sou · H3B393 · 2015-11-03 00:00:00 — När kommunens verksamhet inom skolväsendet bedrivs av enskild huvudman genom entreprenad enligt 23 kap. skollagen sker detta genom upphandling enligt eller LOV. Kommunen kan begära ersättning av upphandlingskostnaden eller, om det framgår att viss del avser lokalkostnad, för denna del och för resterande del. Sedan friskolereformen 1992 har ökningen av elever inom friskole- sektorn skett och under /14 gick cirka 14 pro- cent av eleverna i och av gymnasieeleverna i fristående skolor. Detta innebär en ökning från omkring 30 000 till cirka 211 000 elever . Kommunernas upphandling av och bidrag till verksamhet som bedrivs av privata utförare har ökat från 2006 till 2013. Förskole- och skolverksamhetens omfattning är starkt beroende av befolkningens ålderstruktur, vilket t.ex. inneburit en ökad etablering av fristående gymnasie- skolor till följd av den stora ungdomspuckeln med barn födda åren 1988–1995 som kraftigt ökat antal gymnasieelever. Antalet gymnasie- elever har dock minskat vilket har föranlett nedläggning av kommunala och fristående gymnasieskolor och i enstaka fall även konkurser. Den kraftiga nedgången i elevkullarna började och antalet elever beräknas vara som minst 2015 för att därefter återigen öka. De flesta förskolebarn går antingen i en förskola i den egna kommunen eller i en fristående förskola. har andelen barn i fristående förskola ökat från . Inom förskolan tog etableringen av fristående alternativ fart redan i början av 1990-talet.11 Inom skolväsendet verkar ett stort antal privata utförare. De flesta är små, men det finns några mycket stora utförare, varav bland de ledande kan nämnas , Internationella Engelska skolan () och Kunskapsskolan. är sex gånger större än närmaste konkurrent, IES.12 9Den offentliga marknaden , Dagens Samhälle, s. 20 f. 10Köp av verksamhet, kommuner, landsting och regioner 2006–2013, s. 14 f. a. s. 15. 12Den offentliga marknaden , Dagens Samhälle, s. 21. 7.5Beräkning av ingående skatt Beräkning av ingående skatt har gjorts utifrån såväl kommunalt bedriven verksamhet som verksamhet som bedrivs av privata utförare. Utredningen har i sina beräkningar av kommunernas kostnader utgått från offentlig ekonomisk statistik som sammanställer, det s.k. räkenskapssammandraget. Uppgifterna i räkenskapssammandraget har även kompletterats med enkäter till kommuner. För beräkningar av andel ingående skatt hos privata utförare har utredningen använt inhämtade resultatrapporter och enkätsvar som underlag. Olika omständigheter påverkar möjligheten att göra beräkningar för de privata utförarnas andel ingående skatt. En faktor som kan påverka beräkningarna inom vissa delområden är alltför få enkätsvar. Men även andra faktorer såsom t.ex. blandad verksamhet, flera olika verksamheter och koncernförhållanden försvårar möjligheten att få fram ett beräkningsunderlag som kan ligga till grund för generella slutsatser.13 I stället får de värden som finns för privata utförare indikera om de privata utförarna skiljer sig från kommunernas verksamhet inom utbildningsområdet. För beräkningar av kostnaderna för utbildning inom kom- munerna har utredningen använt det verksamhetsområde inom räkenskapssammandraget som är benämnt Pedagogisk verksamhet och som vidare är uppdelat i Förskoleverksamhet och skolbarnomsorg och Skolväsendet för barn- och ungdomar. Till den pedagogiska verksamheten räknas också vuxenutbildningar av olika slag. Det finns ytterligare verksamhetsindelning i delområden. För- skoleverksamhet och skolbarnomsorg innehåller flera delområden, bl.a. förskola och fritidshem. Skolväsendet för barn- och ungdomar innehåller delområden för förskoleklass, grundskola, gymnasie- skola och särskola som grundsärskola och gymnasiesärskola. För lokalhyra får de privata utförarna i de flesta fall ingen mervärdesskatt på fakturan eftersom verksamheten är undantagen från skatteplikt.14 De privata utförarna som hyr lokaler kan dock få en dold mervärdesskattekostnad på grund av att fastighetsägaren 13Se närmare om metod för beräkning i avsnitt 9. 