sou · H3B3103 · 2015-12-08 00:00:00 — Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. Betänkande av Utredningen om transpersoners straffrättsliga skydd m.m. SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att överväga om det straffrättsliga skyddet för transpersoner ska stärkas, om termen könsöverskridande identitet eller uttryck ska ändras i de författningar där den förekommer och om termerna ras och rasmässig ska utmönstras ur lagstiftningen (dir. 2014:115, se bilaga). utsågs , numera chefsrådman vid Söder- törns tingsrätt, till särskild utredare. Som experter att biträda utredningen utsåg regeringen numera kanslirådet (), advokaten , utredaren (), numera kanslirådet (), utvecklingsstrategen (), länspolismästaren och kammaråklagaren . () utsågs som expert från och med den 16 sep- tember 2014. Genom beslut entledigades och från sina uppdrag. I deras ställen utsågs juristen () och poliskommissarien . Genom beslut entledigades från sitt uppdrag med verkan . Genom beslut entledigades från sitt uppdrag. I hennes ställe utsågs enhetsrådet (). Hovrättsassessorn har varit utredningens sekre- terare . Utredningen har till sig knutit två referensgrupper; en med före- trädare för frivilligorganisationer som har intressen i frågan om ras- begreppet och en med företrädare för frivilligorganisationer med intressen i de frågor som rör transpersoner. Arbetet har bedrivits i nära samråd med utredningens experter. Experterna har också i allt väsentligt ställt sig bakom de redovisade förslagen och övervägandena. Skilda uppfattningar i enskildheter och beträffande formuleringar kan dock ha förekommit utan att detta har behövt komma till uttryck i något särskilt yttrande. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om trans- personers straffrättsliga skydd m.m., överlämnar härmed betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m., SOU 2015:103. Uppdraget är i och med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen......... Förslag till lag om ändring i ............................. 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av 1.4Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173).............................................................................. 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (1976:19) om internationellt samarbete rörande lagföring för brott .......... 1.6 Förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67)............... 1.7Förslag till lag om ändring i personuppgiftslagen (1998:204)................................................................................ 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar .............................................. 1.9Förslag till lag om ändring i lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården........... 1.10 Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ..... 1.11 Förslag till lag om ändring i lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i 1.12Förslag till lag om ändring i lagen (2007:258) om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära 1.13Förslag till lag om ändring i lagen (2007:259) om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och Förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) ............................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2008:568) om Förslag till lag om ändring i studiestödsdatalagen (2009:287) ............................................................................... Förslag till lag om ändring i polisdatalagen (2010:361) ....... Förslag till lag om ändring i lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister........................................ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............... Förslag till lag om ändring i kustbevakningsdatalagen (2012:145) ............................................................................... 1.21Förslag till lag om ändring i lagen (2012:741) om behandling av personuppgifter vid Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering ......... 1.22 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare....................................................... 1.23Förslag till lag om ändring i lagen (2014:406) om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och Förslag till lag om ändring i åklagardatalagen (2015:433)................................................................................ Förslag till lag om ändring i domstolsdatalagen (2015:xx).................................................................................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt ........................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (1996:1515) med instruktion för ............. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering ............................ 1.29Förslag till förordning om ändring i förordningen (2008:349) om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck..................... 1.30Förslag till förordning om ändring i förordningen (2008:1328) med instruktion för Nämnden mot 1.31Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:811) med instruktion för Universitets- och 1.32Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:49) med instruktion för Myndigheten för Utredningens uppdrag och arbete................................ 3.3 Begreppens förekomst i befintlig lagstiftning .................... 3.3.2Lagen (2014:406) om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och 3.3.3Lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av 3.3.4Lagen (1976:19) om internationellt samarbete rörande lagföring för brott ................................... Utlänningslagen (2005:716) ................................. 3.3.6Bestämmelser med anknytning till 3.4 Begreppens betydelse ........................................................... 3.4.2Begreppens innebörd i svensk lagstiftning 3.4.3Begreppens innebörd enligt internationella 3.5Uttalanden om och kritik mot användningen av rasbegreppet i svensk lagstiftning........................................ 3.5.1När rasbegreppet infördes i 2 kap. 15 § 3.5.2Uttalanden och tillkännagivanden av 3.6 Utmönstringar m.m. som skett ........................................... Diskrimineringslagen (2008:567)......................... 3.6.3Lagen (2012:741) om behandling av personuppgifter vid Institutet för Behandling i senare tids lagstiftningsärenden i övrigt ........ Synpunkter från internationella organ................................. Överväganden och förslag.................................................... Lagen (2014:406) om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och Lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av Lagen (1976:19) om internationellt samarbete rörande lagföring för brott.................................... Utlänningslagen (2005:716).................................. Lagar som har anknytning till Termen könsöverskridande identitet eller uttryck och definitionen i befintlig lagstiftning ............................ 4.1Inledning – användningen av begreppen transpersoner 4.2Könsöverskridande identitet eller uttryck – innebörd Överväganden bakom termens införande ........................... Remissbehandling av SOU 2006:22 ..................... Diskrimineringslagen (2008:567) ......................... 4.4.2Lagen (2008:568) om Skollagen (2010:800)............................................. 4.4.4Lagen (2012:854) om uthyrning av 4.5 Benämningen i internationella dokument........................... 4.5.1Internationella dokument till skydd för 4.6Framförd kritik mot den svenska termen och dess Organisationer som företräder transpersoner..... 4.6.2Aktiva åtgärder inom diskrimineringsområden (SOU 2010:7)........................................................ Utvecklingen av grunden sexuell läggning.......................... Överväganden och förslag.................................................... Ökat straffrättsligt skydd för transpersoner ................. De bestämmelser som uppdraget omfattar......................... Hets mot folkgrupp.............................................. Åtalsregeln avseende förolämpning ..................... Andra relevanta bestämmelser............................................. Frågans tidigare behandling.................................................. Den internationella utvecklingen......................................... Tryck- och yttrandefrihetsprinciper.................................... 5.7.2Förutsättningarna för begränsningar i tryck- 5.7.3Avvägningen mot yttrandefriheten vid utformningen av bestämmelserna om hets mot Tolkning av hets mot folkgrupp mot bakgrund av yttrandefriheten enligt 5.8 Förekomsten av hot, våld, hets och diskriminering ........... Den officiella statistiken ....................................... RFSL Ungdoms undersökningar.......................... Hets mot transpersoner som grupp ..................... Överväganden och förslag.................................................... Hets mot folkgrupp .............................................. 5.10.2Hets mot folkgrupp – den lagtekniska Åtalsregeln avseende förolämpning...................... 5.10.5Bestämmelserna om olaga diskriminering och åtalsregeln ska utvidgas och ändras också Genomförande och konsekvenser............................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ....................... Ekonomiska och andra konsekvenser av förslagen ............ Vilka berörs av de föreslagna ändringarna?......................... 6.5Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen... Förslaget till lag om ändring i ........................ 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av 7.4Förslaget till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173) ........................................................................... 7.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:19) om internationellt samarbete rörande lagföring för brott........ 7.6 Förslaget till lag om ändring i vapenlagen (1996:67) ......... 7.7Förslaget till lag om ändring i personuppgiftslagen (1998:204) ............................................................................. 7.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar............................................ 7.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården......... Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716).............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i 7.12Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:258) om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära 7.13Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:259) om behandling av personuppgifter i Försvarets Förslaget till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567).............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:568) om Förslaget till lag om ändring i studiestödsdatalagen (2009:287).............................................................................. Förslaget till lag om ändring i polisdatalagen (2010:361)... Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister ...................................... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)........... Förslaget till lag om ändring i kustbevakningsdatalagen (2012:145).............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:741) om behandling av personuppgifter vid Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering........ Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare ..................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:406) om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och Förslaget till lag om ändring i åklagardatalagen (2015:433) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i domstolsdatalagen (2016:xx) ............................................................................... direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana om skydd för enskilda vid auto- matisk databehandling av person- Den europeiska unionens dom- Fördraget om Europeiska unio- Europeiska unionens stadga om Den europeiska domstolen för 1950 angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de FN:s konvention 1951 angående FN:s konvention 1948 om före- homosexuella, bisexuella och homosexuella, bisexuella, trans- personer och queera personer nering på grund av sexuell lägg- lagen (1972:260) om internatio- nellt samarbete rörande verk- om överförande av lagföring i avskaffandet av alla former av Romstadgan för den internatio- Rådets direktiv /83/EG om miniminormer för när tredje- flyktingar, vilket omarbetats ge- rådets direktiv /95/EU Utredningens uppdrag kan delas upp i tre delar. Den första delen rör en utmönstring av orden ”ras” och ”rasmässig” i lagstiftningen. Det andra rör ändringar av termen ”könsöverskridande identitet och uttryck” och definitionen av den termen i diskrimineringslagen. Det tredje rör frågan om ett stärkt straffrättsligt skydd för trans- personer. Uppdraget framgår av direktiv som beslutades (dir. 2014:115), se bilaga. Utmönstring av begreppen ras och rasmässig i svensk lag Utredningens uppdrag har varit att ta ställning till om orden ras och rasmässig, använda om människor, bör tas bort från de lagar där de förekommer och eventuellt ersättas med något annat uttryck. Bakgrunden till översynen är enligt kommittédirektiven, i huvud- sak, att det inte finns någon vetenskaplig grund för att dela in människor i skilda raser och ur biologisk synpunkt följaktligen heller ingen grund för att använda ordet ras om människor. Använd- ningen av ordet ras i författningstext riskerar enligt direktiven att underblåsa fördomar. Vissa utgångspunkter och avgränsningar för uppdraget i denna del redovisas i avsnitt 2. I bestämmelserna om hets mot folkgrupp i BrB och TF, bestäm- melsen om olaga diskriminering i 16 kap. 9 § BrB, åtalsregeln angå- ende brottet förolämpning i 5 kap. 5 § BrB och straffskärpnings- regeln i 29 kap. 2 § 7 BrB förekommer ordet ras tillsammans med uttrycken hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung och trosbekänn- else. Utredningen utgår från att ”ras” har samma betydelse i alla dessa bestämmelser. Ordet infördes ursprungligen i bestämmelserna om hets mot folkgrupp och bestämmelsen om olaga diskriminering för att upp- fylla kraven i rasdiskrimineringskonventionen. Termen ras avser enligt förarbetena sådana grupper av män- niskosläktet som tidigare brukade upptas i antropologiska s.k. ras- indelningar. Det kan dock, enligt utredningen, vara så att termen har en vidare innebörd. Om ordet ras skulle tas bort utan att ersättas av något annat uttryck finns det en risk att vissa grupper förlorar ett straffrättsligt skydd. Det är också viktigt att fall där en gärnings- man som uttryckligen motiverar sitt klandervärda beteende med en hänvisning till ras eller rasideologier även fortsättningsvis träffas av bestämmelserna. Utredningen gör alltså bedömningen att det finns en beaktans- värd risk för att bestämmelsernas tillämpningsområde inskränks om termen ras tas bort utan att ersättas av ett annat uttryck. En sådan utmönstring bör därför inte ske. Ett annat skäl för detta är den kritik som har framförts – i lagstiftningsärenden, internatio- nellt och i utredningens egen referensgrupp – som går ut på att en utmönstring kan innebära en risk för att lagstiftaren inte tydligt adresserar de problem med rasism som faktiskt finns. Enligt utredningen är det lämpligt att i de straffrättsliga bestäm- melserna ersätta ordet ras med uttrycket ”föreställning om ras”. Uttrycket tillgodoser de argument som framförts till stöd för en utmönstring. De tillgodoser lagstiftarens behov av att ta avstånd från ordet ras i den mening som ordet har använts i lag- stiftningen. I stället sätter lagstiftaren fokus på det straffvärda, näm- ligen de föreställningar som utgör förövarens motiv för att kränka andra. Det innebär alltså att problemet med rasism inte döljs i lag- stiftningen, utan att det tvärtom lyfts fram. Dessa ändringar är inte avsedda att medföra någon förändring av bestämmelsernas tillämpningsområde. Lagen (2014:406) om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser samt utlänningslagen (2005:716) I lagen om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigs- förbrytelser förekommer orden rasmässigt och rasmässiga i straff- bestämmelserna om folkmord och brott mot mänskligheten. I ut- länningslagen finns ordet ras i den bestämmelse som anger vilka som är att anse som flyktingar. Båda lagarna bygger på internationella åtaganden. Bland annat på grund av risken att skyddet i bestämmelserna försvagas om orden tas bort utan att ersättas med något annat uttryck har utredningen bedömt att en sådan utmönstring inte ska ske. Utredningen före- slår i stället