sou · H3B316 · 2015-03-10 00:00:00 — Antalet validerade europeiska patent minskade från 12 300 till 10 100 –2013. En viss återhämtning skedde –2012 för denna kategori, se figur 5.4. Av de nationella patentansökningarna som granskas av PRV beviljas knappt hälften. beviljade PRV knappt 700 patent, en minskning jämfört med drygt 3 2004. Hur många patent som beviljas beror inte bara på antalet ansökningar och beviljandegraden, utan också på PRV:s arbetsbelastning. 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Källa: PRV. Totalt var drygt 93 000 patent giltiga i . När finanskrisen inleddes var knappt 106 000 patent giltiga, men i och med att företag såg över sina kostnader för att upprätthålla patent sjönk antalet till knappt 97 000 . Figur 5.5 visar åldern på de patent som var giltiga i . En stor andel av patenten är mellan . En analys av hur den relativa ålderssammansättningen har förändrats visar att gamla patent utgör en ökande andel av det totala antalet giltiga patent. Källa: PRV. Förändringar i patentsystemen kan påverka efterfrågan Ansökningar om nationellt patent kan numera lämnas in på engelska är det möjligt att lämna in en ansökan om nationellt patent i på engelska. En översättning av patentkraven till svenska ska dock även fortsättningsvis lämnas in. Förändringen syftade till att sökanden ska kunna begränsa sina kostnader för översättningar. behövde hela patentansökan ges in på svenska, dvs. såväl beskrivningen som patentkraven och sammandraget. Många svenska företag har engelska som koncernspråk, och även svensk forskning har ofta engelska som arbetsspråk, så detta kunde kräva ett omfattande översättningsarbete. Ytterligare en fördel med att en ansökan om nationellt patent kan skrivas på engelska är att underlaget sedan kan utnyttjas även vid ansökningar i andra länder. Ett enhetligt europeiskt patentsystem kommer att införas Ett enhetligt patentskydd i EU kommer att införas som ett resultat av ett fördjupat samarbete mellan 25 av EU:s medlemsstater. Avsikten är att göra det enklare och billigare för uppfinnare att ansöka om patentskydd i EU. Med det nya systemet kan en sökande genom en enda ansökan få ett patent som täcker hela EU, förutom och som inte deltar i samarbetet. inrättas den enhetliga patentdomstolen genom ett internationellt avtal, som alla EU:s medlemsstater utom , och har undertecknat. Domstolen ska i princip vara ensamt behörig att pröva tvister om europeiska patent med enhetlig verkan och europeiska patent utan enhetlig verkan. Domstolens avgöranden ska gälla i alla stater som deltar i systemet. återstår ett antal frågor att lösa innan det enhetliga patentet och den nya domstolen kan sjösättas. Det är bl.a. inte fastställt hur höga årsavgifterna ska vara, och hur dessa intäkter ska fördelas mellan medlemsstaterna. Det är ännu osäkert hur införandet av det enhetliga patentet kommer att påverka företag och individers ansökningsmönster. PRV förutspår att såväl nationella ansökningar som PCT- ansökningar kommer att minska Utredningen har bett PRV göra en prognos för framtida volymer av patentansökningar. Verket uppskattar att antalet nationella patentansökningar kommer att minska kontinuerligt från drygt 2 2014 till cirka 2 2017. Även PCT-ansökningar förväntas minska, från knappt 1 2014 till cirka 1 2017. Varumärkesskydd kan sökas på flera olika vägar: 1.Nationell varumärkesansökan: En ansökan skickas till PRV, som granskar denna och tar ut en ansökningsavgift. Varumärket kan sedan förnyas obegränsat antal gånger, mot en förnyelseavgift. 2.Gemenskapsvarumärke: En ansökan skickas direkt till EU:s varumärkesmyndighet , som granskar denna och tar ut en ansökningsavgift. Varumärket blir sedan automatiskt giltigt i alla EU-länder. Ansökan kan också skickas till , som skickar den vidare till OHIM för handläggning. Varumärket kan sedan förnyas obegränsat antal gånger, mot en förnyelseavgift. 