14För en mer utförlig beskrivning av hyra av lokal och mervärdesskatt, se avsnitt 10. saknar rätt till avdrag eller återbetalning för sin ingående skatt. Fastighetsägarens merkostnader (dold mervärdesskatt) övervältras därför i priset för hyra till hyresgästen (den privata utföraren). Kommunerna kan däremot, med undantag av lokaler som räknas som stadigvarande bostad, få mervärdesskatt på fakturan för lokal- hyra som de kan begära ersättning för enligt 2 § LEMK. För att efterlikna de förhållanden som gäller vid upphandling av privat verksamhet beräknas för kommunerna extern lokalhyra med en schablon som motsvarar den dolda mervärdesskattekostnaden hos privata utförare. På samma sätt beräknas för lokalhyra hos privata utförare den dolda mervärdesskattekostnaden. Det betyder att en viss del av det som i beräkningarna benämns ingående skatt för privata utförare även innehåller en viss del dold mervärdesskatt. För kommunernas verksamhet motsvarar andelen ingående skatt som kan hänföras till lokalhyra inte helt den ingående skatten, eftersom schablonen är lägre än skattesatsen på . I begreppet lokalkostnad ingår lokalhyra, men också kostnader som är knutna till lokaler såsom energi, fastighetskatt, avskriv- ningar för fastigheter m.m. Kostnaderna för ingående skatt, i vissa fall inklusive dold mervärdesskatt, har beräknats som andel av de totala kostnaderna. Med totala kostnader avses de kostnader som utgör grund för beräkningen inklusive skatt. I beräkningarna av kommunens verk- samheter ingår inte interna kostnader inom kommunen som inte avser interna lokalkostnader (se vidare om totala kostnader och hantering av interna kostnader i avsnitt 9). Analysen av kostnads- strukturen bygger på de kostnader i kommunernas driftsredovis- ning som ingår i beräkningen där ingående skatt inte är kostnads- förd och interna kostnader som inte avser lokalkostnader har uteslutits. Utredningen har använt Tillväxtanalys kommungruppsindelning i kommuntyperna landsbygdskommuner, täta kommuner och storstadskommuner för att på ett översiktligt sätt fånga upp skillnader mellan landsbygd och storstad (se avsnitt 2.4 för beskriv- ning av indelningen). Andelen ingående skatt har beräknats per kommuntyp. Andelen ingående skatt per kommuntyp har sedan vägts samman till ett gemensamt värde per delområde och för hela huvudområdet baserat på totalkostnad per kommuntyp. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för huvudområdet utbildning för privata utförare är sammanvägd utifrån storleken för de lite större delområdena förskola, grundskola och gymnasieskola. Storleken är beräknad utifrån kommunernas nettokostnad per delområde. Nettokostnaden är beräknad som den bruttokostnad minus bruttointäkt som finns i räkenskapssammandragets drifts- redovisning. 7.5.2Beräkning av ingående skatt för utbildningsområdet totalt Utredningens beräkningar visar att den genomsnittliga andelen ingående skatt inom kommunens verksamhetsområde för peda- gogisk verksamhet uppgår till av de totala kostnaderna. För privata utförare är den vägda genomsnittliga andelen ingående skatt för utförare med renodlad verksamhet inom förskola, grundskola och gymnasieskola . Analyserna av kostnadsstrukturen inom utbildningsområdet görs i huvudsak utifrån kommunernas kostnader då redovisningen hos privata utförare inte finns sammanställd på ett enhetligt sätt såsom hos kommunerna. Den pedagogiska verksamheten är ett personalintensivt område. Andelen personalkostnader inom kommunens verksamhet för peda- gogisk verksamhet, där förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, skol- väsendet och vuxenutbildningarna ingår är i genomsnitt . Resterande kostnader består till något högre andel lokalkostnader () än övriga kostnader (), se figur 7.1. Exempel på övriga kostnader är bland annat kostnader för livsmedel, städning och läromedel. Andelen av de totala kostnaderna exklusive skatt som utgörs av personalkostnader, lokalkostnader respektive övriga kostnader för kommunalt bedriven pedagogisk verksamhet 2013 (n=95) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Av den genomsnittliga andelen ingående skatt för kommunernas pedagogiska verksamhet på beräknas avse lokalkostnader och övriga kostnader, se figur 7.2. Figur 7.2 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna som kommer från lokalkostnader och övriga kostnader för kommunalt bedriven pedagogisk verksamhet 2013 (n=95) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Skillnader mellan olika kommuntyper Generellt finns det vissa skillnader mellan de olika kommuntyperna landsbygdskommuner, täta kommuner och storstadskommuner. För den kommunalt bedrivna pedagogiska verksamheten skiljer sig inte andelen personalkostnader åt så mycket mellan de olika kommun- typerna, utan utgör av de totala kostnaderna exklusive skatt inom samtliga tre grupper. Andelen lokalkostnader är högre i storstadskommunerna: mot i lands- bygdskommuner. Övriga kostnader är högre inom landsbygds- kommunerna: mot i storstadskommuner, se figur 7.3. Figur 7.3 Andelen av de totala kostnaderna exklusive skatt för kommunalt bedriven pedagogisk verksamhet som utgörs av personalkostnader, lokalkostnader respektive övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=95) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys Den beräknade andelen ingående skatt skiljer sig inte heller så mycket åt mellan de tre kommuntyperna. Den del av den ingående skatten som kommer från lokalkostnad är högre i storstadskom- munerna; av de totala kostnaderna mot landsbygds- kommunernas . Landsbygdskommunerna har en högre andel ingående skatt som beräknas komma från övriga kostnader; mot storstadskommunernas . Totalt sett är andelen ingående skatt något högre hos landsbygdskommunerna (5,) än hos storstadskommunerna (5,). Täta kommuner har lägst andel (5,), se figur 7.4. Figur 7.4 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna för kommunalt bedriven pedagogisk verksamhet som avser lokalkostnader och övriga kostnader 2013 (n=95) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. 7.5.3Beräkning av ingående skatt per delområde Inom förskoleverksamheten är andel ingående skatt för de flesta kommuner lägre än för verksamhet inom grundskola och gymnasie- skola. Den beräknade genomsnittliga andelen ingående skatt är för förskoleverksamheten , för och för gymnasieskolan , se figur 7.5. Delområden för vuxenutbildning beräknas vara i nivå med gymnasieskolan. Den beräknade genomsnittliga andelen ingående skatt för gymnasiesärskolan på är i nivå med förskoleklassen på medan andelen för grundsärskolan är något lägre, och fritidshem . Skillnaderna mot oviktade medelvärden av andelen ingående skatt är inte mer än några tion- dels procentenheter. Figur 7.5 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna för kommunalt bedriven verksamhet uppdelat per delområde för förskola, förskoleklass, fritidshem, grundskola, gymnasieskola, grundsärskola och gymnasiesärskola 2013 (n=728) De oviktade värdena är medelvärden av andel ingående skatt för de kommuner som finns med i beräkningen. För de viktade värdena har ett medelvärde i stället beräknats per kommungrupp och sedan vägts samman baserat på totala kostnader per kommungrupp för landets samtliga kommuner. Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. I figur 7.6 nedan visas spridningen av andelen ingående skatt per kommun och delområde för de största delområdena förskola, grundskola och gymnasieskola. För de flesta kommunerna ligger förskoleverksamheten lite under nivåerna för grundskoleverksam- het och gymnasieverksamhet. De senare är inte lika tydligt separerade från varandra i figuren. För gymnasieskolor finns en relativt stor spridning mellan kommunerna, där vissa hade en något högre andel ingående skatt. Figur 7.6 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna per kommun för förskoleverksamhet, grundskola och gymnasieskola utifrån storlek på verksamheten 2013 (n=275) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. till andelen personalkostnader syns tydliga skillnader mellan olika verksamheter. Inom förskoleverksamheten var andelen personalkostnad och inom förskoleklass drygt 70 pro- cent. Inom utgjorde andel personalkostnader och inom gymnasieskolan . Grundsärskolan och fritidshem låg i snitt något under nivån för förskolan och gymnasiesärskolorna låg i nivå med förskoleklasserna. Andelen lokalkostnader låg lägre i särskoleverksamhet än i ”ordinarie” skolverksamhet och låg på samma nivå för grundskolor och gymnasieskolor. Förskoleklass låg något högre medan för- skoleverksamhet, och fritidshem låg lägre. Övriga kostnader utgjorde en dryg femtedel av kostnaderna i gymnasieskolor. För grundskolor, grundsärskolor och gymnasie- särskolor var andelen övriga kostnader i genomsnitt cirka 15 pro- cent, medan andelen övriga kostnader för förskolor, förskoleklasser och fritidshem låg på . Figur 7.7 Andel av de totala kostnaderna exklusive skatt för kommunernas verksamhet som utgörs av kostnader för personal, lokalkostnad respektive övriga kostnader uppdelat per delområde för förskola, förskoleklass, fritidshem, grundskola, gymnasieskola, grundsärskola och gymnasiesärskola 2013 (n=728) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Av figur 7.8 framgår den andel ingående skatt som kan hänföras till övriga kostnader respektive lokalkostnader. Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna som kan hänföras till övriga kostnader varierar mellan olika delområden, dvs. Högst är andelen för gymnasieskolan med 4,3 pro- cent och lägst för fritidshem . Vad gäller andelen ingående skatt som kan hänföras till lokal- kostnader varierar den i något mindre utsträckning mellan del- områdena. Högst är andelen för förskoleklassen med en andel på och lägst för grundsärskolan med en andel på . Figur 7.8 Andel ingående skatt från lokalkostnader och övriga kostnader för kommunalt bedriven verksamhet uppdelat per delområde för förskola, förskoleklass, fritidshem, grundskola, gymnasieskola, grundsärskola och gymnasiesärskola 2013 (n=728) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna för den kom- munalt bedrivna förskoleverksamheten varierade mellan 2,1 pro- cent och 2013. För de flesta kommuner var andelen mellan , se figur 7.9. Figur 7.9 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna per kommun för förskoleverksamhet utifrån storlek på verksamheten 2013 (n=104) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Andelen personalkostnader av de totala kostnaderna exklusive skatt var i genomsnitt något högre i landsbygdskommuner () än i storstadskommuner (), medan kostnaderna för lokal var högre i storstadskommuner: mot i lands- bygdskommuner, se figur 7.10. Figur 7.10 Andel av de totala kostnaderna exklusive skatt inom kommunens förskoleverksamhet som utgörs av personalkostnader, lokalkostnad respektive övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=104) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Den högre andelen lokalkostnad i storstadskommuner avspeglade sig också i en högre andel ingående skatt. Även ingående skatt som kan hänföras till övriga kostnader var högre för storstadskom- muner än för övriga kommuntyper, se figur 7.11. Figur 7.11 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna inom kommunens förskoleverksamhet som kommer från lokalkostnad och övriga kostnader, uppdelat per kommuntyp 2013 (n=104) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Privata utförare med förskoleverksamhet Sex privata utförare inom fristående förskolor har svarat på utredningens enkät. Tre av dessa är, precis som många privata ut- förare inom förskolesektorn, mycket små. De övriga varierar i storlek där en har knappt 20 anställda, en 45 anställda och ett stort bolag med knappt 3 000 anställda och blandad förskole-, grund- skole- och grundsärskoleverksamhet. Den största utföraren beräknas ha en andel ingående skatt på . Av övriga svarande fanns två privata utförare i landsbygdskommuner varav en med s.k. ur- och skurprofil där andelen ingående skatt beräknas till . För den andra utföraren beräknas andelen ingående skatt till . En utförare i en tätortskommun beräknas ha en något högre andel ingående skatt, . Detta kan sannolikt förklaras med en lite större investering 2013. Två utförare i storstadskommuner har en andel ingående skatt på respektive , se figur 7.12. Figur 7.12 Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna hos privata utförare av förskoleverksamhet utifrån storlek på verksamheten 2013 (n=6) Anm. Privat utförare som benämns Förskole bedriver endast förskoleverksamhet. Den privata utförare som benämns Förskole/grund/grundsär bedriver blandad förskole-, grundskole- och grundsärskoleverksamhet. Källa: Inkomna uppgifter i samband med enkät till privata utförare, se bilaga 4. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för privata utförare med renodlad förskoleverksamhet var , vilket är något över genomsnittet för den kommunalt bedrivna verksamheten. Spridningen mellan de privata utförarna ligger inom den variation som finns mellan kommunerna. Den privata utförare som bedriver verksamhet inom både förskola, grundskola och grundsärskola har även viss andel skatte- pliktiga omsättningar i form av försäljning i enstaka skolcaféer. 7.5.5Verksamhet inom grundskola, förskoleklass, fritidshem och grundsärskola Inom delområdet förskoleklass beräknas den genomsnittliga andelen ingående skatt av de totala kostnaderna för den kommunalt bedriva verksamheten uppgå till . Det är en lägre genomsnittlig andel än inom , där andelen beräknas till . Inom området förskoleklass finns dock en större spridning, se figur 7.13. Inom flera kommuner beräknas andelen till och det finns likaså några kommuner där andelen ingående skatt för förskoleklass är . Grundskole- verksamheten är för de flesta kommuner mer samlad på mellan och . Figur 7.13 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna per kommun för grundskola och förskoleklass utifrån storlek på verksamheten 2013 (n=196) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för fritidshem var 4,1 pro- cent, vilket var lägre än för grundskoleverksam- Som framgår av figur 7.14 var spridningen för fritidshem precis som för verksamheten för förskoleklass större än för grundskole- verksamheten. Figur 7.14 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna per kommun för grundskola och fritidshem utifrån storlek på verksamheten 2013 (n=192) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Den genomsnittliga andelen ingående skatt för grundsärskole- verksamheten var , vilket