sou · H3B358d2 · 2015-10-20 00:00:00 — Inte heller svensk lag hindrar att ett kommunalt allmännyttigt bostadsaktiebolag tilldelas en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse så länge som finansieringen av verksamheten utformas i enlighet med ett godkännande av kommissionen eller i enlighet med förord- ningen37 eller beslutet38 om ersättning för tjänster av allmänt eko- nomiskt intresse. 9.9.1Stöd till kommunala bostadsverksamheter Utredningen om allmännyttans villkors statsstödsbedömningar låg till grund för regeringens proposition och allbolagen men ifråga- sattes av intressenter som i sin tur anlitade olika EU-rättsexperter för detta. Det finns alltjämt en diskussion om att det borde ha varit möjligt enligt att ge förmånliga villkor till en viss grupp av företag (kommunala bostadsverksamheter) för att tillhandahålla hyresbostadslägenheter till lägre hyror utan att beakta betalnings- förmågan hos de boende och utan att behöva ge hushåll med sämre förutsättningar företräde. I kapitel 5 har vi redogjort för att det EU-rättsligt är möjligt att stödja företag som tillhandahåller bostäder till hushåll med lägre in- komster. Andra typer av stöd kan vara möjliga så länge som stöden utformas på ett sätt som kan förväntas leda till ett resultat som marknaden inte skulle uppnå utan stöd. 36Social housing in Union, , 2013. 37Se vidare i avsnitt 5.5.4. 38Se vidare i avsnitt 5.6.1. Kommunernas förutsättningar att säkerställa tillgången till ett bostadsutbud … Statsstödsreglernas krav på att stöd utformas utifrån EU-rätts- ligt godtagbara målsättningar hindrar inte en social bostadspolitik. Medlemsstaternas möjligheter att själva definiera och utforma tjäns- ter av allmänt ekonomiskt intresse på bostadsområdet kan också vara vidare än vad som ryms inom den typ av bostäder som kom- missionen benämner sociala bostäder (”social housing”) i sitt beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Bostadspolitiken är nationell och fastställs inte på EU-nivå. Rätten till bostad är en grundläggande rättighet inom EU och en social bostadspolitik kan utgöra ett tvingande allmänintresse som har motiverat inskränkningar av exempelvis den fria rörligheten för kapital39. Stöd snedvrider per definition konkurrensen. För att ett stöd trots detta ska kunna godtas EU-rättsligt måste det förväntas bidra till att effektivitets- eller fördelningsproblem på marknaden åtgärdas (incitamentseffekt) och utformas på ett sätt som inte snedvrider konkurrensen mer än nödvändigt (proportionerligt). En förutsättning för ett EU-rättsligt godtagbart stöd är att målet med stödet definieras och att stödet utformas i enlighet med det målet. Målet med stödet kan alltså inte bara definieras som stöd till en viss typ av företag om dessa inte har en tydligt definierad marknadskompletterande uppgift som medför mätbara kostnader. En stödordning som möjliggör ökad kvalitet utan hyreshöjningar i vissa fastigheter på svaga bostadsmarknader leder troligtvis till att det företagets vakanser minskar på bekostnad av övriga flerbostads- hus på orten som får ökade vakanser i motsvarande mån. Det skulle krävas objektiva skäl för att allmännyttan ska kunna gynnas som grupp och det skulle förutsätta att de boendes betalningsförmåga eller kostnadsdrivande eller intäktsminskande egenskaper utreds och kopplas till ett uppdrag som skulle bli en obligatorisk uppgift för allmännyttan. Ett exempel på hur kan ställa krav på att stöd moti- veras av objektiva skäl är en dom där tribunalen fann att det inte gick att förklara ersättning till offentligägda sjukhus i för- enligt med EUF-fördraget om de hade samma uppdrag som de privatägda sjukhusen i hade utan motsvarande stöd.40 39Mål C-567/07, Minister voor Wonen, Wijken en Integratie mot Woningstichting Sint , 2009 I-9021. 40Dom CBI mot kommissionen, T-137/10, EU:T:2012:584. Se vidare om kravet på avgräns- ning av tjänsten och en koppling mellan stöd och mätbara kostnader i avsnitt 5.5–5.6.1. Kommunernas förutsättningar att säkerställa tillgången till ett bostadsutbud … Vi bedömer att samma princip för den statsstödsrättsliga be- dömningen även skulle gälla för stöd till kommunala bostads- verksamheter i . ställer alltså krav på att stöd ges för en tydligt definierad, obligatorisk och marknadskompletterande uppgift. Uppdraget måste vidare medföra mätbara kostnader för att stöd ska kunna lämnas till den som utför tjänsten. Om de kost- nader som följer av uppdraget enbart består av minskade intäkter i form av sänkta hyror för en odefinierad målgrupp saknas det ur ett EU-rättsligt perspektiv förutsättningar för stödet. I avsaknad av fördelningspolitiska skäl för stödet kvarstår möjligheten att lämna stöd för komma till rätta med eventuella effektivitetsbrister i mark- naden. Eftersom vi inte identifierat några sådana effektivitetsbrister inom ramen för vårt uppdrag kan kommunala stöd behöva motive- ras av sociala skäl, rättviseskäl eller fördelningspolitiska skäl. Stödet måste med andra ord möjliggöra för vissa hushåll att efterfråga bostadstjänster som marknaden inte tillhandahåller eller som mark- naden inte tillhandahåller till godtagbara villkor. Ett sådant stöd måste också i huvudsak riktas mot sådana typer av hushåll och ut- formas i enlighet med detta för att kunna godtas av kommissionen. Om det inte finns sociala skäl att gynna vissa företag finns det alltså inte heller EU-rättslig grund för att godkänna kommunalt be- slutade stöd. 9.9.2Tidigare förslag på stöd i form av ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse I en rapport med förslag till förändringar av bostadsförsörjnings- lagen föreslog en ramreglering av kommunernas möjlig- heter att ge statligt stöd i form av ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. föreslog att följande bestämmelse skulle införas i bostadsförsörjningslagen. 8 § Om kommunens behovs- och marknadsanalys enligt 3 § tredje stycket, visar att det finns angelägna bostadsåtgärder som inte kan genomföras på marknadsekonomiska villkor i kommunen, får denna tilldela ett kommunalt bostadsaktiebolag eller annat bostadsföretag ett uppdrag av allmänt intresse i syfte att: 1.upprätthålla ett varierat utbud av hyresbostäder, 2.utföra en åtgärd som enligt 5 § första punkten lag (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag främjar integration och social sammanhållning eller tillgodoser bostadsbehovet för personer för Kommunernas förutsättningar att säkerställa tillgången till ett bostadsutbud … vilka kommunen har ett särskilt ansvar. Uppdraget ska kvalificeras som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Under förutsättning att de regler som Europeiska kommissionen har meddelat för stöd till sådana tjänster är uppfyllda, kan de finansieras helt eller delvis med offentliga medel. Förslaget skulle möjliggöra tre olika typer av kommunalt finansie- rat stöd: 1.Att på utpekade orter i en kommun tillhandahålla ett bestånd av hyresbostäder som kan efterfrågas även av hushåll med begrän- sade inkomster. 2.Att långsiktigt tillhandahålla bostäder med god tillgänglighet, lämpliga för äldre personer med funktionshinder. 3.Att tillhandahålla ett mindre antal små lägenheter med inrikt- ning på unga personer. Med ett varierat utbud avsåg främst att det ska finnas hyresbostäder som kan efterfrågas även av hushåll med förhållande- vis måttliga inkomster. Kommunen skulle på så sätt få möjlighet att med stöd i lag definiera sådana tjänster och att använda offentliga medel för att se till att de kommer till stånd. Det skulle enligt Bo- verkets förslag vara den enskilda kommunens ansvar att genom en noggrann analys av såväl behov som lokala marknadsförutsättningar visa att dessa tjänster inte kan tillhandahållas på ett tillfredsstäl- lande sätt på marknadens villkor. Åtgärder som främjar integration, social sammanhållning, eller vissa gruppers bostadsförsörjning kan också kopplas till allmänna intressen som i vissa fall kan vara före- nade med kostnader i förhållande till helt marknadsanpassad verk- samhet. Att tillhandahålla ett mindre antal lägenheter för unga perso- ner är lite mer konkret och även ett exempel på en typ av lägenhet som det upplevs finnas en brist på i . () utvecklade för- slagen i en särskild rapport om tillåtet statligt stöd på svaga bo- stadsmarknader. Enligt skulle bostadsföretag kunna uppdras att tillhandahålla hyresbostäder som kunde efterfrågas även av hus- håll med begränsade inkomster, exempelvis unga som vill flytta till sin första bostad, äldre personer som behöver en mindre och mer Kommunernas förutsättningar att säkerställa tillgången till ett bostadsutbud … tillgänglig bostad och/eller andra hushåll med behov av en ”över- komlig hyreslägenhet”.41 Utifrån den föreslagna bestämmelsens ordalydelse går det inte att avgöra om sådan verksamhet som kommunen skulle bedriva skil- jer sig från verksamhet som kan bedrivas enligt affärsmässiga princi- per av ett kommunalt eller privat bostadsföretag utan stöd från stat eller kommun. Samtliga tre punkter stämmer även väl in på sed- vanlig bostadsförvaltning i vissa privata fastighetsägares regi inom ramen för det svenska bruksvärdessystemet. Det är alltså möjligt att ett uppdrag som utformas utifrån de målsättningar föreslog kan utgöra tjänster som inte erbjuds på marknaden och som om det stöds på ett sätt som är förenligt med kommissionens beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skulle vara för- enligt med . Det är dock också möjligt att så inte är fallet och att uppdrag som inte kan utgöra grund för EU-rättsligt god- tagbart stöd kan omfattas av författningsförslagets ordalydelse. I avsnitt 9.11 återkommer vi till frågan om en statlig reglering för att underlätta kommunernas stödgivning. 