sou · H3B369 · 2015-08-04 00:00:00 — finns det bestämmelser i lag och förordning om sekretessmarkering i folk- bokföringsdatabasen, nämligen om andra myndigheters skyldighet att bistå i ärenden om sekretessmarkering och om skyldighet att informera socialnämnderna om barn som har en sekretessmarkering.31 Vi bedömer att den långtgående formaliseringen av sekretessmarkeringen i folkbokföringsdatabasen ger sken av att den är ett eget skyddsinstitut med rättsverkningar, vilket den enligt vår mening inte är och inte heller kan bli. Vi bedömer att trygghet och skydd för de personer som lever i ständig rädsla att utsättas för brott i första hand bör ges genom formaliserade skyddsinstut, det vill säga skyddad folkbokföring och fingerade personuppgifter. Den som uppfyller kriterierna för skyddad folkbokföring ska få det, utan en prövning av om en sekre- tessmarkering i folkbokföringsdatabasen hade varit tillräckligt. Däremot finns det naturligtvis inte något hinder mot att regi- strera en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen om det kan antas att en uppgift inte får lämnas ut med stöd av folkbokförings- sekretessen. Det kan bli aktuellt om en person inte vill ha skyddad folkbokföring eller om skyddad folkbokföring inte kan förväntas fungera och ge effekt på grund av brister i personens möjligheter att ändra sin livsföring, se avsnitt 8.6.7. 8.6.6Skyddad folkbokföring ska kunna kombineras med kontaktförbud och andra skyddsformer Förslag: Skyddad folkbokföring ska kunna kombineras med kontaktförbud och andra skyddsformer. Enligt nu gällande bestämmelser får kvarskrivning medges endast om den enskildes behov inte kan tillgodoses genom kontaktförbud 31 17 a § folkbokföringslagen (1991:481) och 7 § förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring eller på annat sätt. Vi föreslår att den omständigheten att en sekre- tessmarkering i folkbokföringsdatabasen skulle ge ett tillräckligt skydd inte ska vara något hinder mot att få skyddad folkbokföring, se avsnitt 8.6.5. Som framgår av kapitel 3 finns det olika typer av åtgärder utöver skydd av personuppgifter som syftar till att ge skydd. Några åtgär- der riktar sig mot den hotande och förföljande personen medan andra riktar sig mot den hotade och förföljda personen. Inom respektive grupp av åtgärder finns det olika skyddsformer som samtal och fysiska åtgärder. Ett skydd som har stor betydelse för en hotad och förföljd person är kontaktförbud som beslutas av åklagare. I våra kontakter med kvinnoorganisationer har det fram- kommit att ett kontaktförbud stärker kvinnornas trygghet. Kon- taktförbudet visar att rättsväsendet tror på den som är hotad och förföljd. Det innebär också att de upprättar en relation med rättsväsendet och det blir enklare för dem att vid behov kontakta . De olika åtgärder som kan ges för att skydda en hotad eller för- följd person bör kunna kombineras så att personen får ett skydd som är utformat efter hens behov. Vi föreslår därför att kontaktförbud och skyddad folkbokföring ska kunna kombineras. Kontaktförbudet visar att samhället ställer krav på den hotande och förföljande personen och inte enbart på den hotade och förföljda personen. Det bör inte heller finnas något hinder mot att först ge en person skyddad folkbokföring och där- efter komplettera med ett kontaktförbud. Det är viktigt att beslu- ten om kontaktförbud utformas så att de inte avslöjar eller bidrar till att avslöja var personen med skyddad folkbokföring bor var- aktigt eller tillfälligt. Bland annat bör prövningen av kontaktför- budet därför göras på den ort där den som hotar eller förföljer bor eller mera varaktigt uppehåller sig.32 Innan ett beslut om skyddad folkbokföring fattas är det också viktigt att kontrollera om det finns ett beslut om kontaktförbud och hur det är utformat. Om beslutet om kontaktförbud exempelvis är utformat så att det omfattar en viss plats kan det behöva ändras. Skyddad folkbokföring bör också kunna kompletteras med larm och andra åtgärder om det bedöms lämpligt. 