sou · H3B34 · 2015-02-06 00:00:00 — Det är fartyg som svenska rederier äger som rederierna kan välja att registrera i det svenska registret. De kan också hyra in svensk- registrerat tonnage. Det förhållandet att en viss andel av brutto- tonnaget utgörs av ägt tonnage, innebär dock inte att tonnaget i fråga är registrerat i det svenska registret. Utredningen anser därför att ett krav på att en viss minsta andel av den tonnagebeskattades flotta ska utgöras av fartygstonnage som är registrerat i det svenska registret utan någon begränsning till att det ska vara ägt tonnage. Utredningen anser att ett krav på att viss andel av tonnaget ska vara registrerat i det svenska registeret, ger incitament att öka den svenskflaggade flottan som systemet beaktar den negativa utvecklingen med utflaggning som har skett . Ett lagstadgat krav på en viss andel svenskflaggat tonnage kan utgöra ett hinder för inträde i ett svenskt tonnageskattesystem för de företag som redan har flaggat ut tonnage i hög omfattning. Kravet på svenskregistrerat tonnage bör därför inte sättas så högt att rederierna inte rimligen kan uppfylla kravet. Kravet bör sättas så att det uppmuntrar nyinflaggning eller återinflaggning. För bibe- hållandet av en stark sjöfartsnäring och för att andelen svensk- flaggade fartyg ska bibehållas och öka , bedöms det vara väsentligt att svenska rederier i så hög utsträckning som möjligt inträder i tonnageskattesystemet. Utredningen bedömer att kravet på svenskregistrerat tonnage bör sättas till av den tonnagebeskattade flottans totala bruttotonnage. är det enda land som har uppställt ett krav på att en viss andel av den tonnageskattskyldiges flotta ska vara registrerad i landets register. Det finska registeringskravet är som nämnts av den tonnagebeskattades flottas brutto- dräktighet. Utredningen bedömer vidare att ett krav på svenskregistrerat bruttotonnage, med hänsyn till kommissionens inställning beträffande det finska flaggkravet, bör godtas av kommissionen. I tonnageskattesystemet föreslås inte enbart kravet på svenskregistrerat tonnage. Ett krav på att en viss andel av en flottas bruttotonnage ska utgöras av tonnage som är svenskregistrerat innebär motsatsvis att resterande andel får vara registrerat i annan stats fartygsregister. Hur stor andel som kan vara registrerat i andra stater, begränsas av att utredningen även föreslår att brutto- tonnaget som är registrerat inom EU ska ökas eller i vart fall bibehållas ett företag är tonnagebeskattat. Kravet på att av bruttotonnaget för den som är godkänd för tonnagebeskattning ska vara registrerat i det svenska registret, föreslås tas in i 39 b kap. 4 § andra stycket 2 IL efter bestämmelsen om att av bruttotonnaget ska vara ägt eller inhyrt med besättning. Bruttotonnage registrerat i ett register inom EU Utredningen har att beakta det krav på att öka eller upprätthålla det tonnage som förs under en medlemsstats flagg, som Europeiska kommissionen angett i sina riktlinjer om statligt stöd till sjötransporter. Även utredningens direktiv anger att fartygen i så hög grad som möjligt bör vara registrerade i eller annan medlemsstat i EU eller i en stat som ingår i EES. Utredningen har särskilt studerat det finska tonnage- skattesystemet. Den finska tonnageskattelagstiftningen anger ett flaggkrav gällande andel tonnage som ska vara registrerat i EU. Det uttrycks på så sätt att ett bolag kan välja tonnagebeskattning vars fartyg registrerade i fartygsregistret i någon annan stat än en medlemsstat i Europeiska unionen utgör högst av bruttodräktigheten för bolagets samtliga tonnagebeskattade fartyg. Kravet på gemenskapsflaggat tonnage är infört i bestämmelsen om skattskyldighet och hänvisar till bestämmelsen om tonnage- beskattat fartyg. ställer således ett strängare flaggkrav än kommissionens riktlinjer. Även andra EU/EES-länders tonnage- skatteordningar innehåller bestämmelser om flaggkrav. Utredningen föreslår, mot bakgrund av kommissionens rikt- linjer och utredningens direktiv, att andelen bruttotonnage som ingår i verksamheten hos den som är godkänd för tonnage- beskattning som är registrerat i ett register inom EU ska ökas eller bibehållas. I likhet med vad som anges i kommissionens riktlinjer föreslår utredningen en lättnadsregel för den vars bruttotonnage som är registrerat i en stat inom EU uppgår till . Utredningen har övervägt om ytterligare eller strängare krav avseende andel registrerade fartyg inom EU bör ställas. Utredningen anser dock att en lättnadsregel för den som har minst av sitt bruttotonnage registrerat i en stat inom EU är motiverad. De rederier som till har fartyg registrerade inom gemenskapens register bör premieras i ett tonnage- skattesystem. För företag som ingår i koncerner, gäller enligt utredningens förslag att ett företag endast kan godkännas för tonnage- beskattning om alla företag inom koncernen som bedriver kvalificerad verksamhet också väljer att ingå i tonnageskatte- systemet. Utredningen anser att, för företag som ingår i en sådan koncern, bör bedömningen av om av bruttotonnaget är registrerat inom EU göras på koncernnivå, om det är förmånligare. Utredningen föreslår därför att ett företag ska undantas från kravet på att öka eller bibehålla tonnage registrerat i ett register inom EU om av bruttotonnaget som ingår i den tonnagebeskattade verksamheten i företaget eller i den koncern företaget ingår i, är registrerat inom EU. Utredningen bedömer att den föreslagna regleringen ansluter till kommissionens riktlinjer och uppfyller dess krav. Bestämmelserna föreslås tas in i 39 b kap. 4 § andra stycket 3 och tredje stycket IL. I detta kapitel redogör utredningen för vilka verksamheter som ska vara kvalificerade, dvs. verksamheter från vilka inkomster omfattas av tonnagebeskattning. Andra verksamheter än sådana som är kvalificerade faller utanför tonnagebeskattningens tillämpnings- område och beskattas således konventionellt. Utredningen beskriver i kapitlet först vad Europeiska kommis- sionens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport32 anger beträf- fande kvalificerad verksamhet och vilka verksamheter som är kvalificerade i tonnageskattesystemen i några EES-länder samt (Fi 2004:20) förslag i betänkandet, Tonnageskatt (SOU 2006:20). Utredningen redogör därefter för sina överväganden och förslag. Tonnagebeskattning får enligt Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport endast avse sjöfartsverksamhet. Av riktlinjerna framgår dock att det inte bara är rena sjötransporter som omfattas av medlemsstaternas stödordningar. Kommissionen framhåller att sjöfartsindustrin är oskiljaktigt förbunden med sjötransporter och att denna koppling är ett starkt argument för insatser i syfte att bevara en gemenskapsflaggad flotta. Eftersom sjötransporter är ett led i transportkedjan i allmänhet och sjö- industrin i synnerhet, påverkar insatser också de investeringar som görs i land inom sektorer med koppling till sjöfarten och det bidrag 32 Meddelande C (2004) 43 från kommissionen – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport, 2004/C 13/03. som sjötransporten ger till gemenskapens samlade ekonomi och sysselsättning. Sådana verksamheter innefattar bland annat hamn- tjänster, logistik, konstruktion, reparation, underhåll, inspektion och klassificering av fartyg, fartygsförvaltning och fartygsmäkleri, banktjänster och internationella finansiella tjänster samt försäkrings-, rådgivnings- och konsulttjänster. Kommissionens riktlinjer omfattar allt stöd till förmån för sjötransport som beviljas av medlemsstaterna eller finansieras med statliga medel. Allt stöd ska falla inom ramen för det i riktlinjerna angivna stödtaket. Sjötransport är i riktlinjernas mening transport av passagerare och gods till sjöss. Riktlinjerna omfattar i vissa delar även bogsering och muddring. 