sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — För en elev som inte har skolplikt ska slutbetyg utfärdas när eleven har slutfört den högsta årskursen. 8 kap. 23 §, 9 kap. 21 §, 8 kap. 23 §, 9 kap. 21 §, 39 §, 11 kap. 38 § och 14 kap. 17 § 39 §, 11 kap. 38 § och 14 kap. 17 § skollagen (2010:800) avses ersätt- skollagen (2010:800) avses ersätt- ning för assistenthjälp, anpass- ning för assistenthjälp, anpass- ning av lokaler eller andra extra- ning av lokaler eller andra extra- har anknytning till den vanliga har anknytning till den vanliga enligt 10 kap. 39 § och enligt 10 kap. 39 § och 11 kap. 38 § skollagen avses också 11 kap. 38 § skollagen avses också 7 Senaste lydelse 2013:249. enligt 10 kap. 39 § skollagen avser också ersättning för elever som deltar i lovskola. Denna förordning träder i kraft i fråga om 5 kap. 16–18 §§, 6 kap. 14 § och 14 kap. 8 § och i övrigt . förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 7 § och 6 kap. 5 och 6 §§ gymnasieförordningen (2010:2039) ska ha följande lydelse. En elevs individuella studieplan ska, när det är aktuellt, innehålla uppgifter om –vilken studieväg eleven går på och om de val av kurser eller ämnesområden som eleven har gjort, –huruvida eleven följer ett fullständigt eller utökat program, –vilka kurser som ingår i elevens fullständiga program och, om eleven följer ett utökat program, vilka kurser som ligger utanför det fullständiga programmet, –huruvida eleven följer ett individuellt anpassat program och i så fall vilka kurser som har bytts ut, –huruvida eleven följer ett reducerat program och i vilken omfattning samt om möjligt vilka kurser som har tagits bort, –elevens studier i ämnen, och –andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskaps- utveckling och som är avsedda att ingå i utbildningen om eleven följer ett introduktionsprogram. Den individuella studieplanen ska vid behov följas upp, utvärderas och ändras i samverkan med eleven. För elever med förlängd skolplikt beslutar rektorn om den individuella studieplanen. 88 Senaste lydelse 2012:402. Yrkesintroduktion ska i huvudsak innehålla yrkesinriktad utbildning. Den får innehålla hela eller delar av kurser i karaktärs- ämnen och i gymnasiegemensamma ämnen som ingår i gymnasie- skolans nationella yrkesprogram eller annan yrkesinriktad utbildning. Utbildningen ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande enligt 4 kap. 12–14 §§ eller praktik. Arbetsplatsförlagt lärande behöver dock inte förekomma i den omfattning som anges där. Hela utbildningen får skolförläggas om huvudmannen bedömer att detta uppenbart bäst gynnar eleven. eleven saknar godkända betyg i. eleven saknar godkända betyg i. Även andra insatser som är gynn- En elev som fullgör förlängd skol- samma för elevens kunskaps- plikt ska läsa minst ett sådant utveckling får ingå i utbildningen. insatser som är gynnsamma för ingå i utbildningen. Individuellt alternativ ska utformas utifrån elevens behov och saknar godkända betyg i och hela saknar godkända betyg i och hela eller delar av kurser i karaktärs- eller delar av kurser i karaktärs- ämnen och i gymnasiegemen- ämnen och i gymnasiegemen- En elev som fullgör förlängd skolplikt ska läsa minst ett grundskoleämne som eleven saknar godkänt betyg i. Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskaps- utveckling får ingå i utbildningen. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1991:1124) om avgifter för prövning inom skolväsendet Härigenom föreskrivs att 1 § förordningen (1991:1124) om avgifter för prövning inom skolväsendet ska ha följande lydelse. Huvudmannen för utbildningen får ta ut en avgift av den som vill gå igenom 1.särskilt anordnad prövning i , 2.särskilt anordnad prövning i gymnasieskolan, om inte annat är föreskrivet, 3.särskilt anordnad prövning inom den kommunala vuxenutbildningen, och 4.särskilt anordnad prövning inom utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning enligt skollagen. Avgift får dock inte tas ut för 1. den som har gått ut och inte uppnått de kunskapskrav som minst ska ha uppnåtts i årskurs 9 i det ämne prövningen gäller, 1. den som går igenom prövning i lovskola enligt 10 kap. 23 § andra stycket skollagen (2010:800) eller den som har gått ut och inte uppnått de kunskapskrav som minst ska ha uppnåtts i årskurs 9 i det ämne prövningen gäller, 2.elev i gymnasieskolan som har fått betyget F på den kurs prövningen gäller eller om betyg inte satts enligt 15 kap. 27 § skollagen(2010:800), 3.elev inom den kommunala vuxenutbildningen som har fått betyget F på den kurs prövningen gäller, 4.elev inom den kommunala vuxenutbildningen som inom ramen fören kurs går igenom prövning efter validering, eller 9 Senaste lydelse 2011:535. 5. den som efter avslutad kurs inom utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning enligt skollagen (2010:800) inte har nått upp till nivån för betyget E. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1970:340) om skolskjutsning Härigenom föreskrivs att 1 § förordningen (1970:340) om skol- skjutsning ska ha följande lydelse. befordran av elev i förskola, befordran av elev i förskola, motsvarande skola till eller från skolan som ordnas av det skola till eller från skolan som ordnas av det allmänna särskilt och inte är av tillfällig natur. för ändamålet och inte är av Med icke yrkesmässig skolskjutsning avses befordran som inte är yrkesmässig trafik eller taxitrafik. Denna förordning träder i kraft . 10 Senaste lydelse SFS 2012:219. 2Utredningens uppdrag och arbete beslutade regeringen om direktiven till (dir. 2014:41). Uppdraget bestod av tre delar: skolstart vid och tioårig grundskola, förlängd skolplikt för elever som inte når kunskapskraven i årskurs 9 samt obligatoriskt erbjudande av sommarskola till elever i årskurs 8 och 9. förordnades , generaldirektör för , som särskild utredare. Redovisningen av uppdraget skulle senast ske . Regeringen beslutade (dir. 2014:135) om tilläggsdirektiv. Utredaren fick i uppdrag att föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tills- vidareanställda och arbetar i föreskoleklass kunde utformas. Utredningen fick nya tilläggsdirektiv (dir. 2014:159). Uppdraget om skolstart vid och tioårig grundskola hade utgått och uppdraget gällde nu att utreda hur förskoleklassen för sexåringar lämpligast kan införas som en del av och, som ett alternativ, även föreslå hur en obligatorisk förskoleklass för sexåringar lämpligast kan införas. Utredningens uppdrag att utreda frågorna om förlängd skolplikt och sommarskola kvarstod oförändrade. beslutade regeringen om ytterligare ett tilläggsdirektiv (dir. 2015:34), där utredaren inte längre skulle föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förkollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklass kunde utformas på lämpligaste sätt. Anledningen är att utgångspunkten för utredarens båda alternativ när det gäller förskoleklass för sexåringar är att både lärare och förskollärare ska vara behöriga att Utredningens uppdrag och arbete Uppdraget ska nu i sin helhet redovisas . Utredningen, som tog namnet (U2014:05), påbörjade sitt arbete . I utredningen har ingått åtta sakkunniga från , Socialdeparte- mentet och och gruppen har samman- lagt haft sex möten. Två referensgrupper, en för myndigheter och en för organisa- tioner, har varit knutna till utredningen. I gruppen för myndigheter har ingått Myndigheten för delaktighet, Sameskolstyrelsen, Skol- väsendets överklagandenämnd, , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Statens skolinspek- tion, samt . De organisationer som varit representerade i den andra referens- gruppen har varit , Handikappförbunden, Lika unika – Federationen mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, , , samt elevkårer. Utredningen har haft tre möten vardera med dessa referensgrupper. Utredningen har haft separata samråd