sou · H3B316 · 2015-03-10 00:00:00 — kan bevilja stöd för att få och upprätthålla patent och andra former av immaterialrättsligt skydd, om det är en del av ett större projekt och en förutsättning för att genomföra projektet. Utöver det kan bevilja stöd för innovationsrådgivningstjänster, dvs. tjänster som främjar skydd för och handel med immateriella rättigheter och licensavtal. Då utförs tjänsterna av en extern konsult. Stödmottagaren ska vara ett litet eller medelstort företag som vidareutvecklar en innovativ produkt. Staten har ett antal forskningsråd vars uppgift är att finansiera forskning. är den största statliga finansiären av grundforskning. verksamhet innefattar att finansiera och främja utveckling av grundforskning inom alla vetenskapsområden, forskningspolitiska frågor och att stödja och utveckla forskningsinformation. för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) stödjer grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena hälsa, arbetsliv och välfärd. Forte har även i uppdrag att finansiera forskning på hälso- och sjukvård. Formas stödjer grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Det finns även ett antal oberoende forskningsstiftelser som bildades med kapital från löntagarfonderna. Här kan nämnas (Mistra), () och och kompetensutveckling (). Innovationssystemet för immateriella tillgångar Generellt sett har forskningsråden och stiftelserna haft begränsat fokus på hantering av immateriella tillgångar. Goda exempel finns dock, t.ex. från SSF som bifogar villkor gällande nyttiggörande när de beviljar anslag till forskare. Stiftelsen innehåller av finansieringen för projekt som är större än , så att dessa medel används för insatser för nyttiggörande och kommersialisering. Medlen kan t.ex. täcka kostnader för patentering eller andra former av utveckling av immateriella tillgångar som datamängder, modeller, metoder, programvara, designer etc. Industriforskningssystemet är en struktur för att stärka svenska företags utveckling, konkurrenskraft och sysselsättning. är samlade i nätverket of (). Både staten och näringslivet står bakom instituten och finansierar deras verksamhet. Instituten bedriver forskningsprojekt på uppdrag av näringslivet i samarbete med universitet och högskolor. I längre forskningsprogram samarbetar de med grupper av industriföretag kring gemensamma utmaningar, men de utför även kortare uppdrag för enskilda företag. Andra arbetsområden är att hjälpa små och medelstora företag med forsknings- och innovationsuppdrag, innovationsprocesser och affärsutveckling. Instituten ger också support till företag som vill delta i EU:s forskningsprogram. RISE-instituten driver ett internt projekt för att stärka kompetensen på IP‐området. Målet är att få en mer enhetlig hantering av immateriella rättigheter hos instituten. Privata aktörer erbjuder olika typer av immaterialrättsliga tjänster. Aktörerna kan grovt delas in i tre olika kategorier. Den första, och största, kategorin är traditionella patentbyråer. De erbjuder tjänster inom patenträtt, varumärkes- och designrätt, upphovsrätt, avtalsskrivningar, tvistelösning och immaterialrättslig rådgivning. Den andra kategorin erbjuder även affärsstrategisk och processinriktad rådgivning inom immaterialrätt, utöver den traditionella patent- Innovationssystemet för immateriella tillgångar verksamhet som beskrivits ovan. Den tredje kategorin är nischade teknik- och serviceleverantörer samt informationsspecialister. De erbjuder t.ex. söktjänster, hantering av årsavgifter, utvärderingar eller administrativ service som faller utanför traditionella patentbyråers kärnverksamhet. Totalt finns det ett 60-tal immaterialrättskonsulter och patentbyråer i . Branschen domineras av ett fåtal större och marknadsledande aktörer. Antalet nystartade bolag, liksom antalet konkurser, är få. Tillsammans omsatte företagen cirka 2 miljarder och sysselsatte omkring 900 personer 2013.5 Mellan åren 2011–ökade branschens nettoomsättning, för att därefter minska med under de tre första kvartalen 2014. bedömer branschen att efterfrågan på företagens tjänster kommer att öka. Majoriteten av de större bolagen, tillsammans med PRV, står för den huvudsakliga försörjningen av IP-kompetens i , som mindre företag bidrar till en ökad utveckling mot mer specialiserade och kundanpassade produkter och tjänster. Antalet ombud med europeisk patentombudsexamen, auktoriserade svenska patentombud, och svenska auktoriserade varumärkes- och designombud ökar. Branschen satsar också på kompetensutveckling för att kunna möta internationell konkurrens, och svara upp mot marknadens ökande efterfrågan på mer affärsstrategisk rådgivning. 4.4Internationella organisationer och program () är ett globalt forum för samarbete, information och policyutveckling inom immateriella rättigheter. är ett organ under FN och bildades i syfte att främja immaterialrättsligt skydd i världen. uppgift är att leda utvecklingen av ett välavvägt och effektivt internationellt system för immateriella rättigheter som möjliggör innovation och kreativitet. Organisationen har sitt säte i . 5 Underlag från , . Dessa uppgifter inkluderar inte advokatbyråer med immaterialrättslig verksamhet. Innovationssystemet för immateriella tillgångar European Patent Office, EPO, är det europeiska patentverket. EPO granskar och beviljar ansökningar om europeiskt patent i enlighet med den europeiska patentkonventionen. När ett enhetligt europeiskt patent införs (se avsnitt 5.2.1) kommer EPO vara granskningsmyndighet. EPO gör också granskningsrapporter för nationella patentansökningar på uppdrag av patentverken i ett antal länder, bl.a. , och . EPO har huvudkontor i och kontor i , , och . var drygt 6 800 personer anställda inom organisationen, varav drygt 4 100 personer arbetade med att granska patent. 4.4.3Office for Harmonization in the Internal Market Office for Harmonization in the Internal Market (OHIM) är en myndighet inom EU som ansvarar för registrering av gemenskapsvarumärke och EU-design. är OHIM också värd för ett europeiskt observatorium avseende varumärkesförfalskning och piratkopiering, Observatory on Infringements of Intellectual Property Rights. Observatoriet fungerar som en central resurs för insamling, analys och rapportering av information om immaterialrättsintrång samt som en plattform för informationsutbyte mellan företrädare för nationella myndigheter och andra berörda. OHIM har sitt säte i . Horisont 2020 är EU:s ramprogram för forskning och innovation. Programmet löper –2020 och har en total budget på runt . Programmets fokus är innovation och samhällsutmaningar, och många av aktiviteterna syftar till att överbrygga klyftan mellan forskning och marknad. Horisont 2020 består endast av ett program med tre prioriteringar: spetskompetens, industriellt ledarskap och samhälleliga utmaningar. Utlysningarna består till största delen av bidrag till samarbetsprojekt kring forskning och innovation. Innovationssystemet för immateriella tillgångar Jämfört med tidigare program har Horizon 2020 ett mer företagsnära angreppssätt och lägger stor vikt vid att forskningsresultat och teknisk utveckling ska skapa värde. Inom programmet finns ett regelverk för nyttiggörande och spridning av projektresultat. Kraven på hantering av immateriella rättigheter har därmed skärpts upp jämfört med tidigare ramprogram. Redan i ansökan ska den sökande bl.a. redogöra för en strategi för att hantera immateriella tillgångar, definiera vilken tidigare kunskap (background) som tas med in i projektet och inkludera kostnader för skydd av immateriella rättigheter i projektbudgeten. Under projektets gång ska bl.a. relevanta avtal tecknas och IP-strategier kontinuerligt uppdateras, och innan resultat publiceras ska hänsyn alltid tas till om något resultat först ska skyddas. European IPR Helpdesk är ett projekt inom som tillhandahåller gratis rådgivning till deltagare i EU:s forskningsprojekt och till små och medelstora företag som är involverade i gränsöverskridande samarbetsavtal. De tillhandahåller också mallavtal, utbildningar samt ger ut nyhetsbrev och faktablad, bl.a. om hantering av immateriella rättigheter i Horizon . 