12.3Kvalificerad verksamhet i några EES-länder Kvalificerade verksamheter, dvs. verksamheter från vilka inkomster som omfattas av tonnagebeskattning, i det finska tonnage- skattesystemet är gods- och passagerarbefordran med tonnage- beskattat fartyg, inkomster av försäljning ombord av varor och tjänster som är avsedda att konsumeras ombord samt inkomster av verksamheter som är nödvändiga för och nära anknutna till sådan verksamhet. Till tonnagebeskattade verksamheter räknas även inkomster av uthyrning av tonnagebeskattat fartyg med besättning, samt inkomster av överlåtelse av tonnagesbeskattat fartyg och andra i tonnagebeskattad verksamhet lösa anläggningstillgångar som är föremål för förslitning. Dessutom omfattas uthyrning av fartyg på grund av tillfällig överkapacitet och vissa s.k. samlade transporttjänster. Inkomst som omfattas av tonnagebeskattning i det danska tonnageskattesystemet är inkomster som har samband med förvärvsmässig verksamhet med transport av passagerare eller gods (rederiverksamhet) mellan olika destinationer. Strukturen i den danska tonnageskattelagen ser ut på det viset att inkomst av tonnagesbeskattad verksamhet är inkomst av rederiverksamhet med kvalificerade fartyg. Därtill anges i den danska tonnage- skattelagen att vissa kompletterande verksamheter omfattas av tonnagebeskattning. Inkomst omfattas av tonnagebeskattning, när den kan hänföras till transporttjänster, eller till tjänster i nära anknytning därtill. Inkomst av kvalificerade verksamheter med anknytning som listas i den danska tonnageskattelagen är: •Användning av containrar. •Drift av lastnings-, lossnings, och underhållsfaciliteter. •Drift av biljettkontor och passagerarterminaler. •Drift av kontorsfaciliteter etc. •Försäljning av varor för konsumtion ombord. •En beräknad marknadshyra vid rederiets egen användning av lokaler ombord. •Hyresintäkter vid uthyrning av lokaler ombord. •Försäljning av fartyg som helt eller delvis ingår i tonnage- skattesystemet eller som skulle kunna ingå i tonnage- skattesystemet helt eller delvis, men som ännu inte är färdiga i en sådan utsträckning att de kan ingå i rederiets drift samt försäljning eller avstående av rätten till ett sådant fartyg som det finns ett avtal om leverans av fartyget för. Vidare kan vissa s.k. samlade transporttjänster ingå i den tonnage- beskattade verksamheten. Det gäller när en samlad transporttjänst som innefattar både kvalificerad transportverksamhet, dvs. förvärvsmässig transport av passagerare och gods samt verksamhet med nära anknytning därtill, när rederiet ingår avtal med andra transportörer om utförandet av dessa andra delar. Om dessa andra delar av transporten utförs av rederiet är det endast den kvalifi- cerade sjötransporten som beskattas enligt tonnageskattelagen. Den övriga delen beskattas konventionellt. Den danska tonnageskattelagen innehåller även en förteckning som uttryckligen anger verksamheter som inte kan omfattas av tonnageskatt oavsett om verksamheten utförs från ett kvalificerat fartyg eller i anknytning till transporttjänster som tonnage- beskattas. De verksamheter som inte är kvalificerade är: 1.Förundersökningar, efterforskning eller utvinning av kolväte eller andra naturtillgångar. 2.Fiskeri och beredningsverksamhet (”forarbejdningsvirksomhed”). 3.Byggande och reparation av hamnar, pirar, broar, olje- installationer, vindkraftverk eller andra anläggningar till havs, nedläggning av rörledningar på havsbotten, muddring, avlägs- nande av stenar, sandsugning eller liknande verksamhet. 5.Lotsning, när fartygen används i och omkring hamnen. Detta gäller dock inte fartyg som utför bogserings- eller bärgningsaktiviteter till havs av den tid som fartyget är i drift under ett inkomstår. Fartyget ska vara registrerat i EU/EES. 7.Passagerartrafik i eller över hamninlopp etc. 8.Utbildningsaktiviteter, sociala och pedagogiska aktiviteter etc. 9.Museiaktiviteter och fartygsbevarande verksamhet. 10.Sport-, utflykts- och fritidsändamål. 