var lägre än för grundskoleverksamheten. Spridningen är större för grund- särskolan än för grundskoleverksamheten, se figur 7.15. Kostnads- strukturen skiljer sig åt en del för grundsärskolorna, där det inom vissa kommuner finns grundsärskolor med personal- kostnader och en andel ingående skatt på , medan det i andra kommuner finns grundsärskolor med personalkostnader på och en andel ingående skatt på cirka 8 pro- cent. Skillnaden i andelen personalkostnader skulle kunna bero på dels hur kostnadsfördelningen är gjord, dels vilka funktionshinder eleverna har. Figur 7.15 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna per kommun för grundskola och grundsärskola utifrån storlek på verksamheten 2013 (n=243) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Andelen personalkostnad av de totala kostnaderna exklusive skatt i de kommunalt bedrivna förskoleklasserna är för landsbygds- kommuner och täta kommuner respektive medan den för storstadskommuner endast är . I stället är andelen lokalkostnader högre i storstadskommunerna och utgjorde där i snitt en fjärdedel av kostnaderna medan andelen lokal- kostnader för övriga kommuntyper var lägre (16–). Andelen övriga kostnader var lägre än andelen lokalkostnader, se figur 7.16. Figur 7.16 Andel av de totala kostnaderna exklusive skatt inom kommunens förskoleklasser som utgörs av personalkostnader, lokalkostnad respektive övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=108) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna var lägst hos täta kommuner, med ett genomsnitt på och högst i storstadskommuner med ett genomsnitt på . I stor- stadskommunerna härrör av kostnaderna för ingående skatt från lokaler. Ingående skatt som kommer från lokalkostnader var lägre i de andra kommuntyperna men ingående skatt i posten övriga kostnader var i gengäld högre, särskilt för landsbygdskommuner där den är jämfört med stor- stadskommunernas , se figur 7.17. Figur 7.17 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna inom kommunens förskoleklasser som kommer från lokalkostnad och övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=108) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Till skillnad från många andra områden var andelen personalkostnader av de totala kostnaderna exklusive skatt för delområdet grundskola högre i storstadskommuner () än i landsbygdskommuner (). I stället är övriga kostnader lägre: i stor- stadskommuner mot i landsbygdskommuner. Lokal- kostnadsandelen var som för övriga områden högre i storstads- kommunerna mot landsbygdskommunernas , se figur 7.18. Figur 7.18 Andel av de totala kostnaderna exklusive skatt inom kommunens grundskola som utgörs av personalkostnader, lokalkostnad respektive övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=88) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Inom den kommunalt bedrivna grundskoleverksamheten var den totala andelen ingående skatt i genomsnitt något högre i landsbygds- kommuner (6,) än i storstadskommuner (5,), se figur 7.19. Av den totala andelen ingående skatt kan en högre andel hänföras till övriga kostnader (3,) i landsbygdskom- munerna jämfört med storstadskommunerna (2,). Skill- naderna i andelen ingående skatt som kommer från lokalkostnader var inte lika stora. Storstadskommunerna har en andel på 3,3 pro- cent mot landsbygdskommunernas . Figur 7.19 Andel ingående skatt av de totala kostnaderna inom kommunens grundskola som kommer från lokalkostnad och övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=88) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Andelen personalkostnader av de totala kostnaderna exklusive skatt i den kommunalt bedrivna verksamheten för fritidshem är för både landsbygdskommuner och täta kommuner men betydligt lägre för storstadskommuner (). I storstads- kommuner är i stället andelen lokalkostnad högre, jämfört i täta kommuner som är den grupp med lägst andel. Andelen övriga kostnader är ungefär lika stor för de tre kommuntyperna (), se figur 7.20. Figur 7.20 Andel av de totala kostnaderna exklusive skatt inom kommunens fritidshem som utgörs av personalkostnader, lokalkostnad respektive övriga kostnader uppdelat per kommuntyp 2013 (n=104) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner, kommuntyp enligt Tillväxtanalys. Av figur 7.20 framgår att storstadskommunernas lokalkostnader utgjorde en stor andel av de totala kostnaderna för fritidshem. Detta ger också en högre sammanlagd andel ingående skatt än i övriga kommuntyper: mot i täta kom- muner. I täta kommuner beräknades av andelen ingående skatt härröra från lokalkostnader, se figur 7.21. I stor- stadskommuner uppgick andelen till .