5 PRV:s nuvarande verksamhet Utredningen har i uppdrag att analysera ett antal aspekter av PRV:s verksamhet. Bland annat ingår att belysa betydelsen av granskningen av immateriella rättigheter i , att belysa risken för att PRV inte kan behålla sin status som , att föreslå vilken finansieringsform PRV ska ha samt beskriva konsekvenserna av denna. Detta kapitel ger därför en bild av PRV:s nuvarande verksamhet och hur den är organiserad. I kapitlet beskrivs också hur myndighetens ekonomi har utvecklats det , och hur kostnader och intäkter fördelar sig inom verksamheten. PRV:s uppgifter framgår av förordning (2007:1111) med instruktion för . Enligt förordningen ska PRV: Ansvara för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn. Föra register över periodiska skrifter med utgivningsbevis. Vara internationell myndighet enligt konventionen om patentsamarbete. Handlägga ärenden om registrering av kommunala vapen och om utgivning av periodisk skrift. Långsiktigt främja tillväxten samt stärka innovationsförmågan och konkurrenskraften i hela landet genom att informera om och bidra till ökad förståelse för hanteringen av immateriella tillgångar hos företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet. Uppgiften att främja tillväxt och innovation lades till av regeringen och trädde i kraft . Regeringen har dessutom gett ett särskilt regeringsuppdrag till PRV och att genomföra insatser som stärker små och medelstora företags förmåga att affärsstrategiskt hantera immateriella tillgångar.1 PRV fick i regleringsbrevet i uppdrag att fortsätta detta arbete . PRV:s instruktion ger också myndigheten möjlighet att bedriva uppdragsverksamhet och tjänsteexport. Det står att PRV: Får bedriva uppdragsverksamhet, såsom att tillhandahålla konsulttjänster för granskning och annan rådgivning, ombesörja bevakning av avgifter för patent, varumärken och mönsterskydd, bedriva kurs- och utbildningsverksamhet samt tillhandahålla tjänster avseende verkets dokumentation. Får bedriva tjänsteexport som är direkt kopplad till myndighetens verksamhetsområde och som ligger inom ramen för det uppdrag som anges i instruktionen eller i annan förordning. PRV:s verksamhet regleras dessutom av patentlagen (1967:837), varumärkeslagen (2010:1877) och mönsterskyddslagen (1970:485) med tillhörande föreskrifter. De övergripande målen för PRV:s verksamhet är enligt regleringsbrevet att verka för en bättre service för medborgare och företag. I detta ingår att verket ska utforma och offentliggöra ett s.k. serviceåtagande, som ger tydlig, relevant och förpliktigande information om verkets tjänster och service. PRV har utformat ett sådant serviceåtagande, som säger att PRV strävar efter att vara bland de främsta myndigheterna inom sitt område när det gäller korta leveranstider samt hög process- och 1 N2011/6169/FIN Uppdrag att genomföra insatser för att öka små och medelstora företags konkurrenskraft genom förbättrat offentligt stöd för hantering av immateriella tillgångar. Både patentavdelningen och design- och varumärkesavdelningen har preciserat serviceåtagandet genom att sätta upp specifika mål för leveranstider. PRV är en enrådighetsmyndighet och leds av en generaldirektör. Denna ledningsform innebär att PRV inte har en styrelse, utan ett insynsråd. Rådets uppgifter är att utöva insyn och att ge generaldirektören råd. har inte några beslutsbefogenheter. I generaldirektörens stab ingår en chefsjurist, chefscontroller och personaldirektör. I ledningsgruppen ingår utöver dessa personer även cheferna för patentavdelningen, design- och varumärkesavdelningen och marknadsavdelningen. PRV hade 347 personer anställda 2013. Myndigheten har kontor i och . Källa: PRV. Patentavdelningen i handlägger nationella och internationella patentansökningar och utvecklar och upprätthåller