9.10Godtagbart stöd i form av ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse Vår bedömning: Bostadsförsörjningsbehov kan säkerställas ge- nom att kommuner definierar vissa bostadspolitiskt motiverade bostadstjänster som därefter kan finansieras med stöd enligt kommissionens beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intres- se eller kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse för sådana tjänster. I kapitel 5 har vi redogjort för reglerna om stöd för att utföra tjäns- ter av allmänt ekonomiskt intresse. Sammanfattningsvis är det en- ligt fast praxis från klarlagt att en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse måste kunna urskiljas från vad marknaden typiskt sett skulle erbjuda utan stöd av allmänna medel. 41 Tillåtet statsstöd på svaga bostadsmarknader, , 2013, s. 45. Kommunernas förutsättningar att säkerställa tillgången till ett bostadsutbud … Svårigheten – och det som även avgör om uppdraget kan förkla- ras förenligt med – är alltså att uppdraget definieras på ett sätt som skiljer det från tjänster som inte får stöd. Så länge som det finns förutsättningar för privata bostadsföretag på orten är det tveksamt om det går att definiera all bostadsverksamhet som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Ett uppdrag måste vara mer specifikt och knyta an till ett fördelnings- eller effektivitetsproblem på marknaden som går att belägga. Avsaknad av lägenheter med hyror i ett visst intervall, avsaknad av lägenheter av viss storlek, eller avsaknad av lägenheter med viss upplåtelseform kan användas för att visa vilket utbud som marknaden inte tillhandahåller och som moti- verar marknadskompletterande stöd. Det måste dock vara fråga om mätbara kriterier. Alla beslut och domar på statsstödsområdet som avser stöd till utförare av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse visar att stats- stödsreglerna kräver att den subventionerade verksamheten definie- rats på ett sätt som visar att det finns skillnader mellan tjänsten och vad marknaden tillhandahåller. Även om det får finnas viss över- lappning mellan en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och de delar av marknaden som fungerar utan stöd så måste ersättningen utformas så att verksamhet som kan bedrivas på marknadens villkor inte får stöd vare sig direkt eller genom att den allmännyttiga delen av en verksamhet genererar ett överskott som tillåts gynna den övriga verksamheten. Statsstödsreglerna för stöd till företag som utför tjänster av allmänt ekonomiskt intresse säkerställer att kors- subventioner inte är möjliga genom att förbjuda att utföraren över- kompenseras. Eftersom kostnaderna (merkostnaderna) för ett upp- drag bara kan identifieras om kostnaderna företaget skulle ha haft i avsaknad av uppdraget är kända så är en tydlig avgränsning av upp- draget även nödvändig för att stödet ska kunna beräknas i enlighet med statsstödsreglerna om stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Ett exempel på en statsstödsprövning på bostadsområdet som lett fram till en avgränsning är kommissionens beslut om subven- tionerade bostäder i där kommissionen ställde krav på en gräns när det gäller hyresgästernas inkomst och en åtskillnad Kommunernas förutsättningar att säkerställa tillgången till ett bostadsutbud … mellan det allmännyttiga uppdraget och annan kommersiell bostads- verksamhet.42 Det innebär att det finns EU-rättsliga förutsättningar för kom- munala stöd om de kopplas till kostnader som privata företag inte skulle ta på sig utan stöd från det allmänna. Det finns dock ett flertal svåra avvägningar som måste göras och som skapar tillämpningssvårigheter för en svensk kommun som vill ge stöd för en bostadstjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Nedan resonerar vi mer utförligt kring dessa avvägningar. 9.10.1Förutsättningarna för förenligt stöd i form av ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse Vår bedömning: medger stöd till mark- nadskompletterande tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. kräver dock att sådana åtgärder utformas utifrån kommissionens regelverk vilket ställer stora krav på kom- munerna. En tjänst av allmänt ekonomiskt intresse måste skilja sig från det utbud marknaden förväntas erbjuda utan stöd. Skillnaden mellan vad marknaden erbjuder och vad som kan betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse kan bestå i att tjänsten inte alls er- bjuds på marknaden, att tjänsten inte erbjuds till alla som behöver tjänsten eller att priset eller kvaliteten inte förväntas motsvara en nivå som samhället betraktar som acceptabel.43 Stöd i form av ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt in- tresse är förenligt med EUF-fördraget om det uppfyller kriterierna i kommissionens beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som vi redogjort för i avsnitt 5.6.1. Stöd i form av ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är stöd av mindre betydelse som inte omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget om det upp- fyller kriterierna i kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av all- 42Mer om detta beslut i avsnitt 5.7.5.1. 