sou · H3B316 · 2015-03-10 00:00:00 — för patent, för varumärken och för designskydd. var den grupp där högst andel, , tyckte att upphovsrätt var en bra metod för att behålla eller öka konkurrenskraften. För lågkunskapsintensiva företag tycks varumärke vara den viktigaste metoden, angav detta alternativ. Patentansökningar från svenska individer och företag ökar Globalt sett har antalet patentansökningar från svenska individer och företag ökat. Det är däremot inte självklart att de i första hand väljer att söka patent i . Figur 3.2 visar att svenska sökande i ökande grad ansöker om patent i , via Patent and Trademark Office (USPTO). har också allt fler lämnat in ansökningar om europeiska patent och PCT-granskning till det europeiska patentverket ().22 minskade antalet svenska ansökningar i 22 För en mer detaljerad beskrivning av de olika ansökningsvägarna, se bilaga 2 Grundläggande om immaterialrätt. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt , dock med en viss återhämtning . Statistiken speglar att företag agerar alltmer globalt. Not: Uppgifterna för respektive land inkluderar både nationella ansökningar och PCT -ansökningar. För EPO är uppgifterna uppdelade på EPO-Euro som anger antalet ansökningar om europeiskt patent vid EPO från , och EPO-PCT anger antalet PCT-ansökningar vid EPO från . Varumärkesansökningar från svenska individer och företag minskar Svenska ansökningar om att registrera varumärke har minskat . Det finns i huvudsak tre vägar att ansöka om registrering av ett varumärke. De är nationell ansökan i det land man önskar skydd, europeisk ansökan om gemenskapsvarumärke hos Office for Harmonization in the Internal Market (OHIM), eller internationell ansökan hos . Svenskar registrerar främst varumärken i . Ansökningarna ökade kraftigt , för att sedan minska efter 2008, se figur 3.3. har antalet ansökningar om gemenskapsvarumärke ökat , medan det är få svenskar som använder möjligheten att göra en internationell ansökan. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt Källa: PRV. 3.7Immateriella tillgångar och innovation i politiken 3.7.1Immateriella tillgångar uppmärksammas i svensk forsknings- och innovationspolitik har frågor som rör immaterialrätt och immateriella tillgångar kopplat till innovation fått ett ökat utrymme inom politiken. tillsatte regeringen en utredning för att göra en översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt. Utredaren lämnade sitt betänkande 2006 och beskrev hur en mer kunskapsbaserad ekonomi växer fram där immateriella tillgångar och rättigheter har fått starkt ökad betydelse, som kunskapsläget om patenteringens roll för företagens tillväxt och utveckling i allmänhet var svagt. För att ta tillvara goda förutsättningar i kunskapsekonomin ansåg utredaren att en nationell kultur för IP (intellectual property) och affärsutveckling, inklusive entreprenörskap, borde byggas upp och stärkas.23 tillsatte regeringen också en utredare med uppdrag att klarlägga de rättsliga konsekvenserna av att avskaffa det s.k. 23 SOU 2006:80, Patent och innovationer för tillväxt och välfärd. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt lärarundantaget i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. Den s.k. föreslog två alternativ, ett där högskoleforskaren ges en anmälningsplikt och ett med en övertaganderätt för högskolorna.24 Lärarundantaget kvarstår fortfarande, men högskolelagen (1992:1434) har ändrats så att det i högskolans samlade uppgift ingår att verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. forsknings- och innovationsproposition skriver regeringen att immaterialrätt och patent spelar en viktig roll när det gäller innovationer och ekonomiskt agerande. Avsnittet fokuserar främst på patent och licensiering. Regeringen avslutar resonemanget med att konstatera att det är angeläget att stärka lärosätenas stödresurser för nyttiggörande och kommersialisering av forskningsresultat för att öka den ekonomiska avkastningen på forskningssatsningarna.25 I regeringens forsknings- och innovationsproposition beskrivs ökad kunskap om immaterialrätt och om hur immateriella tillgångar strategiskt bör hanteras som ett ramvillkor för att öka nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap. Regeringen anser att kunskapsnivån om immaterialrätt bland forskare, i forskargrupper och forskningsmiljöer bör omfatta förståelse för hur immaterialrätt och immateriella tillgångar kan användas som strategiska verktyg för forskningsplanering och i nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. I detta sammanhang spelar samarbete mellan universitet och högskolor och nationella myndigheter såsom PRV en relevant roll. Vad gäller näringslivet säger regeringen att det är viktigt att de individer som bedriver forskning och utveckling och de företag och andra aktörer som deltar i innovationsprocesser har ingående och tillräcklig kunskap om standardiseringsarbete och immaterialrättsligt skydd samt om hantering av de immateriella tillgångarna som strategiskt affärsverktyg.26 I regeringens innovationsstrategi beskrivs hur en del av innovationspolitiken är att stimulera utbudet av nya lösningar, och att skydd för immateriella tillgångar är en del i detta. Enligt strategin behöver fortsatt verka för ändamålsenligt och Nyttiggörande av högskoleuppfinningar. 2008/09:50. Ett lyft för forskning och innovation. 2012/2013:30. Forskning och innovation. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt effektivt immaterialrättsligt skydd nationellt, och för ett väl fungerande enhetligt patentskydd och en enhetlig patentdomstol i . Dessutom behöver fortsätta arbetet med att stärka kompetensen för hantering av immateriella tillgångar som en strategisk resurs för värdeskapande hos små och medelstora företag, universitet och högskolor, forskningsinstitut och innovationsstödjande aktörer. Offentliga stödaktörer behöver också, inom ramen för sina befintliga uppdrag, utveckla sin kompetens att arbeta med immateriella tillgångar som en affärsstrategisk resurs. 3.7.2Flera länder utvecklar nationella IP-strategier För att uppmärksamma betydelsen av immateriella tillgångar och utveckla politiken inom området har flera länder utvecklat nationella IP-strategier. Här följer några exempel. I samband med att antog en lag för immateriella rättigheter inrättades ett högvarter för IP-strategi, Intellectual Property Strategy Headquarters. Det är ett permanent organ med statsministern som ordförande, samtliga ministrar som medlemmar och förstärkt med immaterialrättsexperter. Högkvarteret presenterar en IP-strategi. antog man dessutom en långsiktig vision som bygger på fyra pelare: att bygga upp ett globalt system för immateriella rättigheter för att förbättra näringslivets konkurrenskraft; att stödja en förbättring av små- och medelstora företags och riskkapitalisters hantering av immateriella rättigheter; att förbättra förutsättningarna för en anpassning till det digitala nätverkssamhället och att öka fokus på innehållsindustrin. presenterade en strategi för hur landet ska utvecklas till en global knytpunkt för immateriella tillgångar. Rapporten, med titeln , togs fram efter omfattande konsultationer med patentinnehavare, företag och allmänheten. Tre strategiska mål lyfts fram: att ska utvecklas till en knytpunkt för transaktioner av immateriella rättigheter och förvaltning av immateriella tillgångar; att inhemska och utländska företag ska uppmuntras att göra sina patentansökningar i samt att ska utvecklas till en bas för skiljedomsprocesser rörande immateriella tillgångar. Sju strategier finns definierade för att uppnå målen. Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt I presenterade regeringen meldingen ”Unike idear, store verdiar – om immaterielle verdiar og rettar”. En melding är en skrivelse från regeringen till parlamentet med konkreta policyförslag, som dock inte innehåller lagändringar eller har budgetkonsekvenser. Målet var att norskt näringsliv och offentliga aktörer bättre ska ta tillvara den möjlighet till värdeskapande som finns i en god hantering av immateriella värden och rättigheter. För att nå detta fokuserar regeringen på sex områden: att ansluta till internationella avtal; bättre utbildning i immateriella värden och rättigheter; utveckla Patentstyret; vidareutveckla utbudet av offentlig rådgivning till företag; bekämpa piratkopiering och varumärkesförfalskning samt ta fram bättre kunskapsunderlag för policyutveckling. 4Innovationssystemet för immateriella tillgångar I detta kapitel ges en översikt över statligt finansierade aktörer som verkar inom det immaterialrättsliga området och sådana som främjar innovation, med fokus på aspekten immateriella tillgångar och innovation. Kapitlet bygger i huvudsak på och ”Kartläggning och analys av det offentliga stödsystemet för hantering av företags immateriella tillgångar”. För en mer detaljerad beskrivning hänvisas till denna rapport.1 () har till uppgift att ansvara för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn och att vara internationell myndighet enligt konventionen om patentsamarbete. Myndigheten tillhandahåller generell information om immaterialrätt och hur man söker immaterialrättsligt skydd. PRV erbjuder också uppdragsutbildningar mot betalning och har en särskild enhet, PRV InterPat, som utför konsulttjänster inom patent, varumärke och design. har PRV även till uppgift att långsiktigt främja tillväxten samt stärka innovationsförmågan och konkurrenskraften i hela landet, genom att informera om och bidra till ökad förståelse för hanteringen av immateriella tillgångar hos företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet. PRV har haft ett särskilt 1 PRV och . Det offentliga stödsystemet för hantering av företags immateriella tillgångar. Innovationssystemet för immateriella tillgångar regeringsuppdrag att tillsammans med genomföra insatser för att öka små och medelstora företags konkurrenskraft genom förbättrat offentligt stöd för hantering av immateriella tillgångar. PRV, , /, , , och arbetar också gemensamt inom ett nätverk mot piratkopiering för att höja kompetensen och lyfta frågor om piratkopiering. PRV:s verksamhet beskrivs mer i detalj i kapitel 5. har ansvar för växtsortsskydd, som regleras i växtförädlarlagen (1997:306). Myndigheten kan bevilja en växtförädlarrätt, dvs. en immateriell rättighet för en växtsort. ger ensamrätt till företagsnamn inom den bransch som namnet används. För bolagsformerna enskild firma, handelsbolag och kommanditbolag gäller skyddet bara i det län som verksamheten finns. hanterar auktorisation och tillsyn över patentombud. Ett företags patenträttsliga arbete utförs ofta av patentombud, som arbetar på exempelvis advokatbyråer eller patentbyråer. Genom patentombudsnämnden erbjuds patentombud möjlighet att bli statligt auktoriserade. För att bli auktoriserad ska den sökande bl.a. ha blivit godkänd på ett kunskapsprov som består av en teknisk och en juridisk del. Vid utgången av 2013 fanns knappt 400 patentombud registrerade i Sverige.2 är kanslifunktion till och ansvarar för löpande administration och för att hålla registret över patentombuden. Innovationssystemet för immateriella tillgångar Den som innehar en immateriell rättighet, till exempel ett varumärke, upphovsrätt, mönsterrätt eller patent, kan ansöka hos om ingripande. Det innebär att verket stoppar misstänkta intrångsvaror som importeras, exporteras eller transiteras genom landet. , , utformar och förser försvaret med försvarsmateriel och tjänster. Hos FMV finns en patentenhet för de myndigheter som hör till Försvarsdepartementet. Enheten handlägger ärenden som rör immaterialrättsliga frågor. Verksamheten innefattar att utreda uppfinningar och patent samt att utarbeta och fullfölja patentansökningar i och utomlands. Enheten bevakar också andras patentansökningar och informerar om nya patent inom försvarsområdet. Dessutom kan man lämna in invändningar mot andras patent, och utreda påstådda intrång vid försvarets upphandling eller användning av teknik. Mönster- och varumärkesansökningar behandlas på likartat sätt. Enheten hanterar även upphovsrättsfrågor, både gällande vilka rättigheter försvaret har och olika intrångsfrågor. Patentenheten är vidare sammanhållande för att ge försvarets uppfattning om försvarsuppfinningar bör hållas hemliga. När patentansökningar avseende uppfinningar som klassas som försvarsuppfinningar lämnas in till PRV, skickar PRV dem till FMV för prövning av om de ska hållas hemliga. tar beslut i dessa frågor. I vissa frågor kan patentenheten själv fatta beslut. Det gäller bland annat beslut om att hemlighålla försvarsuppfinningar som kommer från länder med vilka har en överenskommelse om att sekretessbelägga patentansökningar som är hemliga i ursprungslandet. Innovationssystemet för immateriella tillgångar Samtliga utredningar om immaterialrättsbrott leds av åklagare och handläggs av Nationella gruppen mot immaterialrättsbrott vid . Fyra åklagare har som enda uppgift att handlägga dessa brott nationellt. Utredningar av immaterialrättsliga brott handläggs vid polismyndigheterna i , och . I finns också en nationell samordnare för immaterialrättsliga brott. Utredningsarbetet bedrivs av särskilt utbildade utredare. Patentbesvärsrätten (PBR) är en specialdomstol som hanterar överklagan av beslut från i ärenden om patent, varumärken och mönster samt namn och utgivningsbevis. Domstolen överprövar också Statens jordbruksverks beslut i ärenden om växtsortsskydd. PBR:s prövning innebär att den sökande genom ett avgörande i domstol får fastställt om det som ansökan avser, dvs. en uppfinning, ett varumärke, ett mönster eller en växtsort, uppfyller villkoren för att omfattas av ensamrätt. I mån av resurser deltar PBR:s ledamöter i de allmänna domstolarnas arbete med patentmål och bidrar med patenträttslig och teknisk sakkunskap. Regeringen avser att inrätta en särskild domstol för immaterialrättsliga, marknadsföringsrättsliga och konkurrensrättsliga mål, och som en konsekvens bl.a. avveckla Patentbesvärsrätten. Regeringen har övervägt utformningen av domstolsprövningen av mål inom dessa områden och konstaterat att de tillhör de mest komplicerade som handläggs i domstol. Att domstolsprövningen är utspridd på ett antal olika domstolar i kombination med ett lågt antal fall försämrar möjligheten till en effektiv handläggning med hög kvalitet. Avsikten är att den nya domstolsordningen ska träda i kraft under våren 2016.4 Polismyndigheternas handläggning av ärenden om immaterialrättsliga brott. 2014/15:1. Utgiftsområde 4: Rättsväsendet. Innovationssystemet för immateriella tillgångar AB:s uppdrag är att bidra till hållbar tillväxt och innovation genom att förbättra möjligheterna att utveckla konkurrenskraftiga företag såväl nationellt som globalt. Verksamheten innefattar förmedling av lån, ägarkapital och rådgivning. Den omfattar alla faser i ett företags utveckling, från idé till satsning på tillväxt och expansion. har kontor i alla län. har även riskkapitalverksamhet inom . möter frågor kring immaterialrätt och immateriella tillgångar främst inom sin innovationsrådgivning och riskkapitalverksamhet. Innovationsrådgivningen vänder sig till idéer som har affärspotential och är nya eller väsentligt förbättrade jämfört med befintliga lösningar. Rådgivningen anpassas till företagets behov och situation och är kostnadsfri. kan också bidra med finansiering i form av förstudiemedel, som används för att verifiera innovativa idéer i projektfasen. Stödet är max 25–och kan användas för att köpa in externa tjänster, t.ex. för att ta fram en IP- strategi eller göra en nyhetsgranskning. Innovationsrådgivarna arbetar till viss del själva med att bedöma om det finns ett nyhetsvärde eller immaterialrättsliga hinder för företagets affärsidé, men man använder sig också av PRV:s tjänster och externa konsulter. fick 5 805 kunder innovationsrådgivning och beviljades i förstudiemedel. distribuerar även finansiering från andra aktörer, t.ex. affärsutvecklingscheckar från , IP-checkar