med kommuner och landsting, de två lärarförbunden, Sameskolstyrelsen samt Specialpedagogiska skolmyndigheten. Med anledning av uppdraget i de ursprungliga direktiven om en fortbild- ningssatsning för förskollärare samlade utredningen också ett antal experter från lärarutbildningsinstitutioner. Gruppen hade dock bara ett möte innan direktiven ändrades och denna satsning utgick. Utredningen har också samrått med om deras uppdrag om förändringar i läroplanen för förskoleklassen och fritidshemmet (U2015/191/S). När det gäller andra relevanta utredningar har utredningen samrått med Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U2013:02), (U2015:01) samt (U2015:03). Utred- ningen har också hållit sig informerad om den fortsatta bered- ningen av de förslag som lämnats i betänkandena Likvärdig utbild- Utredningens uppdrag och arbete ning för elever med funktionsnedsättningar (SOU 2011:30) samt Utbildning för nyanlända (Ds 2013:6). Utredningen har gjort studiebesök i förskoleklasser i , och , besökt sommarskolan i och samt träffat företrädare för introduktionsprogram och studie- och yrkesvägledning i . Utredningen har också besökt regerings- kanslierna och myndigheter i , och . , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB), samt har uppvaktat utredningen. Utredaren har dessutom medverkat i ett samrådsmöte mellan Specialpedagogiska skolmyndigheten, Skol- inspektionen och . Kärnan i utredningens uppdrag är de tre uppdragen om förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. Detta återspeglas i betänkandets disposition, som förutom författningsförslag, författnings- kommentarer och konsekvensanalys har utförliga avsnitt om vart och ett av dessa områden. Konsekvensanalysen är relativt omfattande och innehåller de beräkningar och tabeller som behövs för detta. Utredningens direktiv och tre tilläggsdirektiv finns som bilagor. De två olika alternativa förslagen till utbildning för sexåringar presenteras inte på likartat sätt. Eftersom utredningen anser att alternativ 2, en sexårsklass i , inte bör införas, benämns detta alternativ inte som ett förslag utan som en bedömning. Utredningen har dock i enlighet med direktiven utrett och analyserat även detta alternativ, där motiven redovisas tillsammans med alternativ 1, obligatorisk förskoleklass i avsnitt 3. I avsnitt 8 finns ytterligare motivering, författningskommentarer och ett författningsförslag till alternativ 2, sexårsklassen. 3Två alternativ till utbildning för sexåringar Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå bland annat hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas (dir. 2014:41). Utredaren fick genom tilläggsdirektiv (dir. 2014:135) i uppdrag att också föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklass skulle kunna utformas på lämpligast sätt. Direktiven ändrades genom beslut (dir. 2014:159) på så sätt när det gäller införandet av en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart att utredaren ska lämna två alternativ. Utredaren ska föreslå hur förskoleklassen för sexåringar lämpligast kan införas som en del av och, som ett alternativ, även föreslå hur en obligatorisk förskoleklass för sexåringar lämpligast kan införas. För båda dessa alternativ ska förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll vara oförändrat. En utgångspunkt för båda alternativen är att såväl lärare som förskollärare ska vara behöriga för undervisningen. Utredaren ska även ta fram en tidsplan för införandet av båda alternativen. Frågor som rör förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll samt förskollärares behörighet ska inte utredas. Även om nästan alla barn deltar i förskoleklassen finns det enligt direktiven skäl att göra förändringar så att förskoleklassen för sexåringar antingen blir obligatorisk eller att förskoleklassen för sexåringar införs som en del i . Syftet är att skapa mer jämlika och bättre förutsättningar för utveckling och lärande. Två alternativ till utbildning för sexåringar fick (dir. 2015:34), där förändringen innebar att utredaren inte längre ska föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklass på lämpligast sätt kan utformas. 3.1.1Pågående uppdrag och utredningar som kan påverka förskoleklassen Uppdrag till om förändringar i läroplanerna Regeringen har gett i uppdrag att med utgångspunkt i nuvarande reglering i skollagen samt tillämpliga delar i avsnitt 1 Skolans värdegrund och uppdrag och avsnitt 2 Övergripande mål och riktlinjer i de läroplaner som gäller för förskoleklassen och fritids- hemmet ge förslag till två nya avsnitt i dessa läroplaner (U2015/191/S). Avsnitten ska tydliggöra syftet med utbildningen och dess innehåll i förskoleklassen respektive fritidshemmet. ska vidare ge förslag till ändringar i dels avsnitt 2.5 Övergång och samverkan i de ovan nämnda läroplaner som gäller för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan samt förskoleklassen och fritidshemmet, dels avsnitt 2.5 Samverkan med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet läroplan för för- skolan. De föreslagna ändringarna ska förtydliga relevanta avsnitt om övergången mellan förskola, förskoleklass, fritidshem och skola. Tydliggörandena ska inte medföra några nya eller utökade åtaganden för huvudmännen och därmed inte medföra några ekonomiska konsekvenser för huvudmännen eller staten. En delredovisning av uppdraget har lämnats och en slutlig redovisning av uppdraget ska lämnas . Läroplanerna för och motsvarande skolformer gäller endast i tillämpliga delar för förskoleklassen och fritidshemmet. Regeringen skriver i uppdraget att detta skapar en otydlighet för huvudmän och personal vid verksamheternas genomförande. Att införa ett särskilt avsnitt för förskoleklassen och ett för fritidshemmet i respektive läroplan ska göra det tydligare vad respektive verksamhet ska ha för innehåll. Huvudmännen och personalen kan därmed få bättre förutsättningar att bidra till elevernas utveckling och lärande. Två alternativ till utbildning för sexåringar Det finns enligt regeringen även behov av en tydligare reglering när det gäller hur övergången mellan förskola, förskoleklass, fritidshem och skola ska ske. Berörda läroplaner ska därför ändras även i detta avseende. Mot denna bakgrund har alltså fått i uppdrag att lämna förslag till ändringar i läroplanerna. De ursprungliga intentionerna med förskoleklassen ska ligga fast. I delredovisningen (dnr 2015:201) skriver Skol- verket att avsnittet 2.2 Kunskaper i läroplanen kommer att vara ett underlag för framtagandet av förslag till de två nya avsnitten i läroplanerna. förslag kommer att ha en liknande struktur som kursplanerna, med en syftesdel och en innehållsdel. I syftestexten kommer skrivningarna att rikta sig till vad undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla i förskoleklassen respektive fritidshemmet. Innehållsdelen är det som ska beröras i undervisningen. Utredningen om en läsa-skriva-räkna-garanti (dir. 2015:65) har i uppdrag att lämna förslag om vad en sådan garanti ska innehålla och vilka åtgärder som kan vidtas redan i förskoleklassen. I utredningens direktiv ingår dessutom att analysera hur en sådan garanti förhåller sig till regleringen av särskilt stöd. Utredningen ska också presentera goda exempel på hur man kan arbeta med stöd och särskilt stöd i förskoleklassen. Uppdraget ska redovisas . Förslagen kan komma att påverka regleringen av förskoleklassen i ett senare skede. 