sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — i län har haft rege- ringens uppdrag att främja initiativ att ta fram regionala och lokala digitala agendor. I uppdrag ingår att administrera de företag och organisationer som på nationell nivå blivit signatärer till den digitala agendan för . Regeringen beslutade att inrätta ett använd- ningsforum åren 2012–2015 i syfte att peka på viktiga konkreta förutsättningar för användbarhet och tillgänglighet och visa exempel på hur användbarhet och tillgänglighet kan genomföras av ansvariga aktörer (dnr N2012/1799/ITP). Användningsforum ska utgöra en plattform för kontinuerlig dialog mellan det allmänna och användar- grupper, it-branschen, forskarsamhället samt representanter för slutanvändarorganisationer. uppdrog regeringen åt Myndigheten för handikap- politisk samordning (Handisam) att inrätta ett administrativt kansli för att stödja arbetet i Användningsforum (dnr N2012/1804/ITP). Användningsforums huvuduppgift är att säkerställa en kontinu- erlig dialog kring tillgänglighet och användbarhet som en kvalitets- aspekt av it. Utgångspunkten är kunskaper och erfarenheter från det allmänna, frivillig- och intresseorganisationer, it-branschen och forskarsamhället. Syftet är att genom dialogen tillsammans peka på viktiga kon- kreta förutsättningar för användbarhet och tillgänglighet och visa exempel på hur användbarhet och tillgänglighet kan genomföras och följas upp av ansvariga aktörer. Exemplen bör visa på utveck- lings- och förbättringsprocesser, där beställning och utformning har med ett tydligt användarperspektiv och där tester mot använ- dare naturligt finns med i processen. Post- och inno- vationstävlingar, inom ramen för myndighetens arbete med att stimulera utveckling kring användbara elektroniska tjänster utifrån människors olika behov, kan ge underlag för sådana exempel. Exemplen ska kunna användas som modeller bland annat av de samrådande myndigheterna i deras verksamheter. Exempelvis kan de fungera som underlag för för att identifi- era problemområden, förslag på teman till Post- och innovationstävlingar och övriga arbete. De exempel som forumet rapporterar ska knyta an till övrig it- politisk utveckling. En utgångspunkt är därför att Användnings- forum speglar och knyter an till insatser som pågår bland annat inom e-förvaltningen, nationell e-hälsa och funktionshinders- politiken. Användningsforum bör sammantaget komplettera bilden med exempel på hur användbara och tillgängliga produkter, tjänster och miljöer inom it-området bidrar till att göra det så enkelt som möj- ligt för så många som möjligt. Användningsforum och dess administrativa funktion bör även kunna verka stödjande i regeringens arbete med digital inkludering i och i EU-sammanhang i frågor som rör genomförandet av den europeiska digitala agendan. ska ta över administrationen av det regionala signatärskapet och uppföljningen av de regionala digitala agendorna Utöver nuvarande uppdrag ska admi- nistrera det regionala signatärskapet samt, i samråd med berörda aktörer, följa hur arbetet med regionala digitala agendor utvecklas. Administrationen av de regionala signatärerna innebär att ska föra register över de länsstyrelser, landsting och samverkansorgan som skrivit under en avsikts- förklaring samt att upprätta en förteckning över färdiga regionala digitala agendor. Att följa utvecklingen av de regionala digitala agendorna innebär att ska kartlägga de regionala digitala agendornas intressenter, genomförandestatus och inriktning. Även andra områden som bedöms vara relevanta kan ingå i uppföljnings- arbetet. I uppdraget ingår att sprida resultatet av uppföljningen till bland andra länsstyrelser, landsting och samverkansorgan i syfte att ge förutsättningar för överförbarhet och lärande. Det ska göras i nära dialog med berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas tillsammans med Digitaliseringskom- missionens övriga uppdrag samt . ansvarar för den administrativa funktionen för