sou · H3B346 · 2015-06-08 00:00:00 — Ytterst är det allmänna ombudet som väljer hur stor mängd uppgifter som ska samlas in utifrån sin arbetsbörda. har ombudet samlat in mellan 200 till 500 beslut och valt att överklaga strax under 100 beslut till domstol. Syftet med utredningens förslag är att ombudets verksamhet ska växa. kommer i vart fall mängden personuppgifter inte understiga dessa nivåer. Utredningen föreslår också att det allmänna ombudet ska få tillgång till socialförsäkringsdatabasen (se nedan). I detta ligger att ombudet får tillgång till en stor mängd personuppgifter. I socialförsäkringsdatabasen finns det inskränkningar i vilka sökbegrepp som får användas.329 Känsliga personuppgifter eller uppgifter om lagöverträdelser med mera får inte användas som sökbegrepp och att endast ärendebeteckning eller beteckning på handling får användas som sökbegrepp vid sökning som omfattar innehållet i fler än en handling i socialförsäkringsdatabasen, som kommit in i ett ärende eller upprättats i ett ärende. Personuppgifter som rör hälsa får dock användas som urvalskriterium vid sammanställningar om regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har meddelat föreskrift om detta.330 De sökbegränsningar som gäller för socialförsäkringsdatabasen har motiverats med att det, om en myndighet samlingar av elektroniskt lagrade personuppgifter är tillgängliga för sökning utan några begränsningar, uppkommer betydande risker för otillbörliga intrång i enskildas integritet. Vid sökning i fler än en handling framstår sökningen också som en särskild integritetsrisk. För att ärendehanteringen ska kunna skötas på ett effektivt sätt är det dock nödvändigt att handläggare ges möjlighet att söka efter såväl ett ärende som enskilda handlingar. Det allmänna ombudet kommer också att behöva kunna söka efter ett ärende som enskilda handlingar. 329114 kap. 27 § socialförsäkringsbalken. 330114 kap. 28 § socialförsäkringsbalken. Förslag för det allmänna ombudet ombudet kommer också att behöva kunna söka efter ett stort antal beslut i den förberedande fasen för att hitta intressanta beslut att överklaga. Ombudet kan behöva göra strukturerande sökningar i socialförsäkringsdatabasen på en mängd känsliga och ömtåliga uppgifter. Det ligger också i sakens natur att den som vill söka efter vägledande avgöranden kan behöva använda alla sökbegrepp. Utredningen har tidigare framfört att det är önskvärt att ombudet kan eftersöka beslut på egen hand utan inblandning av eller för att garantera ombudets oberoende ställning. För att få effektivitet i sökningarna behöver ombudet således kunna använda de sökbegrepp som är nödvändiga i verksamheten. Frågan är dock inte helt okomplicerad. SOU 2014:67 ansåg att sökbegrepp i ISF:s tillsynsverksamhet inte behövde regleras i författning eftersom tillsynsverksamheten inte avsåg verksamhet enligt socialförsäkringsbalken. ISF skulle få använda de sökbegrepp som var nödvändiga i ett tillsyns- eller granskningsärende.331 Ombudets verksamhet regleras dock i socialförsäkringsbalken. Enligt utredningen uppfattning bör ombudets sökmöjligheter av den anledningen inte vara vidare än utlämnande myndighets sökmöjlighet.332 Dock kan regeringen bestämma att hälsa får användas som urvalskriterium enligt undantagsbestämmelsen i 114 kap. 28 § socialförsäkringsbalken. Det allmänna ombudet kommer således att ha tillgång till ett mindre antal personuppgifter från socialförsäkringsdatabasen jämfört med ISF:s tillsyn. Det allmänna ombudet har behov av en registerlag Utredningen gör bedömningen att PuL:s bestämmelser inte är tillräckliga för att ombudet ska kunna utöva sin verksamhet och för att säkra behovet av skydd för enskildas integritet utan ombudet är i behov av en registerlag för sin personuppgiftsbehandling. Detta kan lämpligen ske genom att den i SOU 2014:67 föreslagna registerlagen för ISF även ska omfatta det allmänna ombudet. Tillämpningsområdet behöver i så fall utvidgas till att även avse ombudets verksamhet. Vidare behöver ombudet ändamåls- 331SOU 2014:67 Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen, s. 164. 332SOU 2007:45 Utökat elektroniskt informationsutbyte, s. Förslag för det allmänna ombudet bestämmelser för att återsöka vägledande avgöranden, för den förberedande handläggningen och för handläggningen beträffande överklaganden till domstol. Ombudet behöver också kunna hantera känsliga personuppgifter om det behövs i ombudets verksamhet. Ombudet behöver även få möjlighet att använda urvalskriteriet hälsa som sökbegrepp vid sökning i socialförsäkringsdatabasen. Det allmänna ombudet behöver få tillgång till personuppgifter från och . En författning- sändring behövs i 5 a § förordning (2003:766) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration med detta innehåll. SOU 2014:67333 har behandlat frågan om lämplig utformning av denna paragraf. I SOU 2014:67 framfördes att den nuvarande formuleringen ”och ska på begäran lämna…” kunna tolkas som att ISF måste framställa en begäran om att få ta del av uppgifter vid varje enskilt tillfälle. ISF föreslås i det betänkandet medges direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen och behöver då inte framställa någon sådan begäran. Denna utrednings förslag har utgått ifrån resonemangen i SOU 2014:67 i denna del. Utredningens förslag: Det allmänna ombudet ska medges direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen, vilket ska framgå av socialförsäkringsbalken. Ombudet ska vidare kunna få tillgång till information från andra genom en ändring av 110 kap. 31 § socialförsäkringsbalken. Skälen för utredningens förslag: Om det allmänna ombudet placeras hos ISF behöver rutinerna för hur ombudet arbetar förändras. Utredningen ger inte något förslag i denna del utan det är upp till ombudet att utforma sin framtida verksamhet. 333 SOU 2014:67 s. 165 ff. Förslag för det allmänna ombudet därför också svårt att göra någon bedömning av vilken information ombudet kan tänkas behövas vid ett framtida förändrat arbetssätt. Utifrån det arbetssätt ombudet använder har ombudet behov av tillgång till intranät och ärendehanteringssystem (ÄHS) och dokument- och ärendehanteringssystemet diabas. Ombudet tar också del av frågor och svar från tillämparteam. Enligt uppgift från har en del tillämparteams frågor och svar blivit allmänna handlingar medan andra inte blivit det. har också angett att tillämparteamens arbetsformer är under utredning och att det inte går att lämna något besked till utredningen om hur det blir framöver med frågor och svar från tillämparteamen. Vad gäller ombudets tillgång till intranätet menar utredningen att detta är frågor som bäst löses i samråd mellan ombudet och samt . Utredningen ser att det allmänna ombudet har behov av direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen. I denna bas finns det efterfrågade systemet ÄHS och diabas. Utredningen har tidigare påpekat att det är önskvärt att ombudet i så stor utsträckning som möjligt själv ska kunna leta information om vilka beslut ombudet ska överklaga för att dess självständighet inte ska kunna ifrågasättas. Det finns dock begränsningar i vilka sökbegrepp som ombudet kan använda för att eftersöka intressanta avgöranden. Utredningen beskrev i avsnittet ovan att i vart fall urvalskriteriet hälsa skulle kunna få användas om detta särskilt reglerades i ISF:s registerlag. Det är också principiellt tveksamt att utlämnande myndighet i varje fall ska besluta vilken information som ska lämnas ut och på så sätt kunna styra ombudets verksamhet. Regeringen har tidigare i lagstiftningsärenden angett att det bör ankomma på att ta ställning till i vilka fall direktåtkomst bör medges.334 334 Se till exempel prop. 2005/06:152 s. 34. Förslag för det allmänna ombudet Förutsättningar för direktåtkomst ska därför regleras i socialförsäkringsbalken, medan närmare förutsättningar för denna åtkomst bör kunna föreskrivas i förordning. Utredningen föreslår