3.2Förskoleklassens elever, organisation och personal Förskoleklassen infördes som en egen skolform i det offentliga skolväsendet. Avsikten var, enligt propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6), bland annat att underlätta en verksamhetsmässig integration mellan förskolan och skolan, där det bästa av verksamheterna skulle kunna tillvaratas och vidareutvecklas. Två alternativ till utbildning för sexåringar Bestämmelser om förskoleklassen finns i 9 kap. skollagen. För- skoleklassen är frivillig och den är en rättighet för alla sexåringar samt en skyldighet för hemkommunen att anordna. Förskole- klassen är avsedd för barn som ännu inte har påbörjat någon utbildning för att fullgöra skolplikten. De barn som är bosatta i ska erbjudas plats i förskoleklass från och med höst- terminen det år de fyller . Barn får dock tas emot tidigare i förskoleklassen. Av 8 kap. 3 § skollagen framgår att barn som inte har börjat i förskoleklass eller i någon utbildning för fullgörande av skolplikt ska erbjudas förskola. Förskoleklassen ska omfatta minst , vilket motsvarar cirka och vara avgiftsfri. Hemkommunen ansvarar för att tillhandahålla utbildning i förskoleklassen i egen regi för alla barn i kommunen som har rätt till sådan utbildning och vars vårdnadshavare önskar det. En elev i förskoleklassen ska placeras vid den av kommunens skolenheter, där vårdnadshavaren önskar att eleven ska gå. När skolplikten inträder har eleven rätt att fortsätta sin utbildning i vid samma skolenhet som förskole- klassen. En majoritet fortsätter i den skolenhet där de gått i förskoleklassen. Barnets hemkommun ska också informera vårdnadshavaren om förskoleklassen och syftet med denna samt verka för att barnet deltar i verksamheten. Förskoleklass kan efter godkännande bedrivas av en enskild huvudman. Vanligast är att enskilda huvudmän för grundskola även är godkända för förskoleklass. Varje fristående förskoleklass ska vara öppen för alla elever som ska erbjudas utbildning i förskoleklassen. Utbildningen får dock begränsas till att avse elever som är i behov av särskilt stöd för sin utveckling. Det finns även förskoleklass vid sameskolan och specialskolan, skolformer med statlig huvudman. Det finns däremot inga särskilda förskoleklasser för barn med utvecklingsstörning, eftersom de går i en vanlig förskoleklass eller finns kvar i förskolan. De barn som efter utredning befinns ha en utvecklingsstörning kommer efter vårdnadshavarens medgivande att tas emot i grundsärskolan inför starten i årskurs 1. Två alternativ till utbildning för sexåringar /15 finns nästan 114 000 barn i förskoleklassen. De allra flesta är sexåringar; femåringarna utgör knappt en procent och sjuåringarna drygt en procent. av alla sexåringar finns i förskoleklassen, medan av sexåringarna går i årskurs 1 och går kvar i förskolan. finns möjlighet för huvudmännen att vara flexibla vid mottagande av yngre barn. Huvudmannen kan ta emot även fem- åringar i förskoleklassen. är det också möjligt för en vårdnadshavare att välja förskola för en sexåring. Som tidigare nämnts ska barn som inte har börjat i förskoleklassen eller i någon utbildning för fullgörande av skolplikt erbjudas förskola. Vissa barn, exempelvis om de har en utvecklingsstörning, en funktionsnedsättning eller en sjukdom, kan därför gå i förskolan även som sexåringar. En liten andel sexåringar, drygt 300 barn (0,), fanns i pedagogisk omsorg . Pedagogisk omsorg motsvarar i de flesta fall det som förut kallades familjedaghem, men det finns också andra verksamhetsformer, exempelvis flerfamiljssystem. Enligt skollagen ska kommunen sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg, om barnets vårdnadshavare önskar det. Sådan omsorg ska genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande samt förbereda barnen för fortsatt lärande, men verksamheten ingår inte i skolväsendet. Av statistiken framgår inte om dessa sexåringar är inskrivna på heltid i pedagogisk omsorg eller om de bara är inskrivna där under en del av dagen i stället för i fritidshem. Enligt statistik varierar andelen sexåringar som 2014/15 var inskrivna i förskoleklassen mellan kommunerna från . Att andelen är högre än i vissa kommuner beror bland annat på att asylsökande och papperslösa barn inte ingår i antalet folkbokförda, men de kan vara inskrivna i verksamheten. I mediankommunen är av sexåringarna inskrivna i förskoleklass. I kommuner med få invånare per åldersklass kan andelen inskrivna variera ganska kraftigt, eftersom varje barn i hög grad påverkar statistiken. Genom att använda statistik för tre mättillfällen, det vill säga i oktober åren 2011–2013, går det dock Två alternativ till utbildning för sexåringar 2015:81 att utläsa att det är 31 kommuner som har haft en lägre andel än under samtliga . I drygt hälften av de 31 kommunerna beror den lägre andelen på att sexåringarna antingen gått kvar i förskolan, börjat i årskurs 1 eller deltagit i pedagogisk omsorg. I några små kommuner finns det dessutom så få sexåringar att varje barn påverkar statistiken i hög grad och därmed kan andelen inskrivna variera mycket mellan åren. Av statistiken framgår att den högsta andelen sexåringar i pedagogisk omsorg uppgick till i en kommun . var det 16 kommuner med en andel sex- till nioåringar som översteg i pedagogisk omsorg. Det är av eleverna som går i förskoleklass med enskild huvudman /15. Andelen elever i fristående varierar mycket mellan kommunerna. kommunerna finns inga elever i fristående förskoleklass medan det i av kommunerna är som går i fristående förskoleklass. Det är framförallt förortskommuner som har en hög andel elever i fristående förskoleklass. I de flesta fall bedrivs förskoleklassen integrerat med grundskola och fritidshem. av eleverna gick /14 i en förskoleklass, som hade samma rektor som . Totalt antal anställda i arbete med elever i förskoleklassen uppgick under /14 till drygt 11 300. Cirka 9 200 () av de anställda har en pedagogisk högskoleexamen. 5 900 () har förskollärarexamen, 2 400 () lärarexamen och knappt 900 () fritidspedagogexamen. redovisade uppdraget om hur stor andel av undervisningen som bedrivs av lärare eller förskollärare som är behöriga för skolformen, årskursen och ämnet (dnr 2014:00624). Statistiken har tagits fram genom att kombinera uppgifter från förskollärar- och lärarlegitimationsregistret med uppgifter från registret över pedagogisk personal. I analysen ingår alla lärare som fått lärarlegitimation utfärdad till och med . I denna statistik redovisas 8 936 anställda i arbete med Två alternativ till utbildning för sexåringar elever i förskoleklass /14. Av dessa har förskollärar- eller lärarlegitimation. Omräknat till heltidstjänster är andelen behöriga något högre, . Av dem som tjänstgör i förskoleklass med huvudman har drygt två tredjedelar behörighet medan andelen behöriga är lägre i fristående förskoleklass (). De flesta anställda () arbetar i kommunala skolor, medan arbetar i fristående skolor. Under /14 var den genomsnittliga personaltätheten i förskoleklassen 16,4 elever per heltidsanställd lärare. Personaltätheten var högre hos enskilda huvudmän (15,0 elever) än hos kommunala huvudmän (16,5 elever). Personaltätheten varierar kraftigt mellan kommunerna, från 4,3 till 28,4 elever per lärare, där kan man se en tendens till att storstadsregionerna har lägst personaltäthet. Om man tittar på genomsnittet för de olika kommungrupperna är personaltätheten lägst i förortskommuner till storstäderna följt av storstäderna. 3.2.1Forskning om och utredning av förskoleklassen I stödmaterial Förskoleklassen – uppdrag, innehåll och kvalitet (2014) beskrivs forskningsläget om förskoleklassen på följande sätt: Det har sedan förskoleklassen infördes bedrivits forskning och utredningar om i vilken utsträckning intentionerna med förskoleklassen har fått genomslag och blivit verklighet. I dessa studier framkommer bland annat att det inte alltid har varit lätt att förena förskolans och skolans arbetssätt och pedagogik. Å ena sidan finns det studier som visar att förskoleklassen på vissa håll har blivit en skolförberedande verksamhet. Å andra sidan finns det studier som visar att det finns förskoleklasser där förskolans tradition dominerar. Viss forskning ifrågasätter att förskoleklassen skulle vara skolifierad.