patentsystemet i . Avdelningen sprider dessutom information om patentsystemet. Inom patentavdelningen arbetade 179 personer , varav 115 patentingenjörer som handlägger patentansökningar. De huvudsakliga stegen i handläggningen av en nationell ansökan om patent i är mottagande, formell handläggning, teknisk prövning och beslut. (PCT) är ett avtal som reglerar internationella patentansökningar. Avtalet slöts 1970 och trädde i kraft . Det hanteras av (). PCT-systemet gör det möjligt att med en ansökan söka om patent i de länder som anslutit sig till avtalet. Särskilt utsedda PCT- myndigheter utför granskning och i vissa fall bedömning av en uppfinnings nyhetsvärde och patenterbarhet. finns det 17 PCT-myndigheter, och sedan starten är PRV en av dem.2 PRV:s granskning av en PCT-ansökan består av mottagande, formell handläggning och teknisk prövning. Handläggningen resulterar däremot inte i ett beslut, eftersom den granskning och bedömning PRV gör enbart är rådgivande. Beslutet om att bevilja ett patent tas i de länder eller regioner där uppfinnaren väljer att fullfölja sin ansökan. Design- och varumärkesavdelningen i arbetar inom fyra verksamhetsgrenar: varumärken, design, periodisk skrift och personnamn. Totalt arbetade 89 personer på design- och varumärkesavdelningen . Inom verksamhetsgrenen varumärken granskar PRV bl.a. om det sökta varumärket är identiskt eller förväxlingsbart mot ett äldre varumärke och att varumärket inte strider mot lag, god sed eller allmän ordning. PRV handlägger även ansökningar om internationell registrering av varumärke inom ramen för Madridprotokollet, ett avtal mellan ett stort antal länder som innehåller bestämmelser om internationell registrering av varumärken. Verksamhetsgrenen är den absolut största inom avdelningen, med av avdelningens resurser.3 Inom verksamhetsgrenen design granskar PRV huvudsakligen att designen inte strider mot lag, god sed eller allmän ordning, eller innehåller så kallade officiella beteckningar. Däremot är det den sökandes eget ansvar att undersöka att designen skiljer sig från tidigare känd och registrerad design, samt att designen inte är för enkel. Inom verksamhetsgrenen periodisk skrift beviljar PRV utgivningsbevis till periodiska skrifter. En periodisk skrift är någon form av tryckt skrift med en bestämd titel som ges ut minst . När ägaren till skriften har ansökt om utgivningsbevis gör PRV en formell kontroll av ansökan, och granskar att skriftens titel inte är lätt att förväxla med en titel som redan har ett utgivningsbevis. För webbplatser och databaser är det däremot Myndigheten för radio och tv som utfärdar utgivningsbevis. Inom verksamhetsgrenen personnamn hanterar PRV vissa namnfrågor, t.ex. att byta alla sina förnamn, skapa ett helt nytt efternamn eller byta till ett gammalt släktnamn. Även hanterar namnfrågor, och har föreslagit att ska ta över PRV:s handläggning av namnärenden.4 Betänkandet har remitterats och bereds inom . 4SOU 2013:35 En ny lag om personnamn. Marknads- och kommunikationsavdelningen i och arbetar med intern och extern kommunikation, informationsverksamhet, kundsupport, med att anordna externa kurser och utbildningar samt med försäljning av konsulttjänster inom patent, varumärken och design. Totalt 17 personer arbetade på marknadsavdelningen . PRV erbjuder både grundutbildningar inom immateriella rättigheter och skräddarsydda kurser. Det finns ett omfattande material för självstudier på hemsidan. Verket har också ett bibliotek som ger allmänheten tillgång till en specialsamling av litteratur inom områdena immaterialrätt, uppfinningar och teknik, och möjlighet att söka i databaser över ansökningar och beviljade patent, varumärken och designregistreringar. lanserades webbplatsen ”PRV för företagare”. Här lyfter verket fram nyttan med immaterialrätt för små och medelstora företag. Företagen erbjuds bl.a. grundläggande fakta om immateriella rättigheter och tillgångar, information om rådgivare och möjligheter till ekonomiskt stöd, ett