därför att en bestämmelse om det allmänna ombudets direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen ska regleras i lag under förutsättning att den föreslagna lagen (2014:00) om behandling av personuppgifter inom verksamheten för Inspektionen för socialförsäkringen genomförs. Ett alternativ till direktåtkomst skulle till exempel vara att medge ombudet åtkomst till uppgifter via fil eller via papperskopior. Detta arbetssätt kräver dock en större arbetsinsats. Det allmänna ombudet har också efterlyst en möjlighet att kunna begära information från andra. Myndigheter, arbetsgivare och uppdragsgivare samt försäkringsinrättningar ska bland annat på begäran lämna och uppgifter som avser en namngiven person när det gäller förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av socialförsäkringsbalken.335 På område tillämpas bestämmelsen framförallt vid beslutsfattande men det förekommer också att kompletterande uppgifter inhämtas i processföring med stöd av bestämmelsen. Eftersom det är viktigt att eventuella oklarheter i ett ärende reds ut redan innan det överklagas så att rättsfrågan i målet inte skyms av oklarheter kring sakomständigheterna bör det allmänna ombudet ges motsvarande möjligheter i sin processföring. Regeln i 110 kap. 31 § socialförsäkringsbalken behöver därför ändras. 335 110 kap. 31 § socialförsäkringsbalken. Förslag för det allmänna ombudet Utredningens förslag: För att skydda personliga förhållanden hos enskilda hos det allmänna ombudet behöver ändringar ske i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). En sekretessbrytande regel bör också införas i förordningen (1980:995) om skyldighet för och att lämna ut uppgifter till andra myndigheter. Skälen för utredningens förslag: ISF utövar tillsyn och har som tillsynsmyndighet sekretessbestämmelser att tillgå. Ombudet utövar ingen tillsyn och frågan är hur ombudets behov av sekretess och sekretessbrytande regler ser ut. Det allmänna ombudet behöver få tillgång till information. Av det skälet behöver ombudet sekretessbrytande regler i enlighet med 10 kap. 28 § OSL. Enligt 28 kap. 1 § OSL gäller sekretess hos och för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärenden enligt viss där uppräknad lagstiftning. Om det allmänna ombudet inrättas som en särskild beslutsfunktion hos ISF bör det gälla sekretess i ombudets verksamhet på samma sätt som gäller för och . Det allmänna ombudet bör därför nämnas i sekretessbestämmelsen i 28 kap. 1 § OSL. På motsvarande sätt bör ombudet nämnas i 28 kap. 5 § OSL som reglerar sekretessen i ärende enligt lagstiftning om inkomstgrundad ålderspension. och är i vissa fall skyldiga att lämna ut uppgifter om det begärs samt om detta framgår av en sekretessbrytande regel. I dessa fall saknas utrymme för utlämnande myndighet att välja om uppgiften ska utlämnas eller inte. Ett exempel på en sådan sekretessbrytande regel är förordningen (1980:995) om skyldighet för och att lämna ut uppgifter till andra myndigheter, den så kallade ”uppgiftslämnarförordningen”. Förslag för det allmänna ombudet För att det allmänna ombudet ska kunna fullgöra sitt uppdrag behöver ombudet ha tillgång till uppgifter. Uppgiftslämnar- förordningen behöver därför ändras så att ombudet kan få del av uppgifter hos och . Utredningen vill i detta sammanhang även erinra om bestämmelsen i 8 kap. 2 § OSL. I paragrafen framgår att sekretess gäller mellan olika verksamhetsgrenar inom en myndighet när de är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra. Det råder alltså sekretess mellan ombudets verksamhet och tillsynsverksamheten. 