32 8 § lagen (1988:688) om kontaktförbud. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 8.6.7Personen ska få ett effektivt skydd av den skyddade folkbokföringen Förslag: Det ska uttryckligen anges i folkbokföringslagen att det finns ett krav som innebär att skyddad folkbokföring får medges endast om den skyddade folkbokföringen, med hänsyn till den förföljdes person och andra förhållanden, kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt. Regeringen har i ett tidigare lagstiftningsärende anfört att ingen skyddsåtgärd bör tillgripas om den inte kan antas få effekt, men att någon särskild reglering av detta inte var nödvändig.33 I Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer bedö- mer utredaren att bestämmelserna om fingerade personuppgifter bör återspegla villkoret att åtgärden måste bedömas kunna fungera i praktiken.34 I avsnitt 7.6.3 föreslår vi att en sådan bestämmelse införs när det gäller fingerade personuppgifter. Kravet att en skyddsåtgärd inte ska vidtas om den inte får effekt gäller för att medges kvarskrivning. De som behöver ett skydd är emellertid inte alltid medvetna om att det förutsätts stora förändringar i den egna livsföringen för att åtgärden ska fungera. Det är ett viktigt krav att åtgärden ska förväntas fungera och ge effekt för att den ska medges. I annat fall riskerar personen att invaggas i en falsk säkerhet, som samhället lägger resurser på en åtgärd som inte har förutsättningar att fungera. Det riskerar också att undergräva förtroendet för skyddsformen hos myndig- heterna och allmänheten. För att tydliggöra kravet föreslår vi att det ska införas ett uttryckligt krav att den skyddade folkbok- föringen ska förväntas ge effekt för att kunna medges. Det innebär en reglering av den praxis som gäller för kvarskrivning och således ingen ändring i sak. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 48. 34Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 135. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 8.6.8Ansökan om skyddad folkbokföring ska vara skriftlig Förslag: En ansökan om skyddad folkbokföring ska göras skriftligt. Om det finns särskilda skäl får begära att en ansökan lämnas vid personlig inställelse. Skyddad folkbokföring ska, liksom kvarskrivning, medges efter ansökan. Folkbokföringslagen föreskriver att en anmälan enligt lagen ska göras skriftligt. Det finns däremot inte några bestäm- melser om hur ansökningar ska göras. I egna rutiner anges att en ansökan om kvarskrivning ska vara skriftlig.35 Det är rimligt att en ansökan om skyddad folkbokföring är skriftlig och det bör förtydligas i folkbokföringslagen. får, om det finns särskilda skäl, begära att en anmä- lan eller uppgift ska lämnas vid personlig inställelse. Bestämmelsen bör även omfatta en ansökan och vi föreslår därför det. 8.6.9Socialnämnden ska få ansöka om skyddad folkbokföring för barn i vissa fall Förslag: För barn får en ansökan om skyddad folkbokföring göras av socialnämnden, om barnet bereds vård med stöd av ett lagakraftvunnet beslut enligt 2 § LVU och syftet med ansökningen är att skydda barnet 1.mot båda vårdnadshavarna eller, om barnet har endast en vårdnadshavare, mot vårdnadshavaren, 2.mot den ena vårdnadshavaren när den andre vårdnadshavaren inte vill eller förmår skydda barnet, eller 3.mot en annan person än vårdnadshavaren eller vårdnads- havarna när vårdnadshavaren eller vårdnadshavarna inte vill eller förmår skydda barnet. 35 Enligt uppgift från . Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring Om ett barn har medgetts skyddad folkbokföring efter ansökan av socialnämnden upphör den skyddade folkbokföringen att gälla när vården enligt LVU upphör. Om en socialnämnd har ansökt om skyddad folkbokföring för ett barn får beslutet överklagas av nämnden. Sekretessen i ärenden om skyddad folkbokföring för uppgift om en underårigs vistelseort gäller också i förhållande till den underåriges föräldrar eller annan vårdnadshavare, om social- nämnden ansökt om skyddad folkbokföring för barnet. bör få möjlighet att ansöka om skyddad folkbokföring för barn Vi har i avsnitt 7.6.10 redogjort för att ett barn kan behöva skydd mot sina vårdnadshavare. Det är möjligt för en vårdnads- havare att ansöka om kvarskrivning om syftet är att skydda barnet mot den andre vårdnadshavaren. Det finns däremot ingen som är behörig att ansöka om dessa åtgärder om barnet behöver skyddas från båda vårdnadshavarna. I avsnitt 7.6.10 bedömer vi att det inte finns förutsättningar att medge någon annan än vårdnadshavarna rätt att ansöka om fingerade personuppgifter. Frågan här är om det finns förutsättningar att ge någon annan än en vårdnadshavare rätt att ansöka om skyddad folkbokföring. En ansökan om skyddad folkbokföring av någon annan än vård- nadshavarna är, i likhet med en ansökan om fingerade personupp- gifter, ett stort ingrepp i vårdnadsansvaret. Om en möjlighet för någon annan att ansöka om skyddad folkbokföring ska införas måste den i fråga om art, styrka, räckvidd och varaktighet stå i rimlig proportion till vad som kan vinnas med den möjligheten. Det betyder att skälen måste väga upp det intrång eller men i övrigt som det innebär för vårdnadshavaren. Ansökan om skyddad folkbokföring av någon annan än vård- nadshavarna kan vara aktuell i tre olika situationer: 1.Båda vårdnadshavarna, eller vårdnadshavaren om barnet bara har en, är ett hot mot barnet. 2.Den ena vårdnadshavaren är ett hot mot barnet och den andra vill eller förmår inte att skydda barnet. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 3.Någon annan är ett hot mot barnet och ingen av vårdnads- havarna vill eller förmår att skydda barnet. Skyddad folkbokföring skulle innebära att vårdnadshavarna inte har kännedom om var barnet vistas. finns redan en möjlighet för socialnämnden att hemlighålla var ett barn vistas för vårdnads- havarna. Det gäller om ett barn vårdas med stöd av LVU. kan också ansöka om en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare för barnet. Även om dessa åtgärder normalt är tillräckliga kan det inte ute- slutas att det kan förekomma situationer då ytterligare skydds- åtgärder behövs. I avsnitt 8.6.1 har vi bedömt att det i vissa fall av hot finns ett behov av ett starkare skydd för att tillgodose den förföljdes behov av att kunna leva under trygga förhållanden. För ett barn kan det vara aktuellt om vårdnadshavarna eller den som utgör hotet har särskilda möjligheter att få reda på var barnet vistas. Ett barn som vistas i ett familjehem ska normalt vara folkbokförd där. Barnet kan i och för sig ha en sekretessmarkering i folkbok- föringsdatabasen, men det är som vi tidigare konstaterat inte alltid tillräckligt. Vi föreslår vidare i avsnitt 8.6.15 att den som får skyddad folkbokföring ska få ett starkare sekretesskydd för att uppgifter inte ska spridas i större utsträckning än som behövs. De skäl som anförs för skyddad folkbokföring och starkare sekretess gäller även för den som är . Det finns därför skäl som talar för att införa en möjlighet för någon annan än vårdnadshavarna att ansöka om skyddad folkbok- föring. Mot bakgrund av hur ingripande det är för vårdnadshavarna och barnet bör en sådan ansökan bara kunna göras under vissa för- hållanden. har ett särskilt ansvar för att barn skyddas från att fara illa och har stor kompetens i dessa frågor. Det är vidare socialnämnden som kan ansöka om vård med stöd av LVU. När ett barn vårdas med stöd av LVU bestämmer socialnämnden hur vår- den av barnet ska ordnas och var hen ska vistas . Skyddad folkbokföring förutsätter som huvudregel att personen flyttar och har därmed nära anknytning till socialnämndens ansvar för barnet. Nämnden har samma ansvar som Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring vårdnadshavaren för att barnets grundläggande rättigheter enligt tillgodoses.36 Vi bedömer att det kan anses ingå i denna befogenhet för socialnämnden att ansöka om skyddad folk- bokföring för barnet. Vi anser därmed också att socialnämnden är en