självtest för att kartlägga sina immateriella tillgångar, goda exempel på hur andra företag arbetar med sina immateriella tillgångar m.m. Genom konceptet PRV-skolan vänder sig myndigheten till dem som vill få grundläggande kunskaper om immaterialrätt. Målgrupper är högstadie- och gymnasieelever samt studenter på universitet och högskolor som går utbildningar inom till exempel entreprenörskap, ekonomi, teknik eller design. Inom PRV-skolan finns korta filmer som introducerar olika delar av immaterialrätten, och undervisningsmaterial som lärare och handledare kan använda sig av. PRV InterPat erbjuder uppdragstjänster PRV marknadsför under varumärket konsulttjänster som utförs av personal inom respektive sakavdelning. T.ex. hanteras uppdrag avseende patent av patentavdelningen. Uppdrag inom patentområdet svarar för den största delen av intäkterna. Exempel på tjänster som PRV InterPat erbjuder är nyhetsgranskningar i syfte att utreda om en kunds uppfinning uppfyller kraven för nyhet och uppfinningshöjd, sökningar inför utred- ningar av företags immateriella tillgångar inför förvärv och fusioner, freedom to operate-sökningar för att undersöka om en kund som vill lansera en produkt behöver ta hänsyn till tidigare skyddade immateriella tillgångar m.m. Inom varumärken och design erbjuder PRV InterPat bl.a. granskningar för kunder som vill undersöka om någon annan har identiska eller liknande rättigheter. PRV deltar i internationellt immaterialrättsligt samarbete, där de viktigaste organisationerna är (), European Patent Office (EPO) och Office for Harmonization in the Internal Market (OHIM). PRV:s generaldirektör leder den svenska delegationen till generalförsamlingar, medan leder arbetet med de normativa frågorna inom . Frågor som berör organisation och finansiering leds av . Instruktionerna för arbetet i alla tas fram i samarbete med . Frågor som bedöms som viktiga för näringslivet remitteras till användargrupper och intresseorganisationer. PRV och ibland representerar i ett antal kommittéer och arbetsgrupper. Här kan nämnas Standing Committe on the of Patents (SCP) och en informell grupp kallad B+ som båda arbetar med harmonisering av patenträttsliga frågor. Vidare ansvarar PRV för den svenska delegationen till , som består av samtliga PCT:s medlemsländer. Gruppen arbetar med utveckling av regelverket och hur PCT-syste- met fungerar. I kraft av att PRV är deltar verket även i Meeting of under the Patent , där framför allt arbete med utveckling av riktlinjer sker. arbete gällande design och varumärken PRV och ibland representerar i ständiga kommitté för varumärken, mönster och geografiska ursprungsbeteckningar. Kommittén tar fram underlag till fördragstexter och rekommendationer inom sitt rättsområde. PRV deltar också i för den rättsliga utvecklingen av Madridsystemet för registrering av varumärken. Gruppen arbetar med löpande förändringar av fördragets tillämpningsbestämmelser. European Patent Office, EPO PRV:s generaldirektör leder den svenska delegationen i , som är organisationens högsta beslutande organ. Rådet består av delegationer från samtliga medlemsländer inom European Patent Convention (EPC). diskuterar och beslutar om strategiska och större operativa och legala frågor som berör EPO:s verksamhet inom ramen för EPC. Rådet har till sin hjälp ett antal kommittéer. PRV deltar i alla dessa, däribland Budget- och finanskommittén, och administrativt samarbete och . Förmöten hålls regelmässigt med företrädare för Närings- och . deltar då frågor av större politisk betydelse avhandlas. PRV kontaktar användargrupper för synpunkter. PRV deltar också i möten i det utskott som har i uppgift att anta verkställighetsregler och avgifter för det blivande europeiska patentet med enhetlig verkan. I detta utskott leder den svenska delegationen. Office for Harmonization in the Internal Market, OHIM PRV:s generaldirektör leder den svenska delegationen i OHIM:s administrativa styrelse, som är medlemsstaternas organ för att få insyn i organisationen, och i organisationens budgetkommitté. OHIM har inrättat en samarbetsfond som ska finansiera projekt för att effektivisera administrationen i OHIM och de nationella myndigheterna och gränssnittet mot användarna. PRV är delaktiga i majoriteten av projekten. PRV deltar också i OHIM:s konvergensprogram, som syftar till att skapa en gemensam europeisk praxis på vissa specifika områden inom varumärkes- och designrätten. OHIM driver dessutom ett Observatorium angående varumärkesförfalskning och piratkopiering, som har arbetsgrupper med representanter från olika branscher, myndigheter och länder. PRV fungerar som gränsyta mellan observatoriet och svenska myndigheter med exekutiva uppgifter mot immaterialrättsintrång, som Tullen, Polisen och . PRV och OHIM upprättar årliga bilaterala samarbetsavtal. Avtalen innebär att PRV tillhandahåller information om OHIM till svenska användare, mot viss ersättning från OHIM. Dessutom har PRV och OHIM ett utbyte av nationella experter. 5.2Efterfrågan på PRV:s verksamhet Det finns flera vägar för att få ett patent granskat och sedan beviljat i : 1.En nationell förstagångsansökan: En ansökan lämnas in direkt till PRV, som gör en granskning av nyhetsvärde och patenterbarhet. Om granskningen visar att patentet kan beviljas fattar PRV beslut om detta, och den sökande betalar en meddelandeavgift för att patentet ska offentliggöras. Skyddet upprätthålls så länge innehavaren betalar årsavgifter, dock i maximalt . 2.Validering av ett europeiskt patent: En ansökan om ett europeiskt patent lämnas in till det europeiska patentverket, EPO, som gör en granskning av nyhetsvärde och patenterbarhet. bevilja patent i de länder som har anslutit sig till den europeiska patentkonventionen, men för att patentet ska bli giltigt måste uppfinnaren validera patentet i de länder där skyddet ska gälla. För att få skydd i behöver man översätta patentkraven och betala en valideringsavgift till PRV och sedan årsavgifter på samma sätt som för ett nationellt patent. 3.PCT-ansökan: En PCT-ansökan lämnas in till PRV eller till någon annan , som gör nyhetsgranskning och prövar patenterbarhet. En PCT-granskning leder däremot inte till beslut om patent, så den sökande måste sedan gå vidare och fullfölja ansökan i de länder där skydd önskas. En fördel med PCT-ansökan är att den gör det möjligt att skjuta upp beslutet om i vilka länder patent ska sökas i hela 30 eller 31 månader, och därmed skjuts även kostnaderna till en senare tidpunkt. En sökande kan också välja att lämna in en nationell patentansökan i och få den granskad av PRV, men sedan inte fullfölja processen i , utan istället lämna in en ny ansökan i ett annat land . På detta sätt får den sökande ett prioritetsdatum från som blockerar andra från att få patent på samma uppfinning. Patentansökningar till PRV har minskat Antalet patentansökningar till PRV har minskat det , se figur 5.2. De nationella patentansökningarna från svenska och utländska företag har minskat från cirka 3 200 till 2 500 –2013, även om en återhämtning skedde – 2013. PRV bedömer att nedgången beror på ökad internationalisering, som medför att inte är huvudmarknad för företagens produkter. , och skickade in flest ansökningar om nationellt patent 2013. PCT-ansökningarna till PRV har mer än halverats – 2013, från 3 300 till 1 700 ansökningar. PRV bedömer att nedgången beror på internationalisering och ökad konkurrens från andra och nybildade PCT-myndigheter. , och skickade in flest PCT-ansökningar . Källa: PRV. Svenska sökande använder i ökande grad andra PCT- myndigheter än PRV Svenska sökande utnyttjar PCT-systemet, men använder i minskande grad PRV som granskande myndighet, se figur 5.3. granskade PRV av de svenska PCT-ansökningarna. hade andelen minskat till . Även detta förklaras med en ökande internationalisering av näringslivet. Källa: PRV. Beviljade och giltiga patent i har minskat De flesta patent som blir giltiga i är validerade patent, som har granskats av EPO.