från i samarbete med PRV och innovationscheckar från . i Syd är en investmentfond som fokuserar på att hantera patentportföljer baserade på kunskap från svensk forskning. Bolaget fångar upp uppfinningar från svensk forskning och patenterar dem, för att sedan bl.a. licensiera ut dem eller utveckla dem inom ett företag som sedan knoppas av. Forskarpatent i Syd kommer att integreras med Syds verksamhet i regionen. Innovationssystemet för immateriella tillgångar uppdrag är att främja hållbar tillväxt genom att förbättra förutsättningarna för innovation och att finansiera behovsmotiverad forskning. Myndigheten stimulerar ökat nyttiggörande av forskning, investerar långsiktigt i starka forsknings- och innovationsmiljöer och utvecklar mötesplatser. verksamhet är även inriktad på att stärka internationell samverkan. är också nationell kontaktmyndighet för EU:s ramprogram för forskning och utveckling, Horizon 2020. driver ett antal satsningar där företag får finansiering till innovativa projekt och där utveckling av immateriella tillgångar är centralt. Myndigheten ger inte själv råd avseende immateriella tillgångar, men kan helt eller delvis finansiera företags kostnader för att köpa in rådgivning från externa konsulter, t.ex. inom programmen Forska & Väx och VINN NU. genomförde en pilotsatsning kallad , där företag som fått finansiering från kunde söka finansiering för att gå igenom sina immateriella tillgångar och utveckla en strategi. har därefter haft ett särskilt regeringsuppdrag att tillsammans med PRV genomföra insatser för att öka små och medelstora företags konkurrenskraft genom förbättrat offentligt stöd för hantering av immateriella tillgångar – 2013. –2016 fortsätter arbetet, med finansiering från . huvuduppgifter är att i alla delar av landet främja hållbar näringslivsutveckling och hållbar regional tillväxt samt genomföra strukturfondsprogram. I myndighetens uppdrag ingår att utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, hållbar tillväxt och utveckling i företag, stärkt konkurrenskraft samt förenkling för företag. har inte specifik rådgivning avseende immaterialrättsliga frågor, men flera av de insatser myndigheten gör berör hantering av immateriella tillgångar. har –2012 koordinerat och utfört fem uppdrag från regeringen för Innovationssystemet för immateriella tillgångar att stärka kulturella och kreativa näringar, där immateriella rättigheters betydelse för affärsutveckling framgick. Verket driver också ett program för kulturella och kreativa näringar, och arbetar inom detta just för att öka kunskapen om immateriella rättigheters betydelse för affärsutveckling inom näringarna. En av programmets aktiviteter är en branschdialog med organisationer inom kreativa och kulturella näringar, där ett möte har fokuserat på immateriella rättigheter. Inom och program Ungas innovationskraft arrangerade en kurs tillsammans med PRV om rådgivning kring hantering av immateriella tillgångar i samband med appar och dataspel. är också huvudfinansiär och koordinator för (), som syftar till att ge stöd till små och medelstora företag och öka deras internationalisering. I ingår 15 nationella och regionala näringslivsorganisationer. Nätverket har bl.a. hållit utbildningar för innovationsrådgivare kring företags hantering av immateriella tillgångar. ger dessutom stöd i form av affärsutvecklingscheckar till små- och medelstora företag som vill växa. Stödet gör det möjligt att köpa in extern kompetens för utveckling av varor och tjänster eller internationalisering. Företagen kan använda checken för att få rådgivning om immateriella rättigheter och beställa nyhetsgranskningar, däremot inte för att finansiera själva patentansökan. var stödet för utveckling av varor och tjänster 50–, och stödet för internationalisering 50– . Företaget ska finansiera lika mycket själv. Tillsammans med och driver webbplatsen som samlar information och e- tjänster som den som ska starta eller driva företag kan ha nytta av. Flera myndigheter bidrar med