sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Rapporterna visar vidare hur hierarkier, forskarideal och föreställningar om kön tillsammans resulterar i ojämlika arbetsvillkor för kvinnor och män.73 Män tilldelas också mer forskningsmedel än kvinnor. Det gäller både i absoluta termer och i förhållande till andelen kvinnor och män i den forskande personalen. Den slutsatsen drar Statskontoret, som på regeringens uppdrag har analyserat hur svenska universitet och högskolor fördelar sina forskningsanslag ur ett jämställdhets- perspektiv.74 Av rapporten ur ett jämställdhets- perspektiv framgår att av anslagsmedlen 2013 användes för kvinnors löner och för mäns löner. Rapporten visar på flera förklaringar till utfallet, bl.a. sammansättningen av den forskande personalen. Professorer får normalt mer forskningsmedel än andra sökande och en majoritet av professorerna är män. I rap- porten konstateras också att jämställdhet sällan är ett kriterium när lärosätena fördelar sina forskningsanslag. De undersökta lärosätena har inte heller själva analyserat fördelningen av anslagsmedel utifrån kön, men skulle kunna göra det. Enligt Statskontoret är mängden 72Universitets- och högskolerådet (2014). 73Universitets- och högskolerådet (2014). Se även (2006); (2011). 74Statskontoret (2014a). Se även SOU 2011:1. Jämn fördelning av makt och inflytande anslagsmedel och externa forskningsmedel som kommer kvinnor och män till del en viktig indikation på möjligheten för kvinnor och män att bedriva forskning. Slutsatsen är därmed att kvinnor har sämre ekonomiska möjligheter än män att bedriva forskning. En förklaring till att kvinnor tilldelas forskningsmedel i mindre utsträckning än män står att finna i föreställningar om kön. Av studie Jämställdhetsobservationer i ett urval av beredningsgrupper 2012 framgår bl.a. att det fanns tydliga könsmönster i gruppdynamiken under möten då ansökningar om forskningsanslag bereddes.75 Det kunde bl.a. handla om var ledamöterna satt och hur väl de hördes. Status kom till uttryck i vem som bekräftade vem under diskussionerna och vem ordföranden spontant vände sig till för att stämma av ett beslut eller ett resone- mang. I vissa grupper uttalade sig män om ansökningar som de var öppna med att de inte hade läst. Forskning om beredningsprocesser och fördelningsutfall bekräftar bilden av att kvinnor förfördelas vid finansiering av forskning.76 Det gäller såväl graden av framgång vid fördelning av anslag från nationella forskningsråd som storleken på sökt och erhållet belopp. Orsakerna till denna förfördelning är många och komplexa. En för- , som ligger i linje med , är att forsk- ningsberedningen präglas av föreställningar om kön som medför att kvinnors meriter och kvalifikationer undervärderas. En annan för- , som Statskontorets rapport pekade på, är bristande karriär- vägar i akademin, i kombination med beredningsprocesser för forsk- ning som premierar ansökningar med professorer som huvudsökande. Vid landets lärosäten bedrivs ett arbete för att öka andelen kvinnliga professorer bl.a. genom att erbjuda kvinnliga docenter tid till forskning och därmed vetenskaplig meritering. Även om köns- fördelningen är långt ifrån jämställd, har andelen kvinnor bland professorerna ökat , från . Mot bakgrund av vad som anfördes ovan väcker dock det nuvarande forskningsfinansiella systemets utformning och rutiner, liksom föreställningar om kön i beredningsprocesser, frågor om möjligheten för kvinnor och män att bedriva forskning, meritera sig och göra karriär på lika villkor. I förlängningen väcker resultaten 75Vetenskapsrådet (2013). 76Bondestam & (2015). Jämn fördelning av makt och inflytande också frågor om makten över vilken kunskap som produceras vid universiteten och högskolorna och vems forskningsagenda som ges företräde. 