11.Användning av permanent förankrade fartyg, oavsett ändamål. Det norska tonnageskattesystemet utmärker sig bland annat genom att lagstiftningen innehåller mycket detaljerade regler om hur bolagen ska vara uppbyggda, vilka tillgångar de kan äga och vilken verksamhet som bolaget får ha för att ingå i tonnageskattesystemet. Bolag som ingår i tonnageskattesystemet får i princip inte ägna sig åt andra verksamheter än fartygsverksamhet med egna och inhyrda fartyg. Som tillåtna tillgångar pekas bland annat ut fartyg i fart och olika former av stödfartyg så som bogserbåtar, underhållsfartyg och transporter för oljeverksamhet. Det norska systemet reglerar även noga vilka aktier i andra bolag som ett tonnagebeskattat bolag får inneha. Bolag i tonnageskattesystemet måste som ett minimum äga ett kvalificerat fartyg, direkt eller genom en ägarkedja med minst tre procents ägande på varje nivå i de underliggande bolagen. Syftet bakom de detaljerade bestämmelserna om hur bolagen och verk- samheten ska vara uppbyggda är att undvika gränsdragnings- problem mellan tonnagesbeskattad och konventionellt beskattad verksamhet. Bolag som ingår i tonnageskattesystemet får inte bedriva annan verksamhet än uthyrning och drift av egna och inhyrda fartyg eller stödfartyg. Stödfartyg är bland annat fartyg som bedriver transport av personal eller leveranser, bogserbåtar och stödfartyg i petroleumverksamhet. Genom lagändring utvidgades den kvalificerande verksamheten i det norska tonnageskattesystemet till att, förutom ren fartygsverksamhet, även omfatta verksamhet som bedrivs i nära anknytning till kärnverksamheten. Även vinster respektive förluster till följd av försäljning av fartyg ingår i tonnagebeskattningen. Följande verksamheter anknutna till gods som transporteras på ett kvalificerat fartyg kan omfattas av tonnageskattesystemet, när verk- samheten utövas i nära anknytning till godstransportverksamheten: Lastning och lossning av gods Tillfällig uppläggning/placering av gods i eller i närheten av hamn i väntan på vidaretransport Transport av gods på hamnområdet Uthyrning av containrar för gods ombord Följande aktiviteter anknutna till persontransport på ett kvalificerat fartyg kan omfattas av tonnageskattesystemet när verksamheten utövas i nära anknytning till persontransportverksamheten: På- och avstigning av passagerare Drift av biljettkontor och passagerarterminaler Transport av personer på hamnområdet Försäljning av varor för förbrukning ombord Försäljning av tjänster som står i ett naturligt samband med passagerartransporten Uthyrning av lokaler ombord Även samlade transporttjänster som består av transport till sjöss med ett kvalificerat fartyg och land- och/eller flygtransport, när det före- ligger ett avtal med en tredje part om land- och/eller flygtransporten. Den verksamhet som i är kvalificerad för att ingå i tonnagebeskattningens tillämpningsområde regleras i en artikel i den nederländska inkomstskattelagen med rubriken:” Vinst från sjöfart på basis av tonnage”. Med vinst från sjöfart avses följande. a)Vinst erhållen med nyttjande av ett fartyg avsett för: −transport av gods eller personer i internationell trafik till havs; −för transport av gods eller personer till havs för utforskning eller nyttjande av naturtillgångar till havs; −utforskning av havsbotten; −att lägga kablar eller rör på havsbotten eller −att utföra tackel- och vinscharbeten till havs på fartyg enligt artikel 1.2 i fartygslagen eller på anläggningar för utforsk- ning eller nyttjande av naturtillgångar till havs. b)Vinst erhållen med nyttjandet av ett fartyg avsett för: −mudderarbeten till havs där den årliga drifttiden till största delen består av sjötransport, eller −att utföra bogserings- och hjälparbeten till havs på fartyg enligt artikel 1.2 i fartygslagen, vilket inte är ett fartyg där helheten av verksamheter och aktiviteter till största delen består av att förtöja, kasta loss och förhala fartyg som använder egen framdrivning och som kommer in från och går ut till havs; och c)Vinst erhållen från verksamheter som direkt hänger samman med det under avsnitten a och b avsedda nyttjandet av ett fartyg. För tillämpning av artikeln kan närmare regler fastställas i en s.k. ministerförordning. 