43Kommissionens meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, EUT C 8 11.01.2012 s. 2, punkt 48. Kommunernas förutsättningar att säkerställa tillgången till ett bostadsutbud … mänt ekonomiskt intresse.44 Ersättning för en definierad tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som varken omfattas av kommissio- nens ovannämnda förordning eller beslut måste anmälas för god- kännande i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Kommissionens förordning förutsätter att stödets storlek kan bedömas och att stödet ges med hänvisning till förordningen samt att stödbeloppet inte överstiger . Tjänsten måste definieras i förväg vilket innebär att ersätt- ningen inte kan betalas ut om inte principerna för hur ersättningen ska beräknas och skyldigheten att utföra tjänsten har definierats i förväg. Tjänsten måste göras obligatorisk för utföraren vilket inne- bär att den exempelvis kan regleras i ett avtal, i en bolagsordning eller i bindande föreskrifter. Villkoren i kommissionens beslut är mer omfattande än villkoren i förordningen. Enligt beslutet45 så måste ersättningsmodellen utfor- mas så att stödet inte kan överstiga de kostnader som följer av det definierade uppdraget inklusive en vinst som är skälig i förhållande till den risk som utföraren tar avseende det definierade uppdraget. Om ersättningen garanteras av det allmänna anses risken som kan kompenseras vara mycket liten. En vinst i nivå med swap-räntan plus anses dock alltid skälig.46 Den största svårigheten i sammanhanget är att bryta ut de kostnader som kan hänföras till tjänsten från stödmottagarens övriga kostnader och att avgöra vad som är skälig vinst om inte ovanstående schablon tillämpas. För att kunna leva upp till ovanstående villkor vid stödgivning måste en kommun först definiera målet med stödet. Därefter måste uppdraget definieras i enlighet med målsättningen och kommunen måste därvid säkerställa att målet med uppdraget inte redan till- godoses av marknaden. Eftersom det befintliga utbudet av bostäder bör vara lätt att identifiera är det förekomsten av planerade men ännu inte genomförda bostadsinvesteringar som kan vara svåra att 44Kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Se vidare i avsnitt 5.5.4. 45Artikel 4 a i kommissionens beslut om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Euro- peiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse 2012/21/EU (beslut /21). 46Artikel 5 punkten 7 i beslut /21. Kommunernas förutsättningar att säkerställa tillgången till ett bostadsutbud … identifiera när en kommun ska bedöma vilket utbud som markna- den förväntas tillhandahålla utan stöd. Det är i stort sett omöjligt för en nationell myndighet att löpande bevaka förutsättningarna i alla kommuner och regionala bostadsmarknader. Kommu- ner bör som ansvariga för såväl markplanering som planeringen för bostadsförsörjningen ha en god bild av planerad ny- och ombygg- nation. Kommunerna har alltså goda förutsättningar att göra dessa överväganden. För att säkerställa förenligheten med måste det där- efter klargöras vilken ersättning som är nödvändig för den mark- nadskompletterande uppgiften. En upphandling kan vara ett sätt att fastställa vad som är nödvändig ersättning och genom ett sådant för- farande kan det i vissa fall även vara möjligt att helt utesluta att det är fråga om stöd, dvs. att de så kallade Altmarkkriterierna är upp- fyllda.47 Om utföraren som tilldelats uppdraget är den ende aktören på marknaden med ett utbud som gör det möjligt att tillhandahålla den aktuella tjänsten är det sannolikt inte möjligt att uppfylla Altmarkkriterierna och ersättningen måste då utformas så att den inte överstiger kostnaderna för uppdraget enligt beslutet. Särredo- visning av den i uppdraget definierade tjänsten kan vara en metod för detta. Åtaganden beträffande hyressättningen kan också under- lätta beräkningen. Hyressättningssystemet underlättar bedömning- en av att ägaren inte kan höja hyran och därigenom bli överkompen- serad. Krav på återbetalning av överkompensation kan dock ändå vara nödvändiga. Ovanstående