4.9Deltagande i medborgerliga aktiviteter En grundläggande komponent i ett jämställt samhälle är deltagande i medborgerliga aktiviteter såsom politiskt deltagande, förenings- deltagande och protestaktiviteter. Med medborgerligt deltagande avses aktiviteter som utförs av medborgarna, inte de politiska före- trädarna, i syfte att bl.a. påverka politiken. I detta avsnitt ska enbart ett par nedslag göras. Vi belyser valdeltagande och medlemskap i politiska partier och i de stora fackliga organisationerna. Ett högt valdeltagande brukar ses som en hörnsten i representativa demokratiska system. Även om det är mindre uttalat vad eller vilka värden ett högt valdeltagande anses främja är värdet av ett högt val- deltagande inte ifrågasatt som sådant. Ett värde som brukar lyftas fram är att valdeltagande kan kopplas samman med legitimitet. Ett lågt valdeltagande anses riskera att urholka den representativa demo- kratins legitimitet. Valdeltagandet är överlag mycket högt i . Trots att tillhör den grupp länder där en gradvis minskning av valdeltagandet har ägt rum , har trenden vänt och valdeltagandet har ökat successivt , se figur 4.8.77 77 Se SOU 2007:84. Jämn fördelning av makt och inflytande Figur 4.8 Valdeltagande i riksdagsval 1921–2014 efter kön Röstande i procent av röstberättigade Källa: SCB (2014a). har kvinnor ett något högre valdeltagande än män.78 riksdagsval röstade av kvinnorna och 81 pro- cent av männen, och vid valet hade kvinnors och mäns röstetal ökat till . riksdagsval röstade av kvinnorna och av männen, för att stiga till vid val. Även bland förstagångsväljarna är valdeltagande högre hos kvinnor än män. Bland förstagångsväljarna var kvinnor och män, och vid det nästkommande valet hade valdelta- gande ökat till för kvinnor och för män. Vid valen 2010 och ökade valdeltagandet bland förstagångsväljarna ytterligare: från bland kvinnorna och från bland männen. Kvinnor är generellt mer aktiva väljare än män, såväl 2002 som 2014. Endast i åldersgruppen över 65 är män mer aktiva väljare än kvinnor i samma åldersgrupp. 78 SOU 2007:84. Jämn fördelning av makt och inflytande har utländska medborgare rätt att rösta i val till kom- munfullmäktige. Som framgår av figur 4.9 har valdeltagandet minskat stadigt bland både kvinnor och män i denna grupp. Figur 4.9 Valdeltagande i kommunfullmäktigval 1976–2014 bland utländska medborgare efter kön Röstande i procent av röstberättigade Källa: SCB (2014a). 4.9.2Medlemskap i politiska partier Vägen till makt och inflytande för den enskilda medborgaren går ofta genom aktiv medverkan i politiska partier, fackliga organisationer och intresseorganisationer. I fråga om medlemskap i politiska partier gäller att få medborgare är medlemmar och att det finns förhållande- vis små skillnader mellan kvinnor och män.79 var av kvinnorna medlemmar i ett politiskt parti, jämfört med 6,2 pro- cent bland männen. var av kvinnorna medlem- mar jämfört av männen. Könsskillnaden har således minskat. 79 (2015). Jämn fördelning av makt och inflytande 4.9.3Medlemskap i fackliga organisationer I ett internationellt perspektiv har de fackliga organisationerna i fortfarande stor medlemsuppslutning och organisationerna har stora resurser till sitt förfogande. Även om arbetsmarknadens parter inte längre spelar samma centrala roll i svenskt politiskt besluts- fattande som har de fortfarande betydande möjlig- heter till att driva sina intressen och påverka det politiska besluts- fattandet. Av samtliga personer 16–var av kvinnorna och av männen 2013 aktiva i en facklig organisation.80 Akti- vitetsgraden varierar mellan olika åldersgrupper. I åldersgrupperna 25– och 34–är män mer aktiva än kvinnor. I åldersgrupperna 45–och 55–är däremot kvinnor mer aktiva än män. Könsfördelningen bland medlemmarna i de fackliga organisa- tionerna varierar. LO har en något högre andel män bland sina med- lemmar. har en något högre andel kvinnor och TCO har kvinnor bland sina medlemmar. Könsfördelningen på de olika förtroendeposterna inom LO, TCO och varierar också. Andelen kvinnor i det högsta besluts- fattande organet i respektive organisation har ökat : från kvinnor i LO:s