sou · H3B324 · 2015-03-23 00:00:00 — Därutöver finns också verksamheter organiserade i företag inom t.ex. näringslivsutveckling och turism, kultur och fritid, försäkring och övriga tjänster. Drygt hälften, , av de kommunägda företagen fanns inom branscherna företagstjänster och fastighets- verksamhet. Inom branscherna energi och vatten fanns av de kommunägda företagen.1 Utöver alla kommunägda företag fanns 121 landstingsägda före- tag. Dessa verkade främst inom branscherna företagstjänster och fastighetsverksamhet, transport, kommunikation, utbildning, vård och omsorg. I likhet med de kommunägda företagen är den van- ligaste företagsformen bland de landstingsägda företagen aktiebolag. Aktiebolagen stod för av antalet företag och av omsättningen och tillgångarna.2 De kommunala företagens resultat bidrar generellt positivt till att förstärka den kommunala sektorns resultat. Bidragen varierar mellan olika kommuner, men är störst i storstäderna.3 uppgick omsättningen i de kommunalt ägda företagen till . Det redovisade årsresultatet uppgick till . Det största överskottet, nästan , stod främst fastighetsföretagen för. I 38 kommuner redo- visade företagen ett negativt resultat. För de landstingsägda före- tagen var det redovisade resultatet 2012 negativt och uppgick till ett underskott om . 2013/14:1 utg. omr. 25 och prop. 2013/14:100 s. 204. 2SCB, Offentligt ägda företag 2012. 2012/13:102 s. 37. Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser landstingsägda företagen uppgick till , vilket är på samma nivå som året före.4 9.3Regleringen av de kommunala bolagen Av 3 kap. 16 § KL framgår att kommuner och landsting får efter beslut av fullmäktige lämna över vården av kommunala angelägen- heter till en juridisk person. Det kan ske t.ex. till aktiebolag eller handelsbolag. Om det i speciallagstiftning föreskrivits att verksam- heten ska bedrivas i nämndform är det inte möjligt att överlämna angelägenheten till ett bolag. Om uppgiften inkluderar myndig- hetsutövning får den bara överlämnas om det finns särskilt lagstöd. I aktiebolag där kommunen eller direkt eller indirekt innehar samtliga aktier ska fullmäktige fastställa det kommunala ändamålet och de kommunala befogenheterna som utgör ramen för verksamheten i bolagsordningen, t.ex. att verksamheten ska iaktta självkostnadsprincipen (3 kap. 16 a och 17 §§ KL). I bolagsordningen ska också föreskrivas att fullmäktige ska få ta ställning till sådana beslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. Fullmäktige ska också utse samtliga styrelseledamöter samt minst en lekmannarevisor. I delägda kommunala bolag ska kommunen och enligt 3 kap. 18 § KL se till att de villkor som gäller i helägda företag blir tillämpliga i den utsträckning detta är rimligt med hänsyn till andelsförhållandena, verksamhetens art och omständigheterna i öv- rigt. Det finns ingen särskild reglering i kommunallagen av bolag som ägs gemensamt av flera kommuner eller landsting, dvs. bolag som enbart ägs av kommunala aktörer. För dessa bolag, som kan sägas utgöra en form av samverkan, ska bestämmelserna om delägda kommunala bolag tillämpas. Av 6 kap. 1 och 1 a §§ KL följer att kommun- respektive lands- tingsstyrelsen har ett särskilt ansvar för verksamhet som bedrivs i kommunala företag. Styrelsen ska ha uppsikt över verksamhet i de kommunala företagen. Styrelsen ska också i årliga beslut ta ställ- ning till att verksamheten som bedrivits i hel- och delägda kommu- nala bolagen är förenlig med det fastställda kommunala ändamålet 2013/14:100 s. 204. Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser och utförts inom ramen för de kommunala befogenheterna. Om så inte är fallet ska styrelsen lämna förslag till fullmäktige om föränd- ringar. Enligt 8 kap. 8 § ABL ska styrelsen utses av bolagsstämman. Det är dock möjligt att utse ledamöter på annat sätt i icke-publika bo- lag. Bestämmelsen ger utrymme för kommuner och landsting att utse styrelseledamöter genom val av fullmäktige. Av 5 kap. 46 § KL framgår att val av ledamöter och suppleanter i styrelsen för aktiebolag, ekonomiska föreningar eller stiftelser eller revisorer och revisorssuppleanter samt lekmannarevisorer som ska granska en sådan styrelses förvaltning, under de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt, ska vara proportionella. Av denna bestämmelse framgår att ett val ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som mot- svarar den kvot som man får om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med en. Om kvoten är ett brutet tal, ska den avrundas till närmast högre hela tal. Detta innebär i praktiken att de kommunala företagens styrelse tillsätts på samma sätt som de kommunala nämnderna dvs. genom de poli- tiska partiernas nomineringsarbete och i kommun- eller landstings- fullmäktiges valberedning. Det är dock möjligt att lokalt komma överens om en annan ordning, men detta förutsätter en mycket bred partipolitisk samsyn. I en fullmäktigeförsamling bestående av exempelvis 49 ledamöter som ska utse en styrelse på 9 personer ska valet ske proportionellt om det krävs av endast 5 ledamöter (49/(9+1)=4,9≈5). 9.4Styrelsens ansvar i ett aktiebolag Styrelsen ansvarar enligt 8 kap. 4 § ABL för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Styrelsen ska fortlöp- ande bedöma bolagets och, om bolaget är moderbolag i en koncern, koncernens ekonomiska situation. Styrelsen ska se till att bolagets organisation är utformad så att bokföringen, medelsförvaltningen och bolagets ekonomiska förhållanden i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Styrelsen ska i ett publikt aktiebolag enligt 8 kap. 46 a § ABL fastställa en skriftlig arbetsordning för sitt arbete. Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser ordningen ska det anges hur arbetet ska fördelas mellan styrelsens ledamöter, hur ofta styrelsen ska sammanträda och i vilken utsträck- ning suppleanterna ska delta i styrelsens arbete och kallas till dess sammanträden. Om vissa uppgifter delegeras till en eller flera av styrelsens ledamöter eller till andra, ska styrelsen handla med omsorg och fortlöpande kontrollera om delegationen kan upprätthållas. Styrelsen ska vidare i ett publikt aktiebolag enligt 8 kap. 46 b § ABL i skriftliga instruktioner ange arbetsfördelningen mellan å ena sidan styrelsen och å andra sidan vd:n och de andra organ som styrelsen inrättar. I förarbetena till den ursprungliga bestämmelsen i 8 kap. 7 § ABL anges att instruktioner av detta slag utgör ett led i styrelsens skyldighet att tillse att bolaget har en ändamålsenlig organisation samt en tydlig arbets- och ansvarsfördelning mellan de olika bolagsorganen. Instruktionerna kan användas för att tydlig- göra vilka slags åtgärder en vd kan företa på egen hand, t.ex. vad gäller rättshandlingar med utomstående eller placeringen av bolagets medel. Instruktionerna kan däremot inte leda till att styrelsen av- bördar sig ansvaret för någon av de uppgifter som enligt lagen vilar på den.5 Styrelseledamöter i ett aktiebolag har ett ansvar för sitt agerande som styrelseledamot. Enligt 29 kap. 1 § ABL kan de bli ersättnings- skyldiga om de uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar bolaget. Talan om skadestånd kan väckas av en minoritet bestående av ägarna till minst en tiondel av samtliga aktier om de vid bolagsstämma biträtt en talan (29 kap. 7 § ABL). Styrelseledamöter kan även på andra grunder bli personligt betalningsansvariga. Styrelsen ska enligt 25 kap. 13 § ABL se till att upprätta en kontrollbalansräkning om den bl.a. har anledning att anta att bolagets egna kapital är mindre än . De har också, under vissa förutsättningar, skyldighet att ansöka om att bolaget ska likvideras. Om styrelseledamöterna inte vidtar dessa åtgärder svarar de enligt 25 kap. 18 § ABL soli- dariskt för de förpliktelser som uppstår för bolaget under- låtenheten varar. 1997/98:99 s. 206. Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser 9.5Svensk kod för bolagsstyrning Frågan hur styrelsen ska utses i ett aktiebolag och hur styrelsen ska leda verksamheten utvecklas i Svensk kod för bolagsstyrning (koden).6 Koden är inte lagreglerad utan är ett frivilligt regelverk som förvaltas av Kollegiet för svensk bolagsstyrning som är en del av sed på värdepappersmarknaden som bildats av näringslivet för att hantera självreglering. Koden kompletterar vad som annars följer av aktiebolagslagen och annan lagstiftning. Målgruppen för koden är börsbolag. Koden bygger på principen om att ”följa eller förklara”, dvs. att bolag som av någon anledning inte vill följa en bestämmelse kan välja att avvika från enskilda reg- ler i koden under förutsättning att detta öppet redovisas och moti- veras och bolaget förklarar den lösning som i stället valts. Rege- ringen har exempelvis i sin ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande angivit att den avviker från koden i vissa avseenden. Vad gäller styrelsens uppgifter anges i koden att styrelsen bl.a. ska •fastställa verksamhetsmål och strategi, •tillsätta, utvärdera och vid behov entlediga vd, •se till att det finns effektiva system för uppföljning och kontroll av bolagets verksamhet, •se till att det finns en tillfredställande kontroll av att bolaget följer de regler som gäller för bolagets verksamhet, •se till att erforderliga etiska riktlinjer fastställs för bolagets upp- trädande, •säkerställa att bolagets informationsgivning präglas av öppenhet samt är korrekt, relevant och tillförlitlig, samt •godkänna vd:s eventuella externa uppdrag om dessa är väsentliga. När det gäller det konkreta styrelsearbetet anges i koden att styrel- sen minst en gång ska pröva styrelsens arbetsordning, instruk- tion för vd och rapporteringsinstruktion. Om det finns utskott ska styrelsen reglera deras arbetsuppgifter och hur de ska rapportera till styrelsen. Ett särskilt utskott för ersättning ska inrättas för att bl.a. 6 Reviderad version av Svensk kod för bolagsstyrning som trädde i kraft . Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser bereda styrelsens beslut om ersättningsprinciper, ersättningar och andra anställningsvillkor för bolagsledningen. Styrelsen ska se till att bolaget har en god intern kontroll och formaliserade rutiner för att säkerställa att fastlagda principer för finansiell rapportering och intern kontroll följs. Styrelsen ska minst en gång utan närvaro av vd träffa bolagets revisor. ska bestå av minst tre styrelseledamöter. Majo- riteten ska vara oberoende i förhållande till bolaget och bolagsled- ningen. Minst en av ledamöterna ska även vara oberoende i förhåll- ande till bolagets större ägare. Vem som är oberoende ska avgöras utifrån en helhetsbedömning där exempelvis ledamöter som varit vd inom den senaste femårsperioden i bolaget eller haft omfattande affärsförbindelser med bolaget normalt inte bör ses som oberoende. För att avgöra vem som är oberoende i förhållande till ägarna ska direkta och indirekta relationer med den större ägaren vägas in i bedömningen. En styrelseledamot som är anställd eller styrelseleda- mot i en större ägare ska inte anses oberoende. Styrelsen ska genom en systematisk och strukturerad process utvärdera styrelsearbetet i syfte att utveckla styrelsearbetets effektivitet. Styrelsen ska även utvärdera vd:s arbete. Minst en gång ska styrelsen behandla denna fråga, då ingen från bolagsled- ningen får närvara. Styrelsens ordförande har ett särskilt ansvar för att styrelsens arbete är väl organiserat och bedrivs effektivt. I koden anges att ordföran- den ska •organisera och leda styrelsens arbete, •se till att nya styrelseledamöter får erforderlig introduktions- utbildning, •se till att styrelsen uppdaterar och fördjupar sina kunskaper om bolaget, •ansvara för kontakter med ägarna i ägarfrågor och förmedla syn- punkter från ägarna till styrelsen, Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser •se till att styrelsen får tillfredsställande information och besluts- underlag, •efter samråd med vd fastställa dagordning för