12.4Tonnageskatteutredningens (Fi 2004:20) förslag (Fi 2004:20) föreslog i sitt betänkande, Tonnageskatt (SOU 2006:20), att transport av gods eller passa- gerare till sjöss med ett eget eller inhyrt kvalificerat fartyg skulle vara kvalificerade verksamheter, under förutsättning att verksam- heten kunde utsättas för internationell konkurrens. Tonnage- skatteutredningen ansåg att ett företags transporter till sjöss av gods eller passagerare fick anses vara den viktigaste delen av ett rederis verksamhet och var sådan verksamhet som tonnage- skattesystemet skulle stödja. Även viss verksamhet som utfördes i nära anknytning till företagets transportverksamhet skulle utgöra kvalificerad verk- samhet. Med kvalificerad verksamhet som utförs i nära anknytning till företagets transportverksamhet avsågs: 1.lastning och lossning av gods, 2.på- och avstigning av passagerare, 3.transport av last och passagerare inom hamnområdet till och från fartyget, 4.tillfällig uppläggning av last vid lastning och lossning, 5.drift av biljettkontor och passagerarterminaler, 6.administrativ verksamhet och försäkringsverksamhet som har samband med transport av passagerare eller gods, 7.försäljning av varor och tjänster för konsumtion ombord på fartyget, 8.beräknad marknadshyra vid rederiets egen användning av lokaler ombord på fartyget, 9.hyresinkomst till följd av uthyrning av lokaler ombord på fartyg, eller 10.hyra eller tillhandahållande av containrar för gods. angav att viss del av ett rederis verksamhet har sådant starkt samband med transporterna av gods eller passagerare att verksamheten borde kunna omfattas av tonnageskattesystemet. Dessa aktiviteter ansågs nödvändiga för att rederiet ska kunna genomföra transporterna och de utförs i nära anknytning till transportverksamheten med ett kvalificerat fartyg. Sådana aktiviteter skulle således hänföras till verksamhet som skulle vara kvalificerad för tonnagebeskattningen. Uppräkningen av anknytande verksamheter var avsedd att vara uttömmande. påpekade att många skilda verksamheter inte skulle vara kvalificerade för tonnage- beskattning, bland annat undersökning och utvinning av natur- tillgångar, fiskeriverksamhet, utflykts- och fritidsverksamhet till sjöss samt bygg- och reparationsverksamhet av anläggningar i hamn eller till sjöss. föreslog vidare att om en transport- tjänst bestod av en sjötransport med ett kvalificerat fartyg och en landtransport utanför hamnområdet som ingick i transport- tjänstens pris, skulle transporten utanför hamnområdet ingå i företagets kvalificerade verksamhet om företaget hade köpt transporten av en utomstående. Därtill ansåg att bogsering skulle vara kvalificerad verksamhet om av verk- samheten som utfördes av ett fartyg under ett visst år utgjorde sjötransport och om fartyget var registrerat i en stat som är medlem i EU eller EES. Även sjötransporter som utfördes av mudderverk skulle utgöra kvalificerad verksamhet om mudder- verkets verksamhet av den årliga driftstiden utgjorde sjötransport och om mudderverket var registrerat i en stat som är medlem i EU eller EES. Bogsering och muddring kan under vissa förutsättningar omfattas av kommissionens riktlinjer om statligt stöd till sjö- transport. ansåg att bestämmelser motsvarande riktlinjerna borde införas i tonnageskattesystemet. Förslag: Kvalificerad verksamhet ska vara –transport av gods eller passagerare till sjöss med ett kvalifi- cerat fartyg (sjötransport), –verksamhet som är nödvändig för eller nära anknuten till sjö- transporten och som ingår i ersättningen för sjötransporten, –transport utanför hamnområdet som ingår i sjötranportens pris, om den som bedriver verksamheten har köpt transporten till ett marknadsmässigt pris av ett annat företag, –uthyrning av kvalificerat fartyg med besättning, och –uthyrning av kvalificerat fartyg utan besättning under högst och till högst av det sammanlagda bruttotonnaget för de kvalificerade fartygen. Kärnområdet för rederiverksamhet är transporter till sjöss. De inkomster