Användningsforum Utöver det nuvarande uppdraget ska vidare ta över ansvaret för det av Handisam inrättade administrativa kansliet för Användningsforum. Den administrativa funktionen ska stödja och driva Använd- ningsforum som plattform för en kontinuerlig dialog mellan det allmänna och användargrupper, branschen, forskarsamhället samt representanter för slutanvändarorganisationer. Den administrativa funktionen ska bl.a. förbereda och organi- sera möten i Användningsforum och ta fram nödvändiga underlag och material för Användningsforums arbete. Den administrativa funktionen bör även tillsammans med An- vändningsforum kunna verka stödjande i regeringens arbete med digital inkludering i och i EU-sammanhang i frågor som rör genomförandet av den europeiska digitala agendan. Den administrativa funktionen rapporterar till Digitaliserings- kommissionen när det gäller sakfrågan, resultat och budget. (N 2012:04) tillsattes i syfte att främja digitaliseringen i och uppnå det it-politiska målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (dir. 2012:61). Tilläggsdirektiv om att följa upp och administrera de regionala digitala agendorna och att ansvara för den administrativa funktionen för Användningsforum (dir. 2013:108) beslutades . Digitaliseringen utvecklas snabbt och åtgärderna i den digitala agendan för , IT i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP), har i stort genomförts. Politiken för digitalisering behöver utvecklas för att svara upp mot framtidens utmaningar och möjligheter. Digitaliseringen är en av de krafter som kommer att påverka utvecklingen på miljö och klimatområdet, för jämställdhet i samhället och på arbetsmarknaden. För att främja användningen av digitaliseringens möjligheter i samhället framöver ska under den återstående utredningstiden: genomföra en omvärldsanalys som belyser och lyfter fram vad som kan komma att påverka digitaliseringen i , identifiera strategiska områden som bör beaktas i utvecklingen av den framtida digitaliseringspolitiken, och utreda hur främjande av digitaliseringen bör bedrivas på nationell nivå. tillsattes i syfte att främja digitaliseringen i och uppnå det it-politiska målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (dir. 2012:61). fick då i uppdrag att: utforma ett förslag till handlingsplan för genomförande av upp- draget att verka för det it-politiska målet, analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet, visa på digitaliseringens möjligheter, kommunicera den digitala agendan och dess innehåll, vara administrativt ansvarig för de s.k. signatärerna till den digi- tala agendan, och samverka med olika aktörer i samhället för en ökad digitali- sering. Genom tilläggsdirektiv fick Digitaliserings- kommissionen i uppdrag att administrera de regionala digitala agendorna och följa upp dessa. Dessutom gavs kommissionen i uppdrag att ansvara för den administrativa funktionen för Användningsforum (dir. 2013:108). I sitt betänkande En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) konstaterar kommis- sionen att åtgärderna i den digitala agendan för i stort genomförts. Digitaliseringen utvecklas snabbt. Digitaliseringen handlar om en samhällsförändring där flera olika samhällstrender understöder och driver varandra. Digitaliseringen påverkar i princip alla områden i samhället. Strukturomvandling innebär att informa- tion, kommunikation och interaktion sker på nya sätt samt att varor och tjänster produceras och distribueras på nya sätt. De viktigaste utmaningarna och utvecklingsmöjligheterna berör inte det som traditionellt benämns som it utan exempelvis tillväxt och arbetsmarknad, utbildning och kompetensutveckling, fördelnings- och trygghetssystem, hälsa och vård, social sammanhållning och demokrati. har lämnat två delbetänkanden (SOU 2014:13 och SOU 2013:31). Därutöver har kommissionen anordnat två forum för dialog riktade till signatärerna av den digitala agendan och hållit flera möten med Lilla kommissionen, en referensgrupp bestående