representantskap, från kvinnor i och från 42 till 43 pro- cent kvinnor i . Könsfördelningen i deras respek- tive styrelser skiljer sig däremot åt : i LO har andelen kvinnor halverats, från , i TCO har andelen kvinnor minskat från , medan andelen kvinnor i har ökat från . Andelen kvinnor bland de fackliga organisationernas förbundsordförande varierar och mellan organisationerna. I LO minskade andelen kvinnor bland förbundsordförandena från till . I både TCO och ökade andelen kvinnor bland förbundsord- förandena, från i TCO och från i . Utvecklingen avseende fördelningen av kvinnor och män bland förtroendevalda i fackliga organisationer har följaktligen både rört sig i en positiv och en negativ riktning det senaste årtiondet. 80 (2015). Jämn fördelning av makt och inflytande Målet om jämn fördelning av makt och inflytande handlar också om att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att delta i och på- verka det som formar våra föreställningar, normer och idéer om oss själva och vårt samhälle. Det gäller bl.a. kultur och massmedia, in- klusive sociala medier. Kulturen är dessutom en av de arenor som kvinnor och män använder för att utöva sina demokratiska rättig- heter. Därför är de jämställdhetspolitiska målen om kvinnors och mäns lika makt att forma samhället och sina egna liv angelägna på kulturområdet. I avsnittet som följer görs några illustrativa nedslag i utveck- lingen på valda områden inom kulturfältet. Nedslagen bygger på den forskarrapport om kultur och jämställdhet som utredningen har låtit ta fram och som är författad av Forskarrapporten visar att det generella mönstret på kultur- området , precis som samhället i stort, är att kvinnor deltar på de flesta områden, men inte högt upp i hierarkierna.82 En horisontell, vertikal och intern könssegregering går att följa . Förbättringar har förvisso ägt rum på området, men utvecklingen utmärks också av en brist på framsteg. Villkoren på kulturområdet har visat sig vara svårföränderliga. I fråga om upphovspersoner visar Hermeles underlagsrapport till utredningen att filmen har gått från av oförändrad representation av kvinnliga upphovspersoner på till något mer jämställda siffror framför allt under det nya filmavtalets första år, 2013.83 Detta år uppnåddes de högsta noterade siffrorna för kvinnor: kvinnor regisserade, kvinnor skrev 81Hermele (2015). Se även Myndigheten för Kulturanalys (2014a). 82Hermele (2015). 83Det nya filmavtalet som trädde i kraft har skärpta jämställdhetsmål. Produk- tionsstöden ska nu fördelas jämnt mellan kvinnor och män och vid utgången av 2015 ska summan av de utdelade stöden ha gått till kvinnor och män inom var och en av de tre yrkeskategorierna regissör, manusförfattare och producent. Jämn fördelning av makt och inflytande manus och kvinnor producerade långfilmer som till- delades stöd av Svenska Filminstitutet.84 Inom teatern är män i högre grad representerade som teater- regissörer och dramatiker i de resursstarka formaten, det vill säga vuxenproduktioner och på stora scener.85 Manliga regissörer har visat sig vara benägna att i stor utsträckning regissera man- liga dramatiker och endast i sällsynta fall regissera kvinnliga drama- tiker, medan det hör till vanligheterna att kvinnor regisserar manliga dramatiker. Inom dansen har en stor andel av de prestigefyllda institutions- uppdragen gått till manliga koreografer. Kvinnliga koreografer med urpremiärer, premiärer och nypremiärer på de svenska dansscenerna låg på , 2011, 2013. och menar att utifrån ett kvantitativt procentmål om 50/50 kan könsfördelningen uppfattas som positiv, men eftersom koreografgruppen utgörs av kvinnor betyder det att det är betydligt svårare för kvinn- liga koreografer än för manliga att få uppdrag.86 Musiken utmärks av en bristande jämställdhet.87 Enligt Hermele pågår ett musikaliskt samtal på landets orkesterhus som kvinnor i princip inte tillåts att delta i. Gästande dirigenter inom musikteatern utgjordes på sin höjd av av kvinnor under –2006. Trots att det går att observera en ökning av kvinnliga ton- sättare uppgick kvinnors verk till under –2014. En manlig tonsättare, , uppnår ensam den siffran. På bild- och formområdet har kvinnor utgjort en majoritet på utbildningarna, men återfinns inte samma utsträck- ning representerade på landets konstmuseer.88 Enligt Hermele har konstmuseerna generellt misslyckats med att fånga ett av den moderna tidens främsta kännetecken: kvinnors ökade deltagande i skapandet av den moderna världen. stipendiefördelning märks av en relativ jämställdhet, men i stipendie- 84Se även (2004); (2014a); (2014b). 85Se även (2009); SOU 2006:42. 86Statens Kulturråd och (2015). 87Se även (2009); KVAST (2014). 88Se även (2011). Jämn fördelning av makt och inflytande fördelning skedde ett trendbrott då fler kvinnor än män tilldelades stipendier. Män fick dock betydligt högre stipendiesummor än sina kvinnliga kollegor. Enligt Hermele är det generella och samlade kunskapsläget om utställningar på de svenska museerna lågt.89 Ingen systematiserad ut- ställningsstatistik med könsperspektiv har hittats, endast sporadiska uppgifter om antal deltagande konstnärer med skriftliga avtal utifrån könsperspektiv. Utvecklingen när det gäller andelen kvinnor på ledande positioner inom kultursektorn visar tecken på såväl framsteg som bakslag. Teatern har gått från en betydande mansdominans bland chefer till en jämn könsfördelning . Musikens anställningar har däremot visat på en tydlig mansdominans på chefs- positionerna, vilken dock har kommit att förändras . Solister- na är till andelen fler män.90 Anställningarna inom museisektorn visar att de exekutiva toppositionerna som museichef och VD besattes av ungefär hälften kvinnor, medan det på länsmuseerna fanns många fler män som länsmuseichefer än kvinnor . Av personalen dominerar kvinnor stort i kategorier som utställning, förmedling, pedagogisk verksamhet och kommunikation, medan män dominerar i kategorierna IT och teknik. 4.10.3Insatser på kulturens område Hermele konkluderar i sin rapport att en rad statliga initiativ för ökad jämställdhet på kulturområdet har genomförts. Det har lett till att frågan har fått ett välbehövligt fokus. Till de generella ut- maningarna hör frågan om långsiktighet, kunskapsinsamling, samord- ning och uppföljning. Att dessa aspekter fungerar bättre 89Se även Myndigheten för Kulturanalys (2014b). 90Hermele (2015). Underlaget visar också att i samtliga kulturinstitutioner med offentligt stöd var representationen av personal som hade sin bakgrund i västvärlden mellan 93 och I de fall då personer med utländsk bakgrund var anställda på institutioner åter- fanns de oftast på befattningar längst ner i organisationen, som butikspersonal, lokalvårdare, receptionister eller tekniker. Jämn fördelning av makt och inflytande är avgörande för att kontinuitet ska uppnås i förbättringsarbetet. I rapporten framförs också förslag om tydligare målbeskrivningar, tydligare återrapporteringskrav, en långsiktig plan för statistikför- sörjning inom kulturområdet, och en samordning mellan mångfalds- och jämställdhetsintegrering. Rapporten visar också på behovet av att systematiskt och strukturerat inkludera fler maktaspekter i jäm- ställdhetsarbetet. Till de mest angelägna utmaningarna på kultur- området hör frågan om hur det intersektionella perspektivet ska integreras i den framtida jämställdhetspolitiken. Att kvinnor och män har samma möjlighet till makt och inflytande i medier är en viktig demokratifråga. Medierna utgör en viktig källa till information om politik och samhälle, en arena för offentlig debatt och en länk mellan olika grupper.91 Modern politik är därmed i hög grad medierad, vilket innebär att den utspelar sig i och via medier- na. Politiken är dessutom medialiserad, genom att den påverkas av medierna och deras inflytande. Medierna kan också utöva avsevärd makt bl.a. över vilka frågor som diskuteras och vilka som får komma till tals i denna