Workers Directive – Part I (SOU 2015:13) to the Minister for the , . This final report covers the remit in the expanded supplementary terms of reference (ToR 2014:150) that the Inquiry received from the Government on . This part of the Inquiry’s remit has been to submit the legislative proposals needed to adapt Swedish law to the Enforcement Directive regarding: better access to information about terms and conditions of collective agreements; and the introduction of subcontracting liability. According to its supplementary terms of reference the Inquiry is to evaluate the application in practice of the provisions on the task of the Swedish Work Environment Authority to provide information and the obligation of the employee organisations to submit the terms and conditions of collective agreements to the Swedish Work The Inquiry is to base its deliberations and proposals on the Swedish labour market model. According to its supplementary terms of reference, the Inquiry is also to analyse the need for a provision about subcontracting liability in Swedish law and propose a model in the light of the alternatives specified by the Enforcement Directive. As regards the alternatives specified by the Enforcement Directive, the supplementary terms of reference emphasis particularly that the Enforcement Directive contains supplementary provisions giving Member States the possibility of introducing more stringent subcontracting liability and provide scope for several different models regarding the scope and range of the liability and what industries it is to apply to. In addition, subcontracting liability can be replaced by other suitable measures. The Inquiry is to propose a subcontracting liability in the construction sector and consider in which other sectors there may be a need for such a liability. The Inquiry is also to assess which other measures may be suitable and to consider the need for a provision about exemption from liability for contractors that have undertaken suitable control measures and, if required, propose a provision on exemption from liability. Work of the Inquiry The Inquiry was staffed and was able to start its work at the end of 2014. It is to present its final report on 31 2015. The work of the Inquiry has been intensive and taken place alongside the completion of its interim report. Its remit has included important and difficult questions that affect the social partners. The Inquiry has also had the task of conducting dialogue with: –the social partners (reference group); –relevant agencies; and –the Posting of (A 2012:03). In addition, the Inquiry has been tasked with gathering relevant information from other countries that have provisions about subcontracting liability in their national law. The Government has appointed a number of experts to serve on the Inquiry from the Government Offices and government agencies that the Inquiry is to conduct a dialogue with. The Government has also appointed a reference group consisting of representatives of the social partners that the Inquiry is to conduct a dialogue with. The reference group has been offered the opportunity of including, at meetings with the Inquiry, additional representatives of the employer and employee side who have experience of these questions. Meetings have been held separately with representatives of the employee and employer side. The Inquiry is now presenting a final report containing deliberations and proposals concerning its supplementary remit. About the Enforcement Directive The Posting of Workers Directive was adopted on . It establishes that certain terms and conditions of employment that are applicable in the host state (the hard core) shall be applied when an employer posts workers in another . However, the Posting of Workers Directive does not contain the material provisions that shall be applicable within the hard core since the content of the material provisions varies between Member States. is the Directive intended to harmonise the content of the material provisions in the hard core in the different Member States. The objective of the Enforcement Directive is to ensure the better and more uniform implementation, application and enforcement in practice of the Posting of Workers Directive by establishing a common general framework of appropriate provisions and measures.