av barn och ungdomar mellan . har vidare deltagit aktivt i nätverket för digital delaktighet (DigiDel) och organiserat seminarier om bl.a. it i skolan och it och tillväxt. För att tydliggöra utveckling i förhållande till det it-politiska målet har en webbplats, , byggts upp där relevanta indikatorer presenteras och finns tillgängliga för nedladdning. Det finns ett behov av att tydliggöra hur digitaliseringens utma- ningar och möjligheter ser ut i ett omvärlds- och framtids- perspektiv. Den framtida politiken för digitalisering behöver även väga in vilken roll digitaliseringen kommer att spela i relation till arbetsmarknaden, jämställdheten i samhället samt möjligheter och utmaningar på miljö- och klimatområdet. I arbetet behöver kommissionen identifiera vilka strategiska områden en framtida politik för digitaliseringen behöver beakta, bemöta och förhålla sig till. Informations- och cybersäkerhetsfrågor, som övervägs inom ramen för arbetet med NISU 2014 (Fö 2013:04) och utredningen om Säkerhetsskyddslagen (Ju 2011:14), omfattas inte av detta tilläggsuppdrag. uppdrag att följa upp och admi- nistrera de regionala digitala agendorna och att ansvara för den administrativa funktionen för Användningsforum (dir. 2013:108) kvarstår dock. Därutöver tillkommer följande uppgifter för Digi- fortsatta arbete: ska utarbeta en omvärldsanalys som belyser vilka förutsättningar och behov som kan komma att påverka användande av digitaliseringens möjligheter framöver. I omvärdsanalysen ska den internationella utvecklingen på området belysas och hänsyn tas till de globala trenderna som t.ex. den snabba tekniska utvecklingen och en kunskapsintensiv tjänstebaserad ekonomi som leder till innovation, miljö- och klimatutmaningar, urbanisering och värderingsutveckling. Därtill behöver behovet av jämställdhet synliggöras och analysen ska även omfatta jämställdhetseffekter av digitaliseringen. Utmaningar och möjligheter ur ett svenskt framtidsperspektiv ska beskrivas för att möjliggöra ett proaktivt agerande i fråga om digitaliseringen i . Identifiera strategiska områden för utvecklingen av den framtida digitaliseringspolitiken Med utgångspunkt i den ovan nämnda omvärldsanalysen ska identifiera strategiska områden för en framtida politik för digitalisering. Områdena bör utgöra sammanhållna kluster av frågeställningar som genom åtgärder kan bidra till att uppnå det it-politiska målet. Digitaliserings- kommissionen bör tydliggöra vilka frågeställningar inom klustren som kan och bör drivas på såväl nationell som europeisk nivå. I sammanhanget kan nämnas att utredningen 2014 (Fö 2013:04) kommer att lämna sitt slutbetänkande. Beroende på vad kommissionen kommer fram till kan den behöva förhålla sig till förslagen i den utredningens betänkande. Detsamma kan gälla för arbetet som bedrivs inom ramen för utredningen om Säkerhetsskyddslagen (Ju 2011:14). Utreda hur främjande av digitaliseringen bör bedrivas på nationell nivå ska utreda vilka behov som finns av främjande av digitaliseringen i . Analysen ska beskriva hur ett systematiskt främjandearbete kan bedrivas på nationell nivå samt belysa uppdrag eller sakområden som fortsättningsvis behöver främjas för att bidra till att uppnå det it-politiska målet. Vid genomförandet av uppdraget ska samråda med berörda organisationer och parter. ska redovisa ett delbetänkande med analyser av utvecklingen mot det it-politiska målet samt förslag till åtgärder . Uppdraget ska slut- redovisas . Regeringen beslutade att inrätta ett Användningsforum –2015. Användningsforum har till syfte att peka på vik- tiga förutsättningar för användbarhet och tillgänglighet och visa exempel på hur användbarhet och tillgänglighet kan genomföras av ansvariga aktörer. Användningsforum ska utgöra en plattform för kontinuerlig dialog mellan det allmänna och användargrupper, branschen, forskarsamhället samt representanter för slutanvändar- organisationer. Användningsforums administrativa kansli är placerat hos . har forumet arbetat