sou · H3B380d2 · 2015-09-30 00:00:00 — Om fullmaktsgivaren varaktigt och i huvudsak är ur stånd att ha hand om de angelägenheter som fullmakten avser och fullmakten omfattar frågor som gäller hälso- och sjukvård, omsorg och forskning bör däremot registrering, lik- som för framtidsfullmakter i generell mening, vara en förutsättning för ikraftträdande. I första stycket anges förutsättningarna för att överförmyndaren ska registrera en framtidsfullmakt. Registreringsförfarandet innebär enligt förslaget i Ds 2014:16 att fullmäktigens ansökan enligt 1 kap. 10 §, tillsammans med bifogade handlingar, ska sammanföras till en akt och att varje överförmyndare ska föra ett register över verk- samma framtidsfullmakter.75 Då syftet är att föra register över full- makter som är verksamma i mer generell mening ska registrering inte ske när en fullmakt träder i kraft vid tillfälligt behov av en företrädare eller i fall då fullmaktsgivaren har behov av en före- trädare i en viss fråga men inte i huvudsak är ur stånd att ha hand om de angelägenheter som fullmakten avser. Som en förutsättning för registrering anges i andra punkten, i dess lydelse enligt Ds 2014:16, att framtidsfullmakten ska uppfylla kraven i 1 kap. 1 § 75 Ds 2014:16 s. 156. andra stycket och 2 § första stycket samt att den har upprättats på det sätt som sägs i 3 §. Justeringar har gjorts i punkten för att det tydligt ska framgå att en förutsättning för registrering är att full- maktsgivaren varaktigt och i huvudsak är ur stånd att ha hand om de angelägenheter som fullmakten avser och att så kan ske också beträffande fullmakter som omfattar frågor som gäller hälso- och sjukvård och forskning. Enligt andra stycket i dess lydelse enligt Ds 2014:16 ska full- makten inte registreras i den utsträckning som den saknar verkan enligt bl.a. 1 kap. 2 § andra stycket (enligt vilken ett förordnande i en framtidsfullmakt som omfattar åtgärder inom hälso- och sjukvården saknar verkan). Stycket har justerats som en följd av ändringen i den paragrafen, vilken innebär att en framtidsfullmakt kan omfatta frågor som gäller hälso- och sjukvård eller forskning under förutsättning att detta anges särskilt. 1 kap. 12 § Tingsrätten kan på ansökan av den som anges som fullmäktig i en framtidsfullmakt fastställa framtidsfullmakten. Fastställelse ska ske om fullmaktsgivarens tillstånd är sådant som anges i 1 § första stycket och framtidsfullmakten uppfyller kraven i 1 § andra stycket och 2 § första och andra stycket samt har upprättats på det sätt som sägs i 3 §. En ansökan om fastställelse ska vara skriftlig och framtidsfullmakten ska uppvisas i original. I samband med ansökan ska fullmäktigen ge in läkarintyg eller annan likvärdig utredning om fullmaktsgivarens hälso- tillstånd. Han eller hon ska också lämna uppgifter om hur fullmakts- givarens make eller sambo och närmaste släktingar kan nås. Rätten ska ge fullmaktsgivaren tillfälle att yttra sig över ansökan, om det kan ske. Fullmaktsgivarens make eller sambo och närmaste släktingar ska underrättas om ansökan. Vid rättens handläggning tillämpas i övrigt lagen (1996:242) om domstolsärenden. Behörig domstol enligt första stycket är tingsrätten i den ort där den enskilde är folkbokförd. Paragrafen beskriver hur en rättslig prövning av fullmaktsgivarens förmåga att fatta beslut själv kan komma till stånd. Om fullmakts- givaren, enligt 1 kap. 11 § första stycket 4, har villkorat ikraft- trädandet av en sådan prövning utgör den en ovillkorlig förut- sättning för framtidsfullmaktens ikraftträdande. Även om så inte är fallet kan den i framtidsfullmakten utpekade fullmäktigen när som helst initiera en rättslig prövning genom en ansökan till tingsrätten. I