3.Internationell registrering (Madridprotokollet): En internationell registrering måste baseras på en tidigare nationell ansökan. Den som vill ansöka om internationell registrering av varumärke skickar en ansökan till PRV och anger vilka länder den avser. PRV undersöker att alla formella krav är uppfyllda och skickar vidare till , som gör en formell granskning. Om ansökan går igenom skickas den till de länder som angivits, som i sin tur granskar den mot sina nationella varumärkeslagar. Varumärkesansökningar till PRV har minskat Det totala antalet varumärkesansökningar till PRV har minskat –2013, se figur 5.6. Det beror huvudsakligen på en nedgång i internationella varumärkesansökningar enligt Madridprotokollet. Minskningen förklaras av att det har varit möjligt att ansöka om internationellt varumärke via en ansökan om europeiskt gemenskapsvarumärke direkt till OHIM, och inte enbart via PRV. Antalet nationella varumärkesansökningar har varit relativt –2013. Dock ses en vikande trend . Det kan förklaras med att många vänder sig direkt till OHIM med en ansökan om europeiskt gemenskapsvarumärke, istället för att ansöka om ett nationellt svenskt varumärke. Källa: PRV. Svenska ansökningar om europeiskt gemenskapsvarumärke ökar Svenskar utnyttjar i ökande utsträckning möjligheten att ansöka om europeiskt gemenskapsvarumärke via OHIM, se figur 5.7. lämnades drygt 1 000 svenska ansökningar in till OHIM. hade antalet mer än fördubblats, till 2 400 stycken. Källa: PRV. Det pågår en översyn av EU:s varumärkessystem pågår en översyn av EU:s varumärkessystem. har föreslagit ändringar i varumärkesförordningen, som gör det möjligt att registrera ett gemenskapsvarumärke med giltighet i hela unionen, och varumärkesdirektivet, som i hög grad harmoniserar den nationella varumärkesrätten inom EU. Ett av kommissionens förslag innebär att det skapas en rättslig grund i varumärkesförordningen för ett fördjupat samarbete mellan EU:s varumärkesmyndighet och de nationella varumärkesmyndigheterna, i PRV. Samarbetet ska ske genom deltagande i olika projekt, som ska finansieras genom bidrag från OHIM. Efter förhandlingar i rådet har medlemsstaterna dock uttryckt missnöje med att den ekonomiska kompensationen från OHIM ska bero på om de nationella varumärkesmyndigheterna deltar i samarbetsprojekt. Rådet har därför i stället föreslagit att OHIM, utöver finansieringen av projekt, ska kompensera medlemsstaterna för de kostnader som deras nationella myndigheter har haft med anledning av gemenskapsvarumärket. även andra myndigheter än varumärkesmyndigheter, t.ex. tullmyndigheter. Kommissionen har också föreslagit att det införs en bestämmelse i varumärkesdirektivet som innebär att nationella varumärkesmyndigheter inte längre på eget initiativ ska kunna granska om en ansökan om ett nytt varumärke strider mot en tidigare rättighet, t.ex. ett varumärke eller en firma. PRV gör sådana granskningar. Efter förhandlingar i rådet har dock medlemsstaterna enats om att denna möjlighet ska finnas kvar. Förhandlingarna har nått sitt slutskede och pågår s.k. triloger med , som är medlagstiftare. När det gäller frågan om granskning av varumärkesansökningar har anslutit sig till rådets förslag. Detta innebär troligtvis att rådets förslag står sig. När det gäller frågan om OHIM:s finansiering av projekt och ekonomisk kompensation till nationella myndigheter har däremot anslutit sig till kommissionens förslag. Det återstår således att se hur denna faller ut i trilogförhandlingarna med . Målsättningen är att rättsakterna ska antas . PRV förutspår att nationella och internationella varumärkesansökningar ökar Utredningen har bett PRV göra en prognos för framtida volymer av varumärkesansökningar. Verket uppskattar att antalet nationella varumärkesansökningar kommer öka något, från knappt 8 2014 till cirka 8 2017. Antalet internationella designeringar, dvs. där utländska sökande i en internationell ansökan till har angett att de önskar varumärkesskydd i , förutspås ligga kvar nivå om 1 500 stycken. Vad gäller internationella varumärkesansökningar förväntas en svag ökning från 2014 till cirka 250 stycken . Det finns flera vägar att ansöka om designskydd: 1.Nationell ansökan: En ansökan om designskydd skickas till PRV, som granskar denna ur ett formellt perspektiv och tar ut en ansökningsavgift. Skyddet kan sedan förnyas max fyra gånger, mot en förnyelseavgift. 