med frågan om hur digital kompe- tens förhåller sig till användbarhet och tillgänglighet i it. I denna bilaga ger Användningsforum rekommendationer för vad det offentliga och privata samhället bör göra avseende använd- barhet och tillgänglighet för att möta individer som medborgare eller kunder oavsett deras digitala kompetens. Användningsforums ledamöter har genomfört en workshop i syfte att ta fram rekommendationer kring digital kompetens ur ett till- gänglighets- och användbarhetsperspektiv. Arbetet inför, under och efter workshopen utformades som en normkritisk designpro- cess195 med följande steg: 5.Utforma konkreta scenarier utifrån de fyra livsområdena arbets- liv, privatliv, samhällsliv och skola/utbildning. 195 Under arbetets gång har Användningsforum haft förhållningssättet att vi alla bär på normer som avgör vår uppfattning om vad som är normalt och avvikande och att det kan prägla analysen. 6.Ge konkreta exempel på hur individer i dessa scenarier påverkas av och påverkar möjliga och befintliga digitala verktyg. 7.Reflektera över individernas behov, önskemål och möjligheter i scenarierna samt kunskaper, färdigheter och attityd i förhållande till varandra, till det digitala och till organisationer. 8.Ge rekommendationer för vad det offentliga och privata samhället bör göra för att tillgodose och ta tillvara de behov, önskemål och möjligheter som identifierats i föregående steg. 34 rekommendationer togs fram, kopplade till respektive scenario.196 De är generella och har inte en enskild mottagare utan är snarare en sammanställning av aktiviteter och åtgärder för det offentliga och privata samhället. Bruttolistan med rekommendationer har grupperats i fyra övergripande rekommendationer, med ett antal mer specifika för- slag som fungerar som stöd för respektive övergripande rekom- mendation. De fyra övergripande rekommendationerna är: Sträva efter universell utformning. Höj kompetensen om digitala frågor på ledningsnivå. Användbarhet och tillgänglighet ska ha en given plats i beställ- ning och upphandling. Stimulera en höjning av privatpersoners digitala kompetens. Syftet med rekommendationerna är att öka ändamålsenligheten, effektiviteten och tillfredsställelsen i individens möte med det digi- tala. Sträva efter universell utformning Användningsforum anser att en strävan efter det universellt utfor- made ska vara en genomgående princip i all utveckling av digital teknik och digitala tjänster. Exempel på krav för universell utformning av digitala tjänster: 196 En utförligare redogörelse för Användningsforums arbete kring digital kompetens finns att läsa på . Där finns också alla 34 rekommendationer. Tillämpa webbtillgänglighetsriktlinjerna WCAG 2.0.197 Anpassa it till individers kompetens och behov. Denna anpassning kan bland annat kräva att de som beställer och utvecklar it intar en individs perspektiv i mötet med it, så att ansvariga aktörer och möjliga åtgärder kan identifieras. Kommunicera i olika kanaler, till exempel e-post och sociala medier, och multimodalt198. I det ingår att kommunicera på användarnas villkor. Förväntade effekter av att universell utformning används för utveckling av it är bland annat att digitala tjänster och produkter kräver mindre av andra tjänster som telefonsupport eller hjälpmedel eftersom fler personer kan använda den. För att på lång sikt säkerställa universell utformning behövs kompetens om olika individers behov och möjligheter i de organisationer som beställer och utvecklar tjänster och teknik. Höj kompetensen om digitala frågor på ledningsnivå I både privat sektor och offentlig verksamhet bör digitala frågor vara på ledningens agenda för att bidra till organisationernas tillväxt och effektivitet. I offentlig sektor behöver både politisk ledning och tjänstemannaledning hantera digitala frågor för att uppdraget gentemot invånare, näringsliv och civilsamhälle ska uppfyllas. Följande frågeställningar är viktiga: Ett sätt att åstadkomma ökad digital kompetens i ledningen är att öka inslaget av kurser eller delmoment om digitaliseringens möjligheter i relevanta utbildningar. 