en liknande lösning som i BrB och TF, som bygger på uttrycket föreställning om ras. Detta framstår som det lämpligaste alternativet om man vill försäkra sig om att bestämmelserna följer de underliggande internationella åtagandena. markeras lag- stiftarens avståndstagande från det biologiska rasbegreppet. Ändringarna är inte avsedda att medföra någon förändring av bestämmelsernas tillämpningsområde. Lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom och lagen (1976:19) om internationellt samarbete rörande lagföring för brott I lagen om internationellt samarbete rörande verkställighet av brott- målsdom respektive lagen om internationellt samarbete rörande lagföring för brott finns bestämmelser om att en framställning om verkställighet respektive överförande av lagföring får avslås om fram- ställningen föranletts av hänsyn till ”ras”. Bestämmelserna bygger på internationella konventioner och finns för att en stat ska kunna avslå en framställning om den skulle strida mot mänskliga rättig- heter. Utredningen gör avseende dessa lagar bedömningen att det är lämpligt att ersätta ”ras” med uttrycket etnisk tillhörighet i den betydelse det uttrycket har i diskrimineringslagen. Enligt utredningen inkräktar detta inte på statens möjlighet att vägra medverkan om det skulle stå i strid med mänskliga rättigheter. Ändringarna är inte avsedda att medföra någon förändring av bestämmelsernas tillämpningsområde. Det finns ett flertal lagar som innehåller bestämmelser om behand- ling av känsliga personuppgifter. Dessa lagar har utformats i enlig- het med artikel 8.1 i dataskyddsdirektivet och har samma lydelse avseende definitionen av vilka personuppgifter som är känsliga i nu aktuellt hänseende, nämligen uppgifter om en persons ras eller etniska ursprung. Enligt huvudregeln i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) är det förbjudet att behandla personuppgifter som av- slöjar sådana känsliga uppgifter. Övriga registerförfattningar inne- håller bestämmelser som utgör komplement eller undantag till 13 § personuppgiftslagen. Utredningen har bedömt att den mest lämpliga lösningen är att i dessa författningar ersätta termen ras med hudfärg eller något annat liknande förhållande hänförligt till personen/en person. Uppgifter om ”annat liknande förhållande” innefattar uppgifter som bygger på föreställningar om att det skulle gå att dela in människor i raser och uppgifter om ärftliga fysiska egenskaper som är förbundna med en viss geografisk region eller folkgrupp, oavsett språkliga, kulturella, nationella eller religiösa faktorer. Det begreppet före- kommer också i RF och i diskrimineringslagen. Ändringarna är inte avsedda att medföra någon förändring av bestämmelsernas tillämpningsområde. Termen ”könsöverskridande identitet eller uttryck” och dess definition i diskrimineringslagen Uppdraget har i denna del varit att ta ställning om det finns ett behov av att ändra termen könsöverskridande identitet eller uttryck och definitionen av denna term i diskrimineringslagen (2008:567) och andra författningar där termen förekommer. Termen könsöverskridande identitet eller uttryck kan kritiseras Termen könsöverskridande identitet eller uttryck finns i diskrimi- neringslagen, lagen (2008:568) om , skollagen (2010:800), lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare samt i sju förordningar. Könsöverskridande identitet eller uttryck infördes som ny diskri- mineringsgrund i diskrimineringslagen 2009. Termen definieras i 1 kap. 5 § diskrimineringslagen som ”att någon inte identifierar sig som kvinna eller man eller genom sin klädsel eller på annat sätt ger uttryck för att tillhöra ett annat kön”. Diskrimineringsgrunden tar sikte på de personer som ibland kallas transpersoner. Med transpersoner avses här personer vars könsidentitet eller könsuttryck alltid eller skiljer sig/har skilt sig från för det kön som tilldelats dem vid födseln. Termen ”könsöverskridande identitet eller utryck” har samma betydelse i samtliga lagar där den förekommer. Termen har mötts av kritik sedan den infördes. Kritiken har huvudsakligen gått ut på att den valda formuleringen är skriven med ett avvikarperspektiv, det vill säga att den utgår från en upp- fattning om och pekar ut dem som inte följer denna. Vidare är såväl termen i sig som den legala definitionen av den, enligt utredningen, både otydlig och missvisande. Termen och defini- tionen kan leda till en onödig gränsdragningsproblematik och miss- uppfattningar angående skyddets omfattning. Oavsett att förarbetena till viss del klargör vad som avses med diskrimineringsgrunden könsöverskridande identitet eller uttryck, anser utredningen att det finns starka skäl att ändra såväl diskri- mineringsgrunden som dess definition. Termen könsidentitet eller könsuttryck bör väljas i stället Termen och definitionen bör ändras på ett sätt som gör att avvikar- perspektivet frångås, som de oklarheter och den kritik som påtalats tas i beaktande. Utredningen föreslår att diskrimineringsgrunden könsöverskrid- ande identitet eller uttryck i diskrimineringslagen med fler lagar ersätts med ”könsidentitet eller könsuttryck”. Dessutom föreslås att grunden könsidentitet eller könsuttryck i diskrimineringslagen definieras som en persons identitet eller uttryck i form av kläder, kroppsspråk, beteende eller annat liknande förhållande med avseende på kön. Den föreslagna formuleringen av diskrimineringsgrunden knyter närmare an till hur grunden brukar beskrivas i internationella dokument. Där används ofta uttrycket ”gender identity”, ibland i kombination med ”gender expression”.