12.6Det allmänna ombudets behov av resurser Utredningens bedömning: Vid en placering av det allmänna ombudet hos ISF har myndigheten ett behov av ökade resurser. Skälen för utredningens bedömning: Utredningen har ovan föreslagit att det allmänna ombudet ska utgöra en särskild beslutsfunktion hos ISF. Utredningen har också föreslagit en del processuella förändringar i syfte att få fram fler vägledande avgörande. Om utredningens förslag genomförs kommer det att innebära en ökad arbetsbelastning för det allmänna ombudet. Ombudet måste bland annat mer aktivt leta efter beslut att överklaga då han eller hon kommer att befinna sig utanför . har det allmänna ombudet kunnat få handläggarstöd från tjänstemän. Med den föreslagna placeringen hos ISF kommer ombudet även där att ha ett behov av handläggare för att bland annat välja ut relevanta beslut och avgöranden att överklaga, att skriva inlagor till domstolar och delta under domstolsförhandlingar. Utredningen bedömer att det allmänna ombudet har behov av 3-4 heltidstjänster. 13 Konsekvenser av förslagen Enligt kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning336 ska konsekvenser av de förslag som presenteras av en utredning belysas utifrån ett antal olika aspekter. I utredningens direktiv anges vidare att utredningen ska analysera konsekvenserna av inrättandet av ett reguljärt tillsynsorgan i termer av bland annat fler klagomål från enskilda. Utredningen presenterar ett antal förslag. I det följande redovisar utredningen konsekvenser av utredningens förslag på de områden där utredningen har bedömt att det finns sådana. Utredningens förslag bedöms inte ha några direkta konsekvenser för: –den kommunala självstyrelsen, –för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet, –för små företags arbetsförutsättningar, –konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. 336 6 och 7 §§. Källa: Egna beräkningar. 13.2En utökad tillsyn inom socialförsäkringsområdet Utredningen bedömer att det finns ett behov av en utökad reguljär tillsyn inom socialförsäkringsområdet. Utredningens förslag innebär i korthet att tillsynen på socialförsäkringsområdet inte bör begränsas till systemtillsyn och att klagomål från enskilda bör ingå som en del av tillsynen på socialförsäkringsområdet, se kapitel 10. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) bör enligt utredningen få ett utökat tillsynsuppdrag som innebär att myndigheten genom tillsyn och effektivitetsgranskning ska värna rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet. Förslagen bedöms i första hand ha konsekvenser för enskilda försäkrade, för rättssäkerheten i socialförsäkringen, för tilltron till socialförsäkringens administration samt för statens utgifter. 13.2.1Effekter av den föreslagna tillsynsfunktionen Utredningen menar att förslagen om utökad tillsyn har goda förutsättningar att bidra till att de fyra syftena med tillsyn som presenteras i kapitel 4 uppfylls: –att göra det möjligt för medborgarna att utkräva ansvar från politiker och förvaltning, –att förebygga felaktigheter i förvaltningen, –att ge ett underlag för styrning och utveckling av förvaltningen och –att vara en funktion för allmänhetens insyn i verksamheterna. Att utöka ISF:s tillsynsuppdrag ökar myndighetens möjligheter att ta ytterligare helhetsgrepp på granskning och uppföljning av socialförsäkringsområdet. Eftersom systemtillsyn, enligt vedertagna definitioner, i princip handlar om att granska systemen för styrning och kontroll ges genom det utökade uppdraget ett tydligt mandat att utöva tillsyn även ur helt andra aspekter. Förslagen bedöms kunna innebära möjligheter till ökad effektivitet på området. Rättssäkerhet och resursanvändning är båda en del av effektiviteten. Att rätt person ska få rätt ersättning är därför både en fråga om rättssäkerhet för den försäkrade och en fråga om effektiv resursanvändning i ett medborgarperspektiv. Förslagen bedöms ha betydelse för båda dessa aspekter. En förstärkt tillsyn kan fungera som ett värdefullt stöd för enskilda, för dem som tillämpar försäkringen och för den politiska beslutsprocessen, inte minst vad gäller likabehandling och rättssäkerhet. Utredningen bedömer att förslaget om en utökad tillsyn bör kunna leda till minskad brottslighet. Att det finns en tillsyn som granskar verksamhet och även enskilda ärenden kan också ha en förebyggande funktion. En större tydlighet om vart man kan vända sig med klagomål gör det enklare än för enskilda att rapportera in felaktigheter. En utökad tillsyn kan också förväntas innebära att fler problem identifieras. Utredningen bedömer också att förtroendet för socialförsäkringen och myndigheterna som administrerar den kan komma att öka genom att den externa granskningen och insynen förstärks. Utredningen bedömer att förtroendet kan öka dels för att förslagen innebär att problem uppdagas, dels också på grund av den signaleffekt som en utökad tillsyn med en självständig klagomålshantering kan komma att ha. En självständig funktion för tillsyn och hantering av enskildas klagomål visar att staten tar frågan om medborgares insyn och enskildas rättssäkerhet på största allvar. Utredningen ser att denna signal kan vara särskilt viktig att sända när det gäller granskning av myndigheter som i sin verksamhet väljer att anamma ett kundperspektiv snarare än ett medborgarperspektiv. I avsnitt 6.5.1 beskrivs de olika funktioner som använder i sin klagomålshantering. Där framgår att myndigheten aktivt har valt att i sitt gränssnitt mot de försäkrade anamma begrepp som snarare leder tankarna till kundhantering och förslagsverksamhet än till juridisk granskning av om allt har gått rätt till utifrån regelverket. Detta är inget som utredningen har anledning att ta ställning till. Dock menar utredningen att behovet av en självständig funktion för klagomålshantering kan vara större för dessa verksamheter än för annan statlig verksamhet som har valt ett mer traditionellt tilltal till medborgarna. Utredningen anser också att det finns ett värde i att samla klagomålshantering, generell tillsyn och effektivitetsgranskning i samma myndighet. Den information som ISF får genom klagomålshanteringen kommer att vara av värde i den generella tillsynen och i effektivitetsgranskningen. ISF kommer att på ett bättre sätt än kunna rikta in sin verksamhet på relevanta områden. På så sätt kan den sammanlagda tillsynen och utvärderingen av socialförsäkringen bli mer effektiv. Att uppskatta de mer långsiktiga effekterna av förslagen i kvantitativa termer har inte låtit sig göras. Utredningen har inte kunnat hitta någon empirisk forskning eller uppföljning av tillsynens effekter som skulle kunna ligga till grund för en sådan analys. Det saknas också i stort sett helt även teoretisk forskning som är inriktad på tillsyn specifikt, vilket ytterligare har försvårat en analys. De kostnadsberäkningar som här redovisas är därför kortsiktiga effekter. Enligt utredningens direktiv ska konsekvenserna av inrättandet av ett reguljärt tillsynsorgan i termer av bland annat fler klagomål från enskilda analyseras. Antaganden om antalet klagomål som förväntas inkomma till den föreslagna klagomålstillsynen har också betydelse för de ekonomiska konsekvenserna av förslagen. Därför har utredningen gjort en analys av de förväntade konsekvenserna vad gäller antalet klagomål. Som underlag har information om klagomålsvolymer i liknande verksamheter använts. behandlade () tillsynsfunktion omkring 500 ärenden baserat på klagomål från enskilda. När RFV lades ner upphörde denna klagomålshantering. JO:s ärendevolymer på socialförsäkringsområdet Som framgår av figur 13.1 har antalet ärenden som gäller varierat kraftigt . ombudsmän () har uppmärksammat på att antalet anmälningar som gäller socialförsäkringsområdet stigit. Vid en utfrågning i socialförsäkringsutskottet redovisade JO att antalet anmälningar stigit från 141 stycken under /91 till 361 /1996. Det motsvarande en ökning . För JO:s övriga områden steg antalet anmälningar . JO drog slutsatsen att försäkringskassorna hade ett höjt och ökande antal handläggningsfel och att rättssäkerheten hade försämrats.337 ökade antalet anmälningar återigen, men sjönk därefter något. Uppgången sammanföll med att RFV:s tidigare klagomålshantering lades ner. 1997/98:41 s. 77 f. ökade anmälningsärendena återigen dramatiskt och nådde 2009 sin högsta nivå med 836 inkomna anmälningar. Därefter har antalet klagomål åter sjunkit. Under /13 kom 368 klagomål som gällde socialförsäkringen in till JO. 359 av dessa gällde och 32 gällde . I ämbetsberättelsen för /14 redovisas inte de inkomna klagomålen efter verksamhetsområde. Däremot redovisas att JO /14 avgjorde 425 klagomålsärenden på socialförsäkringsområdet.338 Eftersom JO har relativt långa handläggningstider finns det en ärendebalans som följer med mellan verksamhetsåren. Antalet inkomna respektive avgjorda ärenden är därför inte jämförbara. Omräknat till kalenderårsdata var antalet inkomna klagomål till JO 377 stycken 2013 och 368 stycken 2014.339 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Det är enligt utredningen framför allt två saker som framgår av statistiken över antalet JO-anmälningar på socialförsäkringsområdet. Dels att det tycks finnas en underliggande trend att antalet anmälningar stiger något . Detta är också något som JO har observerat även för andra 338JO (2014) Justitieombudsmännens ämbetsberättelse, Redogörelse /14:JO1, och JO (2015a) Justitieombudsmännens ämbetsberättelse, Redogörelse /15:JO1. Och dels att det för socialförsäkringsområdet behöver finnas beredskap för att antalet anmälningar kan variera kraftigt. sammanställer tertialvis de kundsynpunkter som inkommer till myndigheten. inkom det 4 332 synpunkter till kundhanteringssystemet. Variationen var dock stor. Under första tertialen inkom över 2 500 synpunkter. Tertial 2 kom det in strax under 950 och tertial 3 var antalet 880. Enligt beror den stora variationen främst på två saker. Toppen hänger samman med att myndigheten lanserade en automatiserad handläggning av och nya digitala tjänster för föräldrapenning . Där fanns en del brister och barnsjukdomar som genererade många kundsynpunkter. gick antalet synpunkter ner och stabiliserades på en lägre nivå . bedömer att det beror på att informationen om kontaktvägar på webbplatsen förändrades. inkom 3 062 klagomål till . Mer än en tredjedel (1 130) av klagomålen handlade om förvaltningstjänster för premiepension (det vill säga företag som erbjuder tjänsten att sköta kundernas fondbyte inom premiepensionen). var antalet synpunkter i den kategorin ungefär hälften så många vilket gör att det till myndigheten kom in strax under 2 500 synpunkter under 2013.340 340 Enligt uppgifter från . Inkomna klagomål till ISF ISF har visserligen ingen klagomålshantering , men det förekommer ändå att enskilda hör av sig till myndigheten med olika typer av synpunkter eller klagomål. Som beskrivs i avsnitt 6.2.4 har ISF också gjort det möjligt att lämna synpunkter via myndighetens webbplats. Där framgår det dock tydligt att ISF inte har någon möjlighet att hantera klagomål på enskilda ärenden. Även om det inte går att dra några slutsatser om hur många klagomål som skulle komma in vid en utbyggd klagomålshantering utifrån de synpunkter som kommit in till ISF kan det ändå vara intressant att se på antalet, innehållet och utvecklingen . I avsnitt 6.2.4. beskrivs innehållet i de klagomål som kommit in till ISF sedan myndigheten bildades. Totalt har det inkommit cirka 350 brev och 170 synpunkter via webbplatsen till ISF . kom det in totalt 138 synpunkter (68 brev och 70 synpunkter via webbplatsen), var antalet synpunkter 149 (92 brev och 57 synpunkter via webbplatsen) och kom det in 77 synpunkter (42 brev och 35 synpunkter via webbplatsen). När det gäller synpunkter som kommer in via myndighetens webbplats varierar inflödet betydligt . har flera synpunkter per dag kommit in, medan det kan dröja mellan synpunkterna under vissa perioder. Endast en av synpunkterna rör . En jämförelse med andra verksamheter inrättades Inspektionen för vård och omsorg (), som då tog över tillsyn och viss tillståndsverksamhet från . kom det in totalt 4 760 anmälningar till . Den genomsnittliga styckkostnaden för dessa var . registrerades 10 372 anmälningar.