197Web Content Accessibility ) 2.0 är riktlinjer för tillgängligt webbinnehåll utgivna av (W3C). Den svenska vägledningen för webbutveckling, , rekommenderar att svenska myndigheters webbplatser ska följa WCAG 2.0. 198Med multimodal kommunikation avses här att olika medier och metoder kan användas för kommunikation. Exempel på multimodal kommunikation är totalkonversation som är ett utökat sätt att telefonera där ljud, video och text används för kommunikationen. I ledningens kunskap om digitalisering behöver det finnas förståelse för att användarnas kompetens är avgörande för utveckling av användbara och tillgängliga digitala verktyg och tjänster. Helheten behöver beaktas och kompletteras med kompetensutveckling hos personalen för att användningen ska bli effektiv. Ledningen behöver ha kunskap om normkritiska och användar- centrerade designprocesser för att utveckla verksamhet och tjän- ster. Det normkritiska arbetssättet innebär att ha ett reflekte- rande, kritiskt förhållningssätt till värderingar som kan prägla utvecklingsprocessen. Det ökar möjligheten att de digitala lösningar som utvecklas kan användas av fler oavsett ålder, kön, funktionsvariation199 eller etnicitet. I användarcentrerad utveckling ingår att göra en användningsanalys och tester/utvärdering med användare i syfte att det som utvecklas ska vara ändamålsenligt, effektivt och tillfredsställande.200 Ledningen behöver inkludera metoder för att hantera digital arbetsmiljö. Digital skyddsrond bör vara en självklarhet på arbets- platser där det finns digitala verktyg, och den digitala arbets- miljön bör lyftas fram som en särskild arbetsmiljöfråga hos fackföreningar och arbetsgivare. Användbarhet och tillgänglighet ska ha en given plats i beställning och upphandling Vid beställning och upphandling av digitala verktyg och tjänster bör krav på användbarhet och tillgänglighet vara obligatoriska. Kraven bör tillämpas både vid anbudsutvärdering och vid avtalsuppföljning. Upphandling är i regel en återkommande aktivitet i verksamheterna och det finns därför ofta kunskap att hämta hos användare av befintliga system och produkter. Den metod för användar- centrerade utvecklingsprocesser som finns beskriven i standarden 199Funktionsvariation används för att beteckna att alla personer fungerar olika och har olika behov. 200I användarcentrerad utveckling görs en användningsanalys, designförslag tas fram och testas/utvärderas och resultatet stäms av med ansvarig. ISO 9241-210201 kan användas både för att utforma en upphandling och som krav vid upphandling. Om metoden tillämpas vid upphandling ingår att kartlägga användarnas behov och kravställa för att tillgodose dem. Standardisering av gränssnitt hos tjänster som erbjuds av offentlig sektor kan bidra till att förenkla och tillgängliggöra tjänsterna. Standardiseringen kan genomföras på olika sätt till exempel genom riktlinjer och användning av samma grundprinciper eller tekniskt standardiserade utformningar av olika tjänster. Stimulera en höjning av privatpersoners digitala kompetens Initiativen för att öka individers digitala kompetens behöver bli fler. Exempel på initiativ som kan vara stödjande är: Digitala servicecenter eller motsvarande, där kurser i digitala tjänster och verktyg erbjuds men även individuellt stöd. Digitala servicecenter kan bland annat hjälpa personer som inte alls är digitala att ta steget in i den digitala världen. IT-check (ibland kallat RIT-avdrag) eller motsvarande. Ett stöd som kan användas oavsett nivån av digital kompetens och som kan vara ett verktyg för att bibehålla och vidareutveckla den kompetens individen själv anser sig behöva. Kurser och stöd som ges av frivilligorganisationer som exem- pelvis Seniornet och (). Satsningar kan göras för att stimulera frivilligorganisationer att erbjuda individer kurser för att höja sin digitala kompetens. Utbudet av kurser kan