kriterier är bara en sammanställning av de mest centrala förutsättningarna som måste vara uppfyllda när det gäller att definiera och stödja utförandet av en tjänst av allmänt ekono- miskt intresse. Kommissionen förespråkar i sina riktlinjer för stöd över vissa tröskelvärden för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse att sam- råd hålls för att inhämta synpunkter från intressenter och kon- kurrenter om behovet av tjänsten och huruvida den kan utföras utan stöd. Att tillämpa ett sådant förfarande bidrar till att uppfylla de EU-rättsliga kraven på att tjänsterna är marknadskompletteran- de och svarar mot verkliga bostadsbehov. Samrådsförfaranden kan även genom dialog och transparens skapa förtroende mellan berör- 47 Se vidare i avsnitt 5.5.3. Kommunernas förutsättningar att säkerställa tillgången till ett bostadsutbud … da aktörer och undvika misstankar om att konkurrensen snedvrids på bekostnad av andra marknadsaktörer. Det finns likheter mellan den typ av samrådsförfarande som kommissionen efterfrågar i sam- band med tillämpningen av kommissionens ramverk för stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som inte uppfyller krite- rierna i kommissionens ovannämnda beslut respektive förordning om stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och de bo- stadsförsörjningsriktlinjer som kommunerna kan samråda om en- ligt bostadsförsörjningslagen. kräver dock att sådana åtgärder utformas utifrån kommissionens regelverk vilket ställer stora krav på kom- munerna. En kommun som identifierar ett behov av marknadskomplet- terande stöd bör enligt vår mening ta fram bostadsförsörjningsrikt- linjer där detta behov och de planerade kommunala åtgärderna syn- liggörs och föra en sådan dialog som bostadsförsörjningslagen med- ger avseende detta behov. 9.11Behövs statliga regler för kommunernas stödgivning? 9.11.1Bör det införas ett generellt regelverk för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på bostadsområdet? Vår bedömning: Det är inte möjligt att ta fram ett ändamåls- enligt generellt regelverk för definierande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Stöd till företag föranleder såväl företags- och samhällsekonomiska som statsstödsrättsliga överväganden. Stöd kan behöva anmälas och godkännas av kommissionen, men det finns också möjlighet att utan någon anmälan lämna stöd som överensstämmer med villko- ren i beslut eller förordningar som kommissionen har antagit. Stöd för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan lämnas i enlighet med kommissionens beslut om tillämpningen av artikel 106.2 i EUF-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för allmännyt- tiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att till- handahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och i enlighet Kommunernas förutsättningar att säkerställa tillgången till ett bostadsutbud … med kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Kommunerna har befogenhet att lämna stöd i enlighet med , även stöd enligt statsstödsreglerna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Dessa regler kan vara svåra att tillämpa. Tillämpningen kan emellertid inte underlättas genom nationella tillämpningsföreskrifter. Det är upp till medlemsstaterna att själva bestämma vilka tjäns- ter som är tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Även detta kan vara svårt att göra. Som vi har redovisat i avsnitt 9.9.2 har det förts fram förslag på generella regelverk på bostadsområdet för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt vår uppfattning är det emel- lertid inte möjligt att utarbeta en reglering för definierande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse där tillämpningen av regel- verket skulle leda till man säkert har identifierat en bostadstjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Vi föreslår därför inte något sådant regelverk. 9.11.2Behovet av statligt utformade stödordningar för stödgivning Vår bedömning: Kommunerna bör själva fatta beslut om stöd och utforma åtgärder som kan utgöra stöd i EU-rättslig mening i enlighet med om bostadsförsörjningen inte kan säkerställas på annat sätt. Det krävs en given problembild och en given politisk målsättning för att utforma ändamålsenliga stöd i enlighet med EU:s stats- stödsregler eftersom stöden måste åtgärda problem av gemensamt intresse inom EU eller av allmänt intresse i . I avsnitt 3.2.1 har vi redogjort för en promemoria från där det konstateras att de regionala skillnaderna gör att en enhetlig natio- nell politik för bostadsfinansiering inte är lämplig. Inom ramen för vår utredning har vi inte funnit anledning att göra någon annan be- dömning. Bostadsutbudet bör variera utifrån behov och efterfrågan.