styrelsemötena, •kontrollera att styrelsens beslut verkställs, samt •se till att styrelsens arbete utvärderas. Koden anger vad gäller val av styrelseledamöter att bolag ska ha en valberedning som ska utses av bolagsstämman. Valberedningen ska ha en majoritet som är oberoende i förhållande till bolaget och dess ledning. Vd eller annan person i bolagsledningen ska inte vara leda- mot av valberedningen. Minst en av valberedningsledamöterna ska vara oberoende i förhållande till bolagets röstmässigt största aktie- ägare eller grupp av aktieägare. Styrelseledamöter kan ingå i val- beredningen men ska inte utgöra en majoritet av valberedningens ledamöter. Styrelsens ordförande eller annan styrelseledamot ska inte vara valberedningens ordförande. Valberedningens förslag ska presenteras i kallelsen till bolags- stämman och valberedningen ska på bolagsstämman lämna en redo- görelse för hur arbetet har bedrivits. Valberedningen ska i sitt arbete särskilt beakta kravet på mångsidighet och bredd i styrelsen samt kravet på att eftersträva en jämn könsfördelning. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens till- gångar. med alla departementen bistår regeringen i dess arbete och sköter förvaltningen. för- valtades 2012 54 bolag, varav 44 var helägda och 10 delägda. Det uppskattade sammanlagda värdet på denna bolagsportfölj var per . De statligt ägda bolagen med dotterbolag sysselsätter tillsammans cirka 130 000 personer, och om intressentbolagen, dvs. bolag med mindre än 50 procents Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser ägande inräknas, sysselsätter bolagen 175 000 personer.7 Nettoomsätt- ningen 2012 i helägda bolag var , inklusive intressentbolagen 405 miljarder kronor.8 Regeringen har antagit en särskild ägarpolicy för de bolag som förvaltas av Regeringskansliet.9 Utgångspunkten i den policyn är att genom en aktiv förvaltning se till att värdeutvecklingen lång- siktigt blir den bästa möjliga och att, i förekommande fall, de sär- skilt beslutade samhällsuppdragen genomförs. Som princip anges att regeringen inte anser att staten ska äga bolag som verkar på kom- mersiella marknader med fungerande konkurrens, om företaget inte har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag som är svårt att hantera på annat sätt.10 I ägarpolicyn anger regeringen att Svensk kod för bolagsstyrning ska tillämpas. Regeringen anger dock att den avviker från koden i flera avseenden. Styrelseledamöternas oberoende i förhållande till staten redovisas inte. Skälet till detta är att kodens krav, enligt ägarpolicyn är ett skydd för minoritetsägare. I statliga helägda bolag samt statligt delägda bolag med få ägare saknas därför skäl att redovisa denna form av oberoende. Styrelsenomineringsprocessen skiljer sig också kraftigt åt i stat- liga bolag som inte är marknadsnoterade. Någon särskild valbered- ning används inte utan styrelsenomineringsprocessen koordineras av . För varje bolag analyserar en arbetsgrupp kompetensbehovet utifrån bolagets verksamhet, situation, framtida utmaningar och styrelsens sammansättning samt genomförda utvär- deringar. Därefter fastställs eventuella rekryteringsbehov och rekry- teringsarbetet inleds. För att komma i fråga anges i ägarpolicyn att personen i fråga ska ha hög kompetens inom löpande affärsverk- samhet, affärsutveckling, branschkunskap, finansiella frågor eller inom andra relevanta områden. Därutöver krävs stark integritet och för- måga att se till bolagets bästa. Varje styrelseledamot ska kunna göra självständiga bedömningar av bolagets verksamhet. Urvalet görs enligt ägarpolicyn utifrån en bred rekryteringsbas i syfte att ta till vara kompetens hos såväl kvinnor och män som personer med olika 2012/13:140 s. 13. 8Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013. 9Vid sidan av de bolag som förvaltas av finns andra bolag som förvaltas av andra statliga myndigheter. bedriver viss verksamhet i bolag. 10Statens ägarpolicy 2014. Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser bakgrund och erfarenheter. finns anställda som har särskild erfarenhet av styrelserekrytering. I statens ägarpolicy anges att för att uppnå effektiva styrelser bör antalet ledamöter vara sex till åtta personer. Inga suppleanter bör utses. Det är varje styrelses ansvar att överväga behovet av utskott. Om utskott utses ska kodens och aktiebolagslagens principer vara vägledande i utskottets arbete. Enligt koden får vd vara en del av styrelsen, men enligt 8 kap. 49 § ABL inte dess ordförande. Regeringen anser att det är viktigt att särskilja roller och anger i ägarpolicyn att vd därför inte ska vara ledamot i styrelsen. Styrelsens arbete ska utvärderas . I de statligt helägda bolagen ska informeras om utvär- deringens resultat. I arbete med styrelsenomi- neringsprocessen görs dessutom en löpande egen utvärdering av samtliga statligt ägda bolags styrelser. 9.7SKL:s principer för bolagsstyrning SKL har också publicerat en skrift om bolagsstyrning.11 SKL:s prin- ciper är inte avsedda att vara styrande, utan ska fungera som ett underlag för lokala bedömningar. Utredningen har gjort en enkät bland kommuner och landsting för att undersöka i vad mån kom- muner och landsting har någon form av övergripande styrande doku- ment för de kommunala bolagen, se avsnitt 9.8. SKL:s principer bygger i viss mån på Svensk kod för bolagsstyr- ning. SKL föreslår dock inte uttryckligen att kommuner och lands- ting ska tillämpa koden. 11 SKL, Principer för styrning av kommun- och landstingsägda bolag: erfarenheter och idéer. Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser Vad gäller styrelsens uppgifter anges att styrelsens huvudsakliga uppgift är att fastställa strategin för bolagets verksamhet, säker- ställa att bolaget har en effektiv ledning, följa upp och kontrollera vd:s förvaltning, se till att kommun- eller får ta ställning innan beslut fattas i bolaget i ärenden av principiell be- skaffenhet eller annars av större vikt samt se till att bolagets aktie- ägare och omvärld informeras om bolagets utveckling och ekono- miska situation. Styrelsen ska enligt skriften vidare se till att det finns tillfreds- ställande kontroll av att bolaget följer de regler som gäller för bo- lagets verksamhet. Styrelsen ska fortlöpande följa upp och utvär- dera bolagets verksamhet mot kommunens eller ända- mål med verksamheten och de mål och riktlinjer som fastställts samt se till att bolaget har en adekvat strategi för att uppnå dessa mål. Vid behov ska styrelsen inom ramen för ägarens riktlinjer utvärdera och revidera bolagets strategier och mål. Styrelsen ska se till att kon- trollen över bolagets ekonomiska situation är tillfredsställande, att bolagets riskexponering är väl avvägd, att redovisning och finans- förvaltning håller hög kvalitet och kontrolleras på ett betryggande sätt samt att bolaget har god intern kontroll. Styrelsen ska se till att erforderliga riktlinjer fastställs för bolagets uppträdande i etiskt hänseende gentemot anställda, kunder, leve- rantörer och det omgivande samhället i övrigt. Styrelsen ska disku- tera hur uttalanden till allmänhet och massmedia ska göras i bolagets namn. Styrelsen ska enligt skriften vidare utvärdera sitt eget arbete. Utvärderingen ska minst omfatta om styrelsen saknar någon kompetens för att kunna utföra sina uppgifter, om dess arbets- former fungerar och om den är organiserad på lämpligt sätt när det gäller eventuell arbetsfördelning. Om styrelsen kommer fram till att det finns brister som behöver åtgärdas ska styrelsen åtgärda brist- erna eller anmäla dem till bolagets aktieägare. Styrelsen ska enligt skriften utvärdera vd:s insatser, vid ett möte då endast styrelseledamöterna ska närvara. Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser I skriften görs, vad gäller tillsättande av styrelse, en hänvisning till kommunallagens bestämmelse om att tillsättande ska ske av full- mäktige. Därefter anges att styrelsen i övrigt ska ha en med hänsyn till bolagets verksamhet, utvecklingsskede och förhållandena i övrigt ändamålsenlig sammansättning, präglad av mångsidighet och bredd avseende ledamöternas kompetens, erfarenhet och bakgrund i övrigt. En jämn könsfördelning i styrelsen ska eftersträvas. En styrelseledamot ska ha den kunskap om bolagets verksamhet, mark- nad och omvärldsförutsättningar i övrigt som erfordras för att till- sammans med övriga styrelseledamöter kunna göra i förhållande till företagsledningen självständiga bedömningar av bolagets angelägen- heter och konstruktivt bidra till att fullgöra styrelsens uppgifter. I skriften konstateras att en viktig skillnad mellan Svensk kod för bolagsstyrning och SKL:s principer är reglerna om hur styrelsen ska tillsättas. I både aktiemarknadsbolag och kommun- och lands- tingsägda bolag är det väsentligt med kompetenta, engagerade och mångsidigt sammansatta styrelser. I koden finns regler om att styr- elsen i aktiemarknadsbolag ska utvärderas och föreslås av en sär- skild valberedning. För kommun- och landstingsägda bolag råder enligt skriften ett demokratiskt intresse av – och ett kommunal- rättsligt krav på – att kommun- respektive kan avgöra styrelsernas sammansättning. Tillsättandet av styrelseleda- möter hanteras därför genom de politiska partiernas nominerings- arbete och i kommun- eller valberedning. Det är viktigt enligt skriften att utse styrelseledamöter som till- sammans gör att styrelsen är tillräckligt kompetent, engagerad och mångsidigt sammansatt för att kunna lösa sina uppgifter. I det interna remissförfarandet som föregick utarbetandet av skriften hade bl.a. anfört att det är tveksamt att ge ett kommunalt organ i uppgift att bevaka kompetens, erfaren- het och mångsidighet hos bolagsstyrelser eftersom det är de politiska partierna som ansvarar för nomineringsprocessen. Eventuell sam- ordning får i stället ske på frivillig grund mellan partierna. kommun hade på ett principiellt plan uttryckt kritik som får upp- fattas som riktad mot bl.a. att nomineringsprocessen så som den beskrivs i utkastet kan uppfattas som kritik mot hittillsvarande ord- ning. Västra menade att det är bra att den Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser problematik som finns i spänningen mellan politisk nominering och krav på mångsidig och bred kompetens lyfts fram. Visserligen har ofta behovet av kompetens och mångsidighet understrukits i remissvaren, men har ifrågasatts om det är lämpligt eller möjligt med skrivningar som i praktiken kan uppfattas som ett krav på de politiska partierna att samordna sina nomineringsprocesser. I andra fall har det sagts att en viss samordning redan sker på kommunal- och oppositionsrådsnivå och att det är tillräckligt med ett sådant informellt samråd. Synpunkterna på skrivningarna om tillsättande av styrelseleda- möter har enligt skriften föranlett en översyn av formuleringarna i förslaget. Meningen är inte att skrivningarna ska ses som annat än ett observandum om att kompetens och mångsidighet är både lämp- ligt och nödvändigt och att det därför kan finnas anledning för de politiska partierna att frivilligt samråda om hur styrelserna ska sammansättas. Ett krav med sådant innehåll kan emellertid inte ställas upp. Däremot föranleder synpunkterna ingen annan inställning till de krav som enligt aktiebolagslagen ställs på styrelsens ledamöter – här finns inte utrymme att kommunalrättsligt påverka kraven. Vad gäller styrelsens ordförande anges att denne ska se till att styrel- sens arbete bedrivs effektivt och att styrelsen fullgör sina åligganden. Ordföranden ska särskilt: •organisera och leda styrelsens arbete, uppmuntra en öppen och konstruktiv diskussion i styrelsen i vilken samtliga ledamöter del- tar och skapa bästa möjliga förutsättningar för styrelsens arbete, •se till att styrelsen fortlöpande uppdaterar och fördjupar sina kunskaper om bolaget och dess verksamhet samt i övrigt får den utbildning som krävs för att styrelsearbetet ska kunna bedrivas effektivt, Breddad rekrytering till kommunala bolagsstyrelser