öka, dels genom att befintliga kurser används som goda exempel för att stimulera fler frivilliginsatser inom området, dels genom en satsning med särskilda resurser för att erbjuda kurser. Personligt stöd att bli kompetent användare av e-tjänster. Ett sätt att göra personer mer digitalt kompetenta är att vägleda dem i användning av e-tjänster. Det kan uppnås genom att 201 ISO 9241-210 Ergonomi vid människa-systeminteraktion. I metoden ingår sammanhangsanalys, definition av användargrupper, vad användarna vill uppnå samt att processen ska itereras (upprepas) . myndigheter (eller företag) erbjuder telefontjänster och personliga tjänster där användarna får hjälp att använda myndighetens (eller företagets) e-tjänst och därmed utveckla sin digitala kompetens. Genom att myndigheter och företag i utökad utsträckning hjälper användare att själva lösa sina behov digitalt, istället för att enbart erbjuda alternativ till e-tjänsterna, får de mer digitalt kompetenta medborgare och kunder. Förväntade effekter av ovanstående aktiviteter är bland annat att individers delaktighet i det digitala samhället ökar, liksom deras självständighet, självkänsla och motivation. De kan också förväntas få en positiv attityd till digitalisering i stort. Användbarhet och tillgänglighet är en förutsättning för att utveckla och utnyttja digital kompetens Digital kompetens, användbarhet och tillgänglighet är faktorer som samspelar och är beroende av varandra. Genom att satsa på användbarhet och tillgänglighet kan man göra det enklare för individer oavsett grad av digital kompetens. Det bidrar till att åtgärda och förebygga hinder och utestängning som beror på brister i utformningen av digitala verktyg och tjänster. Utan användbara och tillgängliga verktyg riskerar många männi- skor att uteslutas, oberoende av deras digitala kompetens. Till exempel kan en blind programmerare inte använda sig av en webb- plats som inte uppfyller de tillgänglighetskriterier som krävs för att han eller hon ska kunna läsa/höra webbplatsen med sina hjälpmedel. Personen är mycket digitalt kompetent men kan ändå inte tillgodogöra sig allt digitalt eftersom tillgängligheten brister. Användbarhet är också centralt. Ett exempel på en effekt av att särskild hänsyn tagits till användbarhet vid utveckling av ett system är att det medför låg kognitiv belastning för användaren. Han eller hon kan då med hjälp av systemet utföra sin syssla ändamålsenligt, effektivt och tillfredsställande. Om Användningsforum och dess verksamhet I regeringens beslut om att inrätta Användningsforum framgår följande: Användningsforums huvuduppgift är att säkerställa en kontinuerlig dialog kring användbarhet och tillgänglighet som en kvalitetsaspekt av it. Utgångspunkter är kunskaper och erfarenheter från det allmänna, frivillig- och intresseorganisationer, branschen och forskarsamhället. Syftet är att genom dialogen tillsammas peka på viktiga konkreta för- utsättningar för användbarhet och tillgänglighet och visa exempel på hur användbarhet och tillgänglighet kan implementeras och följas upp av ansvariga aktörer. De exempel som forumet rapporterar ska knyta an till övrig it-politisk utveckling. Användningsforum bör sammantaget komplettera bilden med exempel på hur användbara och tillgängliga produkter, tjänster och miljöer inom it-området bidrar till att göra det så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Användningsforums 24 ledamöter och ordförande är utsedda av regeringen. Kansliet är inrättat vid Digitalise- och rapporterar till Användningsfo- rums ordförande samt . Användningsforum har gjort prioriteringar och avgränsningar i syfte att tydliggöra forumets uppdrag. När forumet bildades beslu- tades att följande definitioner av användbarhet och tillgänglighet skulle användas. Användbarhet: den utsträckning i vilken en specifik användare kan använda en produkt för att uppnå specifika mål, med ändamålsenlighet, effektivitet och tillfredsställelse, i ett givet användningssammanhang.202