2.Europeisk ansökan: En ansökan om EU-design lämnas in till OHIM direkt. Den ger ett enhetligt designskydd som täcker hela EU. Skyddet kan sedan förnyas max fyra gånger, mot en förnyelseavgift. Ansökningar om nationellt designskydd i minskar Antalet ansökningar om nationell registrering av designskydd (mönsterskydd) har minskat i –2013, se figur 5.8. De bedöms även fortsättningsvis ligga på en låg nivå. Källa: PRV. Svenska ansökningar om EU-design ökar Antalet svenska ansökningar till OHIM om EU-design har ökat sedan denna möjlighet infördes , se figur 5.9. nåddes den högsta nivån , med nästan 2 000 stycken. Källa: PRV. 5.2.4Periodisk skrift och personnamn Periodisk skrift och personnamn utgör endast en mindre del av PRV:s verksamhet. Antalet nyansökningar om utgivningsbevis minskade från 532 stycken 2011 till 391 stycken 2013. Antalet namnansökningar har ökat från 7 533 stycken 2011 till 8 724 stycken 2013. PRV:s uppdragsverksamhet består dels av uppdrag åt kunder under varumärket , dels av internationella utbildningar för Sida, eller andra internationella organisationer. uppdragsverksamheten omsatt mellan 25 till –2013. Inom den nationella uppdragsverksamheten är uppdrag inom patentområdet den största posten. Intäkterna ökade från 2005 till 2008, men sjönk sedan tvärt i samband med finanskrisen. har dock intäkterna ökat, och uppgick till 2013. En förklaring är att marknadsaktiviteter mot utvalda myndigheter och företag har lett till flera uppdrag.5 Intäkterna från internationella utbildningar inom samarbetet med Sida och har varierat mellan 9 till –2013. PRV och Sida diskuterar en utvärdering av de program som har genomförts, vilket ska leda till uppdaterade och nya aktiviteter under 2015.6 5.3.1Övergripande om PRV:s ekonomiska förutsättningar Verksamheten är avgiftsfinansierad och principen om full kostnadstäckning gäller PRV:s verksamhet finansieras helt av avgifter. Av regleringsbrevet framgår att verket själv får disponera inkomsterna, förutom att medel ska avsättas till statsbudgeten för att finansiera Patentbesvärsrättens anslag. De avgifter som PRV tar ut är antingen tvingande (offentligrättsliga) eller frivilliga. har beslutat att PRV ska ta ut avgifter för den offentligrättsliga verksamheten, vilket står i patentlagen (1967:837), varumärkeslagen (2010:1877) mönsterskyddslagen (1970:485) och namnlagen (1982:670). Regeringen har beslutat att PRV har rätt att ta ut avgifter för sin uppdragsverksamhet, vilket står i verkets instruktion.7 Det är regeringen som beslutar om nivån på de offentligrättsliga avgifterna. 7Förordning (2007:1111) med instruktion för . Enligt patentlagen ska den som söker patent betala dels en ansökningsavgift, dels årsavgifter för att upprätthålla sitt patent. Patentlagen bemyndigar regeringen att fastställa nivån på ansökningsavgifterna och årsavgifterna. Regeringen har beslutat om avgiftnivåerna i patentkungörelsen (1967:838), varumärkesförordningen (2011:594), mönsterskyddsförordningen (1970:486) och namnförordningen (1982:1136). Vissa avgifter är dock beroende av bestämmelser i internationella avtal. Regeringen har i patentkungörelsen bemyndigat PRV att föreskriva avgifter relaterade till internationella ansökningar, men i praktiken styrs avgifterna av konventionen om patentsamarbete (PCT). För validerade europeiska patent gäller att varje kontraktsstat ska betala hälften av de årsavgifter som tas ut för dessa patent till EPO. Detta framgår av European Patent Convention (EPC). PRV beslutar däremot själv om nivån på uppdragsverksamhetens avgifter. Detta framgår av verkets regleringsbrev. Principen om full kostnadstäckning gäller för PRV, vilket innebär