information till webbplatsen. Bland annat finns där information om patent, varumärken och design, med externa länkar för mer information. Innovationssystemet för immateriella tillgångar 4.2.4Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete Sida arbetar för att minska fattigdomen i världen genom att förmedla bidrag och annan finansiering. Bland annat driver Sida internationella utbildningsprogram som erbjuder stöd till utvecklingsländer i deras arbete med att genomföra reformer och bidra till landets utveckling. Inom detta program finansierar Sida kunskapsspridning om immaterialrätt, i samarbete med och via anpassade kurser som PRV ger. På detta vis får utvecklingsländer kunskap och verktyg så att de kan utveckla ett väl fungerande immaterialrättsligt system. De tolv innovationskontoren bidrar i det strategiska arbetet på universitet och högskolor med nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Innovationskontoren erbjuder forskare och studenter allmän affärsrådgivning och vägledning. I övrigt varierar verksamhetens innehåll mellan kontoren. Vissa kan ge kvalificerat stöd bl.a. inom kommersialisering inklusive patentering och licensiering, kunskapsutbyte och principer för kontraktsforskning. De nitton holdingbolagen gör det möjligt för universitet och högskolor att bilda, äga, utveckla och sälja bolag eller vara medlem i ekonomiska föreningar. Bolagsordningarna för holdingbolagen medger numera engagemang också vid andra högskolor än den till vilken respektive holdingbolag är knutet. Vilken verksamhet de olika holdingbolagen bedriver varierar, men det finns några som själva eller via dotterbolag har omfattande verksamhet inom hantering av immateriella tillgångar, t.ex. universitets och . Innovationssystemet för immateriella tillgångar En inkubator stöttar entreprenörer i att utveckla sin affärsidé till ett framgångsrikt företag. Inkubatorer stöttar entreprenörerna med aktiv och anpassad affärscoachning, finansiella, tekniska och kommersiella nätverk samt kontorsservice. De finansieras ofta med offentliga medel på och regional nivå, och de kan också söka medfinansiering från inkubatorprogram. Vilket stöd som entreprenörerna erbjuds kring hantering av immateriella tillgångar varierar. Vissa inkubatorer gör genomgångar av immateriella tillgångar inför beslutet om ett företag ska antas till inkubatorn. Många inkubatorer har samarbetsavtal med patentbyråer och advokatfirmor, där företagen erbjuds viss kostnadsfri konsultation och ytterligare tjänster till rabatterade priser. Vissa har också egna affärscoacher med djupare kunskap om immateriella tillgångar som kan bistå företagen under deras affärsutveckling. Det finns ett antal statliga bolag och stiftelser som har i uppdrag att förbättra tillgången på kapital för privata företag i olika faser och branscher. Dessa är , , , Stiftelsen , och Stiftelsen Industrifonden. I samband med att en investering i ett företag övervägs görs en genomgång av företagets tillgångar (due diligence), vilket innefattar immateriella tillgångar. Investerarna undersöker även om bolaget har freedom-to-operate på de marknader de avser att verka på, eller om de hindras av någon annans immateriella rättigheter. arbetar för ett hållbart energisystem, som förenar ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. stöttar forskning och utveckling för ny kunskap kring tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi. Myndigheten arbetar också med affärsutveckling och Innovationssystemet för immateriella tillgångar kommersialisering, främst genom olika typer av lån, men bidrar även med teknisk kompetens, marknadskännedom och aktiv affärsutveckling till svenska företag inom energiområdet t.ex. genom upparbetade nätverk. kan finansiera ett projekt som avser experimentell utveckling, och i samband med det, patentarbete. Det finns olika möjligheter att finansiera nyhetsundersökningar och patentansökningar inom ramen för myndighetens mandat att främja affärsutveckling av hållbar energiteknik.