av verksamheter som bör omfattas av tonnage- beskattning är inkomster som kommer från förvärvsmässiga transporter av gods och passagerare. Den svenska handelsflottan har minskat kontinuerligt . Antalet svenskregistrerade handelsfartyg över 100 bruttoton uppgick till 339 i slutet av 201333. Det är en av de lägsta nivåerna . Minskningen har till största delen gällt lastfartyg. I segmentet tanker och torrlast har exempelvis flottan minskat med åtta fartyg . Även passagerarfärjor, dvs. fartyg som transporterar främst passagerare har varit föremål för utflaggning. Utredningen finner att inkomster av sjötransporter av såväl gods som passagerare med kvalificerade fartyg bör vara kvalifi- cerade och därmed omfattas av tonnagebeskattning. Utredningens främsta syfte är att andelen svenskflaggade fartyg i den svenska 33 Källa: Svenska och utländska fartyg i svensk regi, 2013, Trafikanalys handelsflottan ska öka. Även om den negativa trenden vad gäller s.k. utflaggning av främst ägt tonnage är tydligast inom lastseg- menten har även passagerarfärjor bytt register, bland annat till det finska. Nödvändig eller nära anknuten verksamhet Tonnagebeskattning bör även omfatta inkomster av verksamheter som är nödvändiga för eller nära anknutna till sjötransporterna. En förutsättning för att de s.k. nödvändiga eller anknytande verksamheterna ska vara kvalificerade bör vara att dessa ingår i ersättningen för sjötransporten. De verksamheter som kan komma ifråga är verksamheter som företaget utför i syfte att genomföra sjötransporter. Om företaget säljer sådan verksamhet avskilt från sjötransporten ska inkomsten som erhålls inte tonnagebeskattas, utan beskattas konventionellt. För en närmare beskrivning av vad som utgör nödvändig eller nära anknuten verksamhet, se avsnitt 12.5.2. En fråga som utredningen har att ta ställning till är om så kallade samlade transporttjänster bör ingå bland verksamheter som kvalifi- cerar för tonnagebeskattning. Det rör sig om transporttjänster utanför hamnområdet där en del av transporten sker till sjöss och en del av transporten sker på annat vis t.ex. med tåg eller lastbil. Den här typen av samlade transporter kan även benämnas dörr till dörr-transporter. Såväl passagerarrederier som rederier vilka ägnar sig åt olika former av godstransporter säljer ofta kombinerade resor eller transporttjänster. När det gäller passagerartransport förekommer att ett rederi tillhandahåller en samlad transportlösning t.ex. med buss för passageraren till fartyget. Marktransportens andel beaktas inte fullt ut i prissättningen, vilket gör det svårt att fastställa hur stor del av priset som är hänförligt till sjötransporten och hur stor del som är hänförligt till marktransporten. I det danska tonnageskattesystemet kan samlade transport- tjänster ingå i den tonnagebeskattade verksamheten. transporttjänst ingår när transporttjänsten innefattar både kvalifi- cerad transportverksamhet, dvs. förvärvsmässig transport av passagerare och gods, samt andra transporttjänster, under förut- sättning att rederiet ingår avtal med andra transportörer om utförandet av dessa andra delar. Om dessa andra delar av transporten utförs av rederiet är det endast den kvalificerade sjö- transporten som beskattas enligt tonnageskattelagen. Den övriga delen beskattas enligt de konventionella skattereglerna. I betraktas inkomst av sådan transport utanför hamnområdet, som ingår i transporttjänstens pris, som inkomst av tonnagebeskattad verksamhet, om den tonnageskattskyldige har köpt transporten av ett annat företag. Kommissionen har godkänt det danska tonnageskattesystemet. Det bör dock noteras att det danska tonnageskattesystemet prövades mot de tidigare riktlinjerna34. Även det finska tonnage- skattesystemet, med dess ändringar tonnage- skattelagstiftning genom vilka bland annat samlade transport- tjänster utvidgades från att avse endast persontransport utanför hamnområdet till att avse även transport av gods utanför hamnområdet, har godkänts av kommissionen.