att avgifterna ska beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader. Avgifter inom en verksamhetsgren får inte användas för att finansiera underskott i en annan verksamhetsgren. hade PRV i intäkter (334 innan intern fördelning) och i kostnader (318,7 innan intern fördelning), vilket genererade ett positivt resultat på . En översikt över resultatet per verksamhetsgren finns i tabell 5.1. Översikten visar att patentverksamheten har stor betydelse för PRV:s ekonomi. Källa: PRV. 5.3.3Historisk utveckling av PRV:s ekonomi PRV:s ekonomiska förutsättningar har varierat kraftigt . Vid utgången av 2007 hade verket ett ackumulerat överskott på , se figur 5.10. var överskottet förbrukat, och hade verket istället ett ackumulerat underskott. vände trenden och PRV visade återigen ett positivt ackumulerat resultat. Följande avsnitt förklarar orsakerna bakom denna utveckling. Källa: PRV. Personal- och IT-kostnader ökade ökade PRV:s kostnader med 56 miljoner, se figur 5.11. Det berodde bl.a. på att verket anställde personal inom patentavdelningen och gjorde investeringar i IT-stöd. Källa: PRV. Finanskrisen och internationella förändringar innebar minskade intäkter minskade PRV:s intäkter med . Då tog en global finanskris fart och många företag såg över sina kostnader, inklusive kostnader för immateriella rättigheter. De upphörde att betala årsavgifter för patent som inte ansågs strategiskt värdefulla och förnyade inte heller varumärken i samma utsträckning som . Dessutom skedde internationella förändringar som resulterade i att PRV drabbades av stora intäktsbortfall. Ett exempel är att både och det , som är ett sammarbete mellan patentverken i , och , blev PCT-myn- digheter 2005 respektive 2007. Detta minskade antalet PCT-ansök- ningar till PRV och därmed även verkets intäkter. Vidare upphörde ett samarbetsavtal med EPO, så att PRV inte längre gjorde nyhetsgranskningar på uppdrag av EPO. Lättnader i översättningskrav medförde också minskade intäkter från meddelandeavgifter. Personalminskningar och besparingar sänkte kostnaderna, som höjda avgifter ökade intäkterna tog PRV fram besparingsprogram inom sina verksamhetsområden för att möta de minskande intäkterna. PRV var även tvunget att säga upp personal och enbart lämnade cirka 50 personer verket. Antalet anställda har minskat från 466 personer i medeltal 2008 till 347 personer 2013. höjde regeringen avgifterna för patent, varumärken och design och höjdes avgifterna för patent och varumärken. Detta ökade PRV:s intäkter med 35 respektive . nådde verksamheten ett positivt ackumulerat resultat igen. 5.3.4Kostnader och intäkter från PRV:s avgifter för patent och varumärken I detta avsnitt tas endast patent och varumärken upp, eftersom de står för den absolut största delen av PRV:s intäkter och kostnader. Validering av europeiska patent finansierar i hög grad övrig patentverksamhet Avgifter för patent är uppdelade i ansökningsavgifter som betalas när en patentansökan lämnas in och granskas av ett patentverk, och årsavgifter som betalas till patentverken i de länder där patentet ska vara giltigt. Patent i ett land kan sökas via flera olika vägar. Detta är av betydelse, eftersom det kan vara så att patentverket i ett land gör den granskning för vilken en ansökningsavgift tas ut, men patentskyddet söks sedan i ett annat land, som då får intäkterna från årsavgifterna. I tabell 5.2 finns en sammanställning av vilka organisationer som får avgiftsintäkter från olika typer av patentansökningar. PRV:s verksamhetsgren patent uppvisade ett positivt resultat på 2013. Föregående år gick verksamheten med i förlust. Resultatet för de olika delarna av patentverksamheten varierar dock kraftigt. Intäkterna för nationella patent som granskats av PRV var 2013 i ansökningsavgifter och 8 Den internationella ansökningsavgiften går till , medan avgiften för nyhetsgranskning och patenterbarhetsbedömning går till PRV. Kostnaderna för handläggning av nationella ansökningar är dock avsevärt