första stycket anges vilka krav som ska vara uppfyllda för att rätten ska kunna fastställa en framtidsfullmakt. Också fullmakter som omfattar frågor gällande hälso- och sjukvård, omsorg eller forskning ska kunna fastställas. Liksom beträffande registrering ska dock en förutsättning vara att fullmaktsgivaren varaktigt och i huvudsak är ur stånd att ha hand om de angelägenheter som full- makten avser. En fullmakt som träder i kraft när personen i fråga tillfälligt är i behov av en företrädare eller har behov av en före- trädare i en viss fråga men inte i huvudsak är ur stånd att ha hand om de angelägenheter som fullmakten avser ska alltså inte kunna fastställas. Justeringar har därför gjorts i första stycket. Det bör framhållas att det även i de fall då rätten inte kan fastställa full- makten (och denna inte kan registreras enligt 1 kap. 11 §) görs enligt våra förslag en prövning av fullmaktgivarens förmåga att själv ta ställning i en fråga. Det fattas då också formella beslut av legiti- merade läkare och annan personal om behov av en företrädare. Ett beslut som inte fattas av en legitimerad läkare ska grunda sig på intyg utfärdat av en sådan läkare eller annan likvärdig utredning om personens hälsotillstånd och behov av en företrädare (se t.ex. 11 § LSH). 1 kap. 25 § Om framtidsfullmakten har trätt i kraft enligt 9 § men fullmakts- givarens tillstånd är sådant som anges i 1 §, saknar fullmakten verkan, när inte annat följer av 2 § tredje stycket eller 19 §. Framtidsfullmakten saknar också verkan om överförmyndaren enligt 22 § beslutat att fullmakten inte längre får brukas av fullmäktigen. En framtidsfullmakt träder, enligt 1 kap. 9 §, i generell mening i kraft när fullmaktsgivarens hälsotillstånd är sådant som anges i 1 kap. 1 § och fullmakten har registrerats i enlighet med 1 kap. 11 §. Om fullmaktsgivarens tillstånd förbättras i sådan utsträckning att det är sådant som anges i 1 kap. 1 §, upphör normalt verkningarna av fullmaktsförordnandet. En framtidsfullmakt som ger behörighet i frågor som gäller hälso- och sjukvård, omsorg eller forskning kan, enligt förslaget till 1 kap. 2 § tredje stycket, träda i kraft redan när personen i fråga tillfälligt är i behov av en före- trädare och även om han eller hon har behov av en företrädare i en viss fråga men inte i huvudsak är ur stånd att ha hand om de angelägenheter som fullmakten avser. I ett sådant fall kan alltså en framtidsfullmakt som registrerats och därefter förlorat sin verkan, eftersom fullmaktsgivarens tillstånd förbättrats, återigen tas i bruk. Justeringar har gjorts i paragrafen mot bakgrund av vad som anförts. Lagen träder i kraft . Fullmakter som har upp- rättats före ikraftträdandetidpunkten kan ha verkan som framtids- fullmakter efter ikraftträdandet, om de uppfyller förutsättningarna i lagen. Förslaget i denna del har behandlats i avsnitt 16.2.1. Adlercreutz, A & , L, Avtalsrätt I, 13 uppl, Juristförlaget i , 2011 , P & Ulväng, M & Jareborg, N, Kriminalrättens grunder, 2 uppl, Iustus, 2013 Bartlett, P, The United Nations Convention on the Rights of Per- sons with Disabilities and Mental Health , , vol 75, nr 2012 Beauchamp, T L & Childress, J F, Principles of Biomedical Ethics, 7 uppl, , 2001 , A, Offentlighetsprincipen, 9 uppl, , 2015 , L & , M, A virtue-ethical approach to substit- uted judgment, Ethics and Medicine, vol. 25, nr 2, 2009 , L & , M, Ställföreträdarskap: en översikt. I: Ställ- företrädarskap i vård och omsorg, , 2012 , L & , M & , T, Vilka personer saknar förutsättningar att ge informerat samtycke till att delta i forskning? En rättslig och etisk diskussion rörande etikprövningslagens regler och tillämpning, Förvaltningsrättslig