diskussion. Det finns därmed jämställdhetsaspekter i såväl mediekonsumtion som medieproduktion. Utredningen har dock inte haft möjlighet att fördjupa sig i alla delar inom detta fält. I avsnittet som följer ska därför enbart några nedslag i utvecklingen på valda områden göras. Nedslagen bygger på den forskarrapport om media, inklusive sociala medier, och jämställdhet som utredningen har låtit ta fram och som är författad av 4.11.1Makt och inflytande i medier Den svenska journalistkåren till hälften av kvinnor och till hälften av män och har varit så sedan 1999.93 På beslutsfattande posi- tioner (vd, styrelseordförande, budgetansvarig, ansvarig utgivare, redaktionsansvarig, personalchef) inom mediaorganisationer finns 91Strömbäck (2015). 92Kleberg (2015). 93Djerf-Pierre (2012). Jämn fördelning av makt och inflytande den jämnaste könsfördelningen inom radioverksamheten (50 pro- cent kvinnor), därefter inom TV-företag (kvinnor) och sist inom dagspress (kvinnor).94 Jämfört med andra EU- länder ligger över genomsnittet. I styrelser för de svenska medieföretagen är andelen kvinnor något högre än andelen män. Det finns emellertid stora skillnader mellan public service-företag och privata mediaföretag när det gäller köns- fördelningen i styrelserna. Andelen kvinnor är i public service-företagen, jämfört i de privata företagen. I fråga om chefspositioner inom dagspressen finns skillnader mellan storstads- och landsortstidningar. Skillnaderna illustreras i tabell 4.10. Tabell 4.10 Chefspositioner inom dagspressen 2013. Könsfördelning (%) 4.11.2Kvinnor och män i nyhetsmedierna I det internationella forskningsprojektet studeras kvinnors representation i nyhetsmedierna. Bland annat studeras könsfördelningen bland reportrar och nyhetssubjekt.95 I projektet väljs en gemensam dag ut och sedan kodas nyheterna i press, radio och TV denna dag i enlighet med en manual och kod- böcker som har tagits fram inom ramen för projektet. har del- tagit : 2000, 2005 och 2010. I den senaste undersökningen, som genomfördes , deltog 108 länder. genomförs en ny undersökning. I ett internationellt perspektiv har den genomsnitt- liga representationen av kvinnor i nyhetsmedierna ökat från 17 pro- Se även red. (2014). 95Kvinnor som nyhetssubjekt omfattar de som intervjuas och/eller att nyheterna handlar om kvinnor. Jämn fördelning av makt och inflytande De huvudsakliga resultaten för , och som sammanfattas i rapporten med kvinnor96 är följande: Könsfördelningen bland reportrarna och presentatörerna är jämn. Kvinnor utgjorde av reportrarna , vilket kan jäm- föras med det internationella genomsnittet på . Däremot varierade könsfördelningen i de olika nyhetsmedierna: av reportrarna i dagspress var kvinnor, medan av radio- reportrarna och av tv-reportrarna var kvinnor. Könsfördelningen bland nyhetssubjekten är ojämn. Svenska ny- heter domineras av män som nyhetssubjekt. var mäns andel som nyhetssubjekt . , hade andelen män minskat till . Kvinnor fick följaktligen komma till tals i nyhetsmedierna i en tredjedel () av intervjuerna. Detta resultat kan jämföras med ett internationellt genomsnitt på 24 pro- cent. Bland nyhetsmedierna har TV-nyheterna flest andel kvinnor som nyhetssubjekt i sina nyheter, . Att förhållandet två tredjedelar män och en tredjedel kvinnor har varit stabilt gör att det går att tala om en struk- turell underrepresentation av kvinnor, menar författarna till rap- porten. 4.11.3Gestaltningar av kvinnor och män i media Kvinnor och män behandlas olika i massmedia. I , som är en analys av om rapporteringen av poli- tiska skandaler i tidningsartiklar –2010, visas att medier tenderar att bevaka politiska skandaler där kvinnor är involverade i större utsträckning än de skandaler där män är inblandade.97 Medierna skri- ver dessutom mer utförligt om de skandaler där en kvinnlig politiker är huvudperson. I den genomsnittliga skandalen med en man som huvudperson publiceras 35 artiklar och med en kvinna som huvud- person nästan det dubbla, 68 artiklar.98 96Edström m.fl. (2010). 97Bromander (2012). 98Statsvetaren (2001) analys av tidningsartiklar om partiledare 2006 och 2010 visar att män i högre grad än kvinnor beskrivs som aktörer medan kvinnor beskrivs som karaktärer. Bildmaterialet gestaltar ofta män i en aktiv position medan kvinnor skildras som mer passiva. Jämn fördelning av makt och inflytande Inom TV finns exempel på hur kvinnor och män skildras på köns- stereotypa sätt. Inom s.k. reality program, exempelvis talang-realities som Idol, , True Talent, X-factor och Fame Factory, skapas inte bara artister, utan även ”manliga artister” och ”kvinnliga artister”. I sin studie av Fame Factory har analyserat hur maskulinitet och femininitet skapas.99 De kvinnliga deltagarna var slående lika varandra. De hade ungefär samma längd, kläder, vikt, frisyrer och sceniska framträdanden. Ingen spelade ut, överdrev det sexuella utspelet, uppträdde maskulint eller gjorde några stora gester. Det var i stället en respektabel och kontrollerad femininitet som fram- ställdes bakom och på scenen. De manliga artisterna var däremot på- fallande olika varandra: deras repertoar inkluderade ”den bredbente rockaren som avslutade låten med ett hopp nerför scentrappan, den charmige, snälla svärmorsdrömmen, den seriöse /songwritern och lastbilschauffören med trivselvikt.”100 Enligt Ganetz har masku- liniteten i sin privilegierade norm större spelrum för variation än femininiteten. 4.11.4Internet – traditionella och sociala medier Internet är en arena som erbjuder fora för kommunikation, infor- mation, kunskap, konsumtion, shopping, underhållning, spel och opinionsbildning. De vanliga massmedierna (TV, film, radio och dags- press) återfinns på nätet, delvis i ny form med inslag av interaktivi- tet. Det som benämns som sociala medier är något annat; det om- fattar aktiviteter som kombinerar social interaktion och skapande av medier, till exempel olika typer av diskussionsrum/communities, bloggar, twitter, sociala nätverk som Facebook, Instagram och online- dataspel. Män använder traditionella medier på nätet i större ut- sträckning än kvinnor. Kvinnor använder däremot sociala medier i större utsträckning än män. 99Ganetz (2008). Se även Ganetz (2015). 100Ganetz (2015). Jämn fördelning av makt och inflytande Barn och ungas bruk av internet Internetstatistiken visar att det finns tydliga skillnader i vad flickor och pojkar i åldersgruppen 12–gör på internet. Drygt 80 pro- cent av pojkarna spelar spel medan motsvarande andel för flickorna är . Vidare gör flickorna () oftare än pojkarna () dagliga besök på FaceBook. Pojkarna (53 pro- cent) tittar på YouTube i större utsträckning än flickorna (). Andelen pojkar som uppger att de läser bloggar är noll procent medan av flickorna säger sig läsa bloggar dag- ligen.101 Lite av befolkningen spelar en genomsnittlig dag något dataspel på internet. Om det tidigare var framför allt män, barn och unga som spelade är det numera lika vanligt bland kvinnor som män att spela dataspel.102 Kvinnor och män spelar dock olika dataspel. Kvinnor spelar oftare än män frågesport-/ordpusselspel, plattformsspel och kortspel. Män spelar strategi-, action och sport- spel i klart större utsträckning än kvinnor. Enligt () är av dataspelutvecklarna män och därmed endast kvinnor.103 gav stöd till en förstudie av hur normer och makt diskriminerar innovationsprocessen i spel- utveckling och i förlängningen spelkulturen. Med normkritiska meto- der är målet att förändra bl.a. den manliga heteronormen och den binära synen på kön som bildar utgångspunkt för hur många data- spel skapas. 101Findahl (2013:42). 102Mediebarometern (2013:124). 103Kleberg (2015). Jämn fördelning av makt och inflytande Antidemokratiska budskap, näthat, mobbning och sexuell exponering på nätet har studerat förekomsten av antidemokratiska bud- skap på internet och sociala medier som är riktade till unga och som uppmanar till våld för en politisk eller ideologisk sak.