lämplig myndighet att ges befogenhet att ansöka om skyddad folkbokföring för barn utan vårdnadshavarnas samtycke. Domstolsprövningen i ärendet om LVU är tillräcklig Att låta socialnämnden ansöka om skyddad folkbokföring för barn utan vårdnadshavarnas samtycke är, som redan nämnts, en mycket ingripande åtgärd. Vi anser inte att det är lämpligt att en så ingri- pande åtgärd beslutas utan domstolsprövning. De situationer då ett barn behöver skyddad folkbokföring utan vårdnadshavarnas sam- tycke bör vara samma situationer då vård med stöd av LVU är nöd- vändig. Möjligheten att ansöka om skyddad folkbokföring för barns räkning föreslår vi därför ska knytas till ett beslut om LVU. Innan ett beslut om LVU fattas utreds riskerna för barnet noggrant och genomgår en rättslig prövning. Vi anser därför att ett laga- kraftvunnet beslut om LVU ska vara en grundläggande förutsätt- ning för att socialnämnden ska få rätt att ansöka om skyddad folk- bokföring. Samma omständigheter som prövas i ärenden om LVU kommer att vara aktuella i ärenden om skyddad folkbokföring. Den domstolsprövning som görs i ärendet om LVU bedömer vi därför är tillräcklig för att en ansökan om skyddad folkbokföring ska kunna göras av socialnämnden. Till detta kommer att vårdnads- havarna är parter i ärendet och även kan överklaga beslutet. Däremot anser vi inte att det bör införas en möjlighet att i andra fall utan vårdnadshavarnas samtycke kunna ansöka om skyddad folkbokföring för ett barn. En annan fråga är om det bör vara möjligt att ansöka om skyd- dad folkbokföring . Det är dock enligt vår mening inte lämpligt att redan vid beslutet om ett omhändertagande av barnet ge möjlighet för någon annan att ansöka om skyddad folkbokföring för barnet. Ett sådant beslut är ofta av akut karaktär och grundas på att det är sannolikt att barnet behöver 36 11 § LVU och 6 kap. 1 § . Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring vård enligt LVU. Underlaget för att bedöma barnets situation och riskfaktorer är i regel mycket knapphändigt. Vi anser att ett beslut om omhändertagande inte kan utgöra tillräcklig grund för att motivera ytterligare ingrepp i vårdnadsansvaret genom att socialnämnden kan ansöka om skyddad folkbokföring. Även om en sådan ordning skulle ha ett legitimt intresse – att säkerställa barnets skydd – framstår det inte som proportionerligt i förhållande till ingreppet i vårdnadshavarens intresse. bör i stället utnyttja den möjlighet som redan finns att hemlighålla barnets vistelseort för föräldrar och vårdnadshavare . Det är för övrigt viktigt att socialnämnden fattar ett sådant beslut i ett tidigt skede för att undvika att barnet, om barnet får skyddad folkbokföring, ska tvingas flytta från exempelvis det familjehem där barnet placerats. Innan ett beslut om vård enligt LVU har vunnit laga kraft är det vidare ovanligt att barnet folkbokförs i familjehemmet. möjlighet att ansöka om skyddad folkbokföring grundar sig alltså på de befogenheter som nämnden har enligt LVU. När vården enligt den lagen upphör bör därför även den skyddade folkbokföringen upphöra. bör också få en möjlighet att överklaga ett beslut om skyddad folkbokföring. Vårdnadshavarna har tillsammans och var för sig redan enligt gällande bestämmelser en möjlighet att överklaga ett beslut om kvarskrivning. Detsamma kommer att gälla för skyddad folkbokföring. Barnets inställning och förmåga ska utredas Barn är inte bara skyddsbehövande utan aktiva och kompetenta subjekt. Det finns därför en rätt för barn som fyllt att få öppna insatser inom utan vårdnadshavarnas sam- tycke.37 Detta synsätt gäller också vid prövning av skyddad folkbokföring för barn. I dessa situationer där barnets och vårdnadshavarnas intres- sen uppenbart står i strid med varandra bör barn i förhållande till 2012/13:10 Stärkt stöd och skydd för barn och unga s. 106. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring sin ålder och mognad få ett inflytande i frågan om skyddad folk- bokföring är en lämplig skyddsåtgärd. För att få skyddad folkbokföring krävs det att åtgärden kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt, se avsnitt 8.6.7. Ett beslut om vård med stöd av LVU innebär ofta att barnet måste flytta och byta skola. För att uppnå skyddseffekten av den skyddade folkbok- föringen krävs en livsföring som innebär ytterligare påfrestningar för barnet. För att skyddad folkbokföring ska ge effekt krävs inte bara att barnet flyttar utan även att barnet avbryter kontakterna i sitt tidigare liv, exempelvis med syskon, släktingar och vänner. Ju äldre barnet är, desto svårare får dessa konsekvenser antas vara för barnet att leva med. I prövningen av om skyddad folkbokföring kan ge en tillräcklig skyddseffekt ska barnets inställning till skyd- dad folkbokföring och dess förmåga att leva med åtgärden bedö- mas. Barnets inställning till åtgärden och förutsättningar att leva med den måste därför utredas av socialnämnden i dialog med bar- net innan ansökan görs. Vi har övervägt att begränsa socialnämndens möjlighet att ansöka om skyddad folkbokföring till de situationer där barn samtyckt till ansökan. Eftersom en effektbedömning ska göras finns det emellertid ingen anledning att dessutom kräva att barnet har samtyckt till ansökan. Resultatet skulle bli detsamma. Det finns fördelar med att luta sig mot effektbedömningen i stället för ett formellt samtycke. Barnet behöver då inte uttryckligen ta ställning mot vårdnadshavarna i frågan om skyddad folkbokföring. Det kan också finnas barn som inte förmår att bedöma sitt eget bästa eller barn som är satta under press av vårdnadshavarna och därmed inte lämnar ett ärligt besked i frågan. Sekretessen i förhållande till vårdnadshavarna behöver förstärkas Den som är part i ett mål eller ärende har ofta partsinsyn, det vill säga en rätt att ta del av informationen i målet eller ärendet. Om sekretess råder hindrar inte den en part från att ta del av handlingar eller annat material i målet eller ärendet. Partsinsynen väger alltså tyngre än sekretessen. Endast om det är av synnerlig vikt att en sekretessbelagd uppgift inte röjs får partsinsynen ge vika. Vi beskri- ver partsinsynen närmare i avsnitt 5.2.6. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring klagar ett beslut om skyddad folkbokföring för barnet till domstol blir de parter i domstolen. Sekretess som ska skydda ett barn gäller som huvudregel även i förhållande till vårdnadshavarna, se avsnitt 5.2.4. Det finns emeller- tid många undantag från denna bestämmelse som innebär att vård- nadshavarna har rätt att ta del av information om barnet. För att den skyddade folkbokföringen ska skydda barnet från vårdnadshavarna måste barnets vistelseort hållas hemlig för dem. Vi föreslår därför att sekretessen i ärenden om skyddad folkbokföring för uppgift om en underårigs vistelseort också ska gälla i förhål- lande till barnets vårdnadshavare, om socialnämnden ansökt om skyddad folkbokföring för barnet. Det är möjligt att förordna att sekretess ska gälla i förhållande till vårdnadshavare. Den bestämmelse vi föreslår är en sådan bestämmelse. För att partsinsynen ska vika krävs, som nämns ovan, att det vid en individuell prövning bedöms vara av synnerlig vikt att en sekretessbelagd uppgift inte röjs. Den bestämmelse vi föreslår innebär att det typiskt sett bör anses finnas sådana synnerliga skäl. 8.6.10Personer med skyddad folkbokföringen ska få stöd av Förslag: ska bistå den som har medgetts skyddad folkbokföring vid kontakter med andra myndigheter och i övrigt lämna det stöd som krävs för att den skyddade folkbokföringen ska kunna upprätthållas. Behovet av ytterligare stöd Det är en angelägen uppgift för samhället att öka tryggheten för och ge skydd till de personer som lever i ständig rädsla att utsättas för brott.38 Vi bedömer att samhället bör stödja dessa personer i större utsträckning än vad som sker . Ett sådant stöd kan bidra till ökad trygghet. Stödet kan även underlätta och effektivisera 2013/14:178 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 6. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring ansökningsprocessen, bland annat genom att säkerställa att relevant information för prövningen tas fram. Vi har undersökt vilka faktorer som medför att fingerade person- uppgifter fungerar bra i praktiken för den hotade personen och de familjemedlemmar som omfattas av åtgärden. Vår bedömning är att stöd till personer med fingerade personupp- gifter och dess samarbete med andra myndigheter är sådana faktorer, se avsnitt 7.6.1. I olika undersökningar har personer med skyddade personuppgifter berättat om sina upplevelser av att ansöka om och leva med skyddade personuppgifter.39 Av undersökningarna fram- går en önskan om ett bättre stöd, både vid ansökan och som personerna har skyddade personuppgifter. Det finns många likheter mellan fingerade personuppgifter och kvarskrivning och därmed även skyddad folkbokföring, se avsnitt 7.6.2. Åtgärderna förutsätter bland annat att personen i stor utsträckning ändrar sin livsföring för att åtgärden ska ge den tänkta effekten. För att en åtgärd ska ge effekt krävs goda kunskaper om hur samhället fungerar. Kunskapsbehovet avser både offentliga och privata organisationer, bland annat hur information överförs mellan och används inom olika organisationer. Det krävs också goda kun- skaper om hur förföljare går till väga när de genom eftersökning av personuppgifter försöker hitta en annan person. I stor utsträckning måste den enskilde på egen hand se till att åtgärden ger effekt. De problem som finns för personer som har kvarskrivning bedö- mer vi bland annat beror på den enskildes svårigheter att medverka till sådana åtgärder, vilket till stor del sannolikt beror på kunskaps- brister. Ett utökat stöd för den enskilde innebär en ytterligare kostnad för staten som vi återkommer till i kapitel 13. Vi bedömer dock att den kostnaden är rimlig i förhållande till den nytta som vi bedömer att stödet kommer att innebära. 39 Exempelvis ”Oskyddad”, 2012 och G(l)ömda – en studie om kvinnor och barn med skyddade personuppgifter, med flera, vid , 17/2007. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring bör ansvara för att ge stöd vid skyddad folkbokföring När det gäller frågan om vilken myndighet som bör ha huvudansvar för stödet till den som har skyddad folkbokföring är det framför allt , och socialnämnderna som kan vara aktuella. De flesta av landets 290 kommuner är små och har sannolikt få ärenden av detta slag och därmed inte den kompetens som behövs. Det är inte rimligt eller ekonomiskt försvarbart att alla kommuner ska bygga upp denna typ av kompetens. har i många fall kontakt med den som behöver skydd i den brottsutred- ning som pågår med anledning av behovet av skydd. Det är dock inte alltid som en anmälan om brott görs och blir då inte inblandad. Det är därför mindre lämpligt att ge Polis- myndigheten uppdraget. kommer att handlägga ärenden om skyddad folk- bokföring. är därmed den myndighet som har bäst förutsättningar att ge personer som har skyddad folkbokföring det stöd som de behöver. För att få skyddad folkbokföring måste åtgärden, i likhet med vad som gäller för kvarskrivning, kunna för- väntas ge en tillräcklig skyddseffekt, se avsnitt 8.6.7. har kunskaper om hur dessa personer måste agera för att en kvarskrivning ska ge effekt. har också kunskaper om effekterna av kvarskrivning och om hur de negativa konsekven- serna kan minimeras. Det är även viktigt att så få myndigheter som möjligt har kunskap om bosättning och andra förhållanden som kan avslöja eller bidra till att avslöja var de som har skyddad folk- bokföring bor stadigvarande eller tillfälligt. Vi föreslår därför att ska ansvara för att ge stöd åt personer med skyddad folkbokföring. Det blir då samma myndighet som ansvarar för att administrera åtgärden som ansvarar för att ge stöd till dem som omfattas av den. Samma ordning gäller för fingerade person- uppgifter. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring Stödets utformning och innehåll