högre än de intäkter PRV får. PRV redovisar i sin årsredovisning kostnader och täckningsbidrag per prestation. För nationella patentansökningar varierade kostnadstäckningen mellan 0,24–0,28 –2013. Med detta menas att de avgifter som PRV tar in täcker 24–av verkets kostnader för granskningen. Resultatet påverkas av att inte alla granskningar leder till ett nationellt patent i . Enligt uppgifter från PRV får av de kunder som använder ombud ett patent beviljat, och av de kunder som inte använder ombud. Intäkterna från PCT-granskningar var 2013. För denna granskning har kostnadstäckningen varierat mellan 0,27–0,34 –2013. Majoriteten av PCT-ansökningarna kommer inte att generera årsavgifter, eftersom de endast är första steget i en utlandspatentering. Såväl granskningen av nationella ansökningar som granskningen av PCT-ansökningar är alltså underfinansierade sett till PRV:s intäkter i form av avgifter. Den resterande finansieringen av patentverksamheten kommer fram för allt från årsavgifter från validerade europeiska patent. hade PRV i intäkter från europeiska patent, varav i meddelandeavgifter och i årsavgifter. PRV har relativt små administrativa kostnader för att hantera dessa ärenden. Det är därmed patent som granskats av EPO som finansierar den övriga patentverksamheten. Internationella varumärkesärenden finansierar de nationella Avgifter för varumärken innefattar en ansökningsavgift och förnyelseavgifter. Tabell 5.3 ger en översikt över hur intäkterna fördelas för olika typer av varumärkesansökningar och registreringar. PRV:s verksamhetsgren varumärken uppvisar ett positivt resultat om 2013. Resultatet har varit positivt hela perioden –2013. Huvuddelen, , av intäkterna kommer från nationella varumärkesärenden, med i registreringsavgifter och i förnyelseavgifter. Internationella varumärkesärenden bidrar med i intäkter, vilket inkluderar både ansökningsavgifter och förnyelseavgifter. Dessutom har PRV övriga intäkter om , huvudsakligen från tjänster som verket utför åt OHIM. Kostnadstäckningsgraden för ett nationellt varumärkesärende har minskat , från 2011 till 2013. Till viss del beror det på att beräkningssättet förändrades 2012. De internationella varumärkesärendena genererar däremot ett överskott, täckningsgraden var 2013. Internationella ärenden finansierar därmed de nationella ärendena. 9 tar ut en administrativ avgift, och PRV tar ut en ansökningsavgift om den sökande har angett att den önskar skydd i . 6Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder Utredningen har i uppdrag att beskriva vilka innovationsfrämjande roller patent- och registreringsmyndigheter har i andra jämförbara länder, vilket beskrivs i detta kapitel. Utredningen har valt att studera dels länder som är jämförbara med (och ), dels länder som är stora på världsmarknaden (och ) samt länder som har offensiva nationella strategier för immateriella tillgångar (och ). Kapitlet bygger på en rapport som Tillväxtanalys har skrivit på uppdrag av utredningen. Informationen om har utredningen själv sammanställt. De frågor som har studerats är om, och i så fall vilka, innovationsfrämjande insatser som patentverken har, om uppdragen är formaliserade i patentverkens instruktioner eller liknande dokument, och hur insatserna är finansierade. Ett av målen för det danska patentverket, Patentog Varemærkestyrelsen, är att främja innovation genom immateriella rättigheter. löpande arbete styrs och utvärderas av så kallade resultatkontrakt. De är inte juridiskt bindande, men ändå viktiga måldokument för myndigheten. De mål som formuleras där återkommer så väl i verkets utvärderingar som i årsredovisningar, och ligger därför till grund för de initiativ som tas upp nedan. I patentverkets resultatkontrakt med , ministeriet för företag och tillväxt, står det explicit att ett av verkets mål är att främja innovation genom immateriella rättigheter. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder mål är stärkta villkor för små och medelstora företag. Aktiviteter som nämns i resultatkontraktet är bland annat att patentverket ska: Bidra till arbetet med strategin ”som produktionsland”. Skriva ett utkast till en företagsorienterad IPR-strategi . Genomföra en nätverks- och kompetenskurs för anställda på patentbiblioteken (se nedan). Undersöka möjligheterna för att utveckla ett nytt förslag om att underlätta danska företags tillgång till immateriella värden globalt. Den danska regeringen lanserade 2012 en innovationsstrategi kallad ”– ett lösningarnas land”, där patentverket är ansvarigt för ett av de 27 initiativen. initiativ innebar att man skulle starta patentbibliotek, så kallade Patlib centres. På biblioteken är det möjligt att gratis söka i patentdatabaser, antingen efter specifika ämnen eller för att få svar på generella frågor. Syftet är bland annat att öka åtkomsten och kunskapen om patent samt att stärka universitetens kommersialisering av forskningsverksamhet. /startades tre patentbibliotek på olika universitet. Universiteten står själva för huvuddelen av finansieringen. får inga extra anslag för att genomföra initiativet, men bistår med hjälp inom administration och projektstyrning. har patentverket även arbetat för att stödja universitetens kunskap om immateriella rättigheter. Det sker genom kurser för Patlib-anställda, men även genom att hålla kurser inom immaterialrätt för forskare och studenter samt att assistera med inledande tekniska sökningar för forskare och för universitetens tech transfer-kontor. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder har tillsammans med regionala center för företagsutveckling, så kallade Væksthus, skapat IPR-pakken. Det är ett erbjudande som ska hjälpa företag att växa med hjälp av väl utnyttjade immateriella rättigheter. I initiativet ges företag hjälp med: Att kartlägga sina behov vad gäller immateriella rättigheter och sina möjligheter att skapa tillväxt i verksamheten. Informationsmaterial, t.ex. skrifter som informerar om motiv för att skydda en idé och översikter över ansökningsprocesser och kostnader för olika skyddsformer. Mentorskap, där företag kan få en som ger råd om hur företaget kan hantera sina immateriella tillgångar. mottog –2012 för IPR-pakken. Væksthusen fick sammanlagt 70 miljoner för innovationsfrämjande arbete, dock hade finansieringen inte någon direkt koppling till arbete med immateriella värden. Det danska patentverket har en juridisk hotline där företag kan få svar på frågor rörande immaterialrätt. Dessutom för patentverket en löpande dialog med danska företag och konsulter innan nya lagförslag läggs fram. Forumet IP-dialog som drivs av myndigheten är en viktig kontaktpunkt mellan myndigheten och näringslivet. I forumet har företag möjlighet att diskutera IP-frågor i vid mening, men även att diskutera frågor som uppstår i samband med internationella förhandlingar eller implementering av internationella regler i dansk lagstiftning. erbjuder även internetbaserade kurser i immaterialrätt. Dessa får kursdeltagarna dock betala för. och Fonden för entreprenörskap driver tillsammans webbplatsen ”Styrk din idé” som vänder sig till studerande och lärare vid skolor och universitet för att sprida information om immaterialrätt. Informationen handlar bland annat om hur man kan skydda sin idé och hur man kan tjäna pengar på den. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett urval länder arbete med strategi och analys I regeringens tillväxtstrategi som presenterades är kunskap om immaterialrätt en punkt i ett projekt för att främja tillväxt i små och medelstora företag. Denna punkt innefattar att ansökningstiden för patent ska reduceras , vilket skulle göra handläggningstid kortare än de länder de jämför sig med. I patentverkets resultatmål står det även att verket ska bidra med analyser och initiativ till regeringens arbete med den kommande strategin ”som produktionsland”. Ytterligare ett mål är att ta fram ett utkast till en företagsorienterad IPR-strategi.