tidskrift, nr 1, 2014 , L & , M & , M K, ”What the patient would have decided”: A fundamental problem with the substituted judgment standard, Medicine, Healthcare and Philosophy, vol. 10, nr 3, 2007 Brudney, D, Choosing for another: beyond autonomy and best interests, The Report, vol 39, nr 2, 2009 , B, Teorier om livskvalitet, , 2003 , A E & , D W, Deciding for Others: The Ethics of Surrogate Decision Making, , 1990 , H, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis – en kommentar till om de mänskliga rättigheterna, 4 uppl, Juridik, 2012 Donnelly, M, Best interest, patient participation and the Mental Capacity Act 2005, , 17:1–29, 2009 Donnelly, M, Healthcare decision-making and the law: autonomy, capacity and the limits of liberalism, , 2010 Dresser, R, Precommitment: A misguided strategy for securing death with dignity, , vol. 81, nr 7, 2003 , I (red. ), Personcentrering inom hälso- och sjukvård – Från filosofi till praktik, Liber, 2014 , I, Personfilosofi – filosofiska utgångspunkter för person- centrering inom hälso- och sjukvård. I: Personcentrering inom hälso- och sjukvård, Liber, 2014 , T, Syftet som försvann – förmynderskaps- rätten för vuxna på irrvägar, , nr 2, 2013/14 Goffin, T, Advance Directives as an Instrument in an Ageing Europe, , vol 19, nr 2, 2012 Grisso, T & Appelbaum, P S, Assessing Competence to Consent to Treatment: A Guide for Physicians and Other Health Pro- fessionals, , 1998 , T & , B, Förvaltningslagen – med kommentarer, 3 uppl, 2010 , E & Stjernquist, N & , M & , G, Grundlagarna (, Zeteo, /zeteo) , J, Kommentarer till kommunallagen (1991:900) (jan. 2015, Karnov, ) Jareborg, N, Allmän kriminalrätt, Iustus, 2001 Jareborg, N, Brotten I – Grundbegrepp: Brotten mot person, 2 uppl, Iustus, 1984 , L-Å & , J, Hälso- och sjukvårdslagen – med kom- mentarer, 8 uppl, Juridik, 2010 & Karlawish J H & & Wall I F & Bozoki A C & Appelbaum P S, Preservation of the capacity to appoint a proxy decision maker: implication for dementia research, General , 02, vol 68, nr 2, 2011 , A-C, Privaträttsliga subjekt inom . I: Rätts- säkerhetsfrågor inom socialrätten, Juridik, 2002 Lenberg, E & , U & Tansjö, A, Offentlighets- och sekretess- lagen ([t.o.m. supplement 10], Zeteo, /zeteo) , L & , P-A & Thunved, A, Nya sociallagarna med kommentarer i lydelsen , 28 uppl, Juridik, 2014 , M K, Laglöst land. I: Ställföreträdarskap i vård och omsorg, , 2012 Olick, R S, Taking advance directives seriously: Prospective auto- nomy and decisions near the end of life, , 2001 , E, Samtycke till medicinsk vård och behandling, En rätts- vetenskaplig studie, Iustus, 1994 , J, Hälso- och sjukvårdslagen – med kommentarer, 6 uppl, Norstetds Juridik, 2000 Saldert, C, Personcentrerade samtal vid kommunikationshinder. I: Personcentrering inom hälso- och sjukvård, Liber, 2014. , L & , C, Shared decision making, paternalism and patient choice, Health Care Analysis, vol 18, nr 1, 2010 Srebnik, D S & La Fond, J Q, Advance directives for mental health treatment, , vol 50, nr 7, 1999 Thörnquist, A & , , Ställföreträdarskapets villkor på äldreboendet. I: Ställföreträdarskap i vård och omsorg, , 2012 , L & , Ö, , En kommentar, 2 uppl, Norstetds Juridik, 2010 , E & , J, Överförmyndarpraktika, En praktisk handledning för överförmyndaren, Juridik, 2013 , E & , J, Överförmyndarpraktika, En praktisk handledning för överförmyndaren (, Zeteo, /zeteo) Warnling-Nerep, W, ”Påtvingat kroppsligt ingrepp” (RF 2:6) och JO:s rättsvägledande funktion, Förvaltningsrättslig tidskrift, nr 1, 2002 , B, Enskilds rättsskydd mot påtvingat kroppsligt ingrepp. I: Om våra rättigheter, antologi utgiven av Rättsfonden, , 1980 , S & , H-O, Personuppgiftslagen (, Zeteo, /zeteo)