sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — Uppgifterna kommer från samtal med representanter för de respektive E-serviceverkstäderna. 319http:///loner.asp/yrke/Bibliotekarie-1124 320Antagande att medel avsätts för de minsta kommunerna att köpa in 3 datorpaket till ett styckpris på och ett totalpris på , samt 3 surfplattor till ett styckpris på och ett totalpris på , för att komplettera nuvarande tillgängliga resurser. 321Engångskostnad för att installera utrustning, dra kablar etc. 322Bygger på en genomsnittlig kostnad per arbetsstation på . 323Bygger på utökade befintliga programvarulicenser. 324Bygger på ett antagande om att kostnaderna i huvudsak uppstår år 1 i form av fram- tagande av material och ev. spridning. De uppskattade kostnaderna per kommun varierar enligt beräk- ningsmodellen mellan drygt 500 000 och . Denna kostnadsberäkning ligger något under tidigare gjorda kostnadsuppskattningar av att driva s.k. E-serviceverkstäder325. Beräk- ningsmodellen framgår i tabellen nedan. 325 Om lokalkostnaderna och vissa kostnader för personal och teknik redan finns i kommunens budget och kan omdisponeras, uppskattar Digidel i sin slutrapport ”Ökad digital delaktig- het” kostnaden för en E-serviceverkstad i en medelstor kommun med 20–30 000 invånare till för samordning, marknadsföring, aktiviteter, teknikuppdateringar och programvaror. Baserat på erfarenheterna av en E-serviceverkstaden i bedöms de fasta kostnaderna för att driva verksamheten till cirka 200 000 för en medelstor kommun. De statliga anslagen för digitala servicecenter bör betraktas som stimulansmedel till kommunerna för att utföra uppgifter som till huvudsaklig del redan utförs och som faller inom ramen för befint- liga uppdragsbeskrivningar. Bidraget är frivilligt för kommunerna att söka. föreslår därför en statlig med- finansieringsgrad på för de uppskattade kostnaderna för personal, kompetensutveckling och marknadsföring för att kom- pensera kommunerna för det utökade uppdraget. Eftersom det statliga bidraget är frivilligt kan vi anta att inte alla kommuner väljer att söka medel. Baserat på genomförda kostnads- beräkningar och en förväntad utnyttjandegrad på föreslås en samlad kostnadsram för de statliga anslagen uppgå till 69 miljo- ner kronor. Kostnaden år 1 bedöms bli . Kost- naden för år 2 bedöms bli och år 3 . I kostnadsramen ingår även avsatta medel för utvärdering och en nationell samordningstjänst. Utifrån ett antagande om att hälften av avsatta medel för kom- munala personalkostnader direkt eller indirekt kommer resultera i nyanställningar bedöms åtgärden även skapa 37 nya arbetstillfällen år 1 och 19 arbetstillfällen år 2 och 3. Om vi tar hänsyn till ökade intäkter för staten genom inkomstskatt och arbetsgivaravgifter blir den direkta offentligfinansiella nettoeffekten av åtgärden totalt minus över en treårsperiod.326 En utgångspunkt för åtgärden är att kommunerna bör utforma de digitala servicecentrerna utifrån lokala förutsättningar och befint- ligt serviceutbud. Åtgärden bedöms därför inte få några negativa konsekvenser för befintliga tjänster eller serviceutbud som tillhanda- hålls av myndigheter, exempelvis genom Servicekontor. Det kan dock inte uteslutas att en ökad samordning mellan kommunala aktörer och nationella myndigheter kommer leda till förändrade sätt att organisera befintliga lokala utbud av servicestöd. Det har inte gjorts några försök att uppskatta eller beräkna de samlade nyttorna av ökat e-tjänsteanvändande i samhället. Ökad medborgarnytta i termer av bättre samhällsservice och tillgänglig- het, samt offentliga kostnadsbesparingar för handläggning lyfts fram som generella nyttor327. Förslaget om digitala servicecenter bör i huvudsak ses i ett demo- kratiskt perspektiv med utgångspunkt i individers rättighet att på likvärdigt sätt kunna ta del av samhällets service. Åtgärden är dock möjlig att koppla till vissa samhällsekonomiska nyttor förknippade med en ökad digital kompetensnivå i samhället och ökad använd- ning av e-tjänster. Exempel på dessa nyttor är kostnadsbesparingar för myndigheter och kommuner som är möjliga att realisera genom ökad användning av e-tjänster328: 326Den uppskattade offentligfinansiella nettoeffekten bygger på följande antaganden. En genomsnittlig månatlig nettolön för en bibliotekarie ligger på . Enligt ger det en total lönekostnad, inkl. sociala avgifter och arbetsgivaravgift på 414 828. Intäkter- na är baserade på en genomsnittlig inkomstskatt på . Samtliga indi- vider bedöms vara varför arbetsgivaravgiften är beräknad utifrån . 327Se exempelvis: E-delegationen, 2013. ”Uppföljning av myndigheternas arbete med e-för- valtning och e-tjänster 2013”. 328Ökad e-tjänsteanvändning medför även vissa ökade bruttokostnader för offentliga aktörer. undersökte användandet av e-legitimationer och dess kostnader för ett urval av myndigheter och kommuner. Den sammanlagda volymen för åtta nationella myndigheterna och de tre kommunerna var 57 miljoner transaktioner. För det betalade dessa aktörer sammanlagt , dvs i genomsnitt per legitimering och underskrift. Se vidare: Marknad+f%C3%B6r+elektronisk+legitimering+och+underskrift+2012.pdf minskade kostnader för posthantering frigjord arbetstid genom minskad support Det är viktigt att ha realistiska ambitioner kring hur väl dessa typer av verksamheter fungerar och kommer att fungera. Det har inte gjorts några utvärderingar eller uppföljningar, vare sig över i vilken utsträck- ning som digital servicecenterliknande verksamheter hjälper de som är i störst behov av hjälp, eller om det pedagogiska innehållet fak- tiskt bidrar till öka den digitala kompetensen så att användarna blir självständiga användare. Det evidensmässiga underlaget för att beräkna eller uppskatta de samhällsekonomiska nyttorna av ökat e-tjänsteanvändande är brist- fälligt. Enligt E-delegationens genomgång av myndigheternas arbete med e-förvaltning och e-tjänster har endast ett par myndigheter kunnat beräkna den årliga interna kostnadsbesparingen på nya tjänster de kommande tre åren efter driftsättning329. Flera myndig- heter pekade istället på ökade kostnader. Som referensvärde beräknade den totala årliga interna kostnadsbesparingen till per år330. För- säkringskassan uppger vidare att exempelvis kompletteringsgraden, dvs. att användaren har fyllt i någon post felaktigt och måste komplettera uppgifter , i vissa fall minskat från till då ansökningar gjorts via e-tjänst jämfört med pappersblankett. Via en e-tjänst och ett bank-id finns många uppgifter om användaren samt att det via en teknisk plattform går att göra vissa val obligatoriska vilket i sin tur minskar antalet kompletteringar. De nationella e-tjänsterna och användarnas tillgång till en personlig sida med individuella uppgifter har gjort det möjligt att inhämta information om olika ärenden vilket i sin tur medfört att samtalen för vissa typer av frågor till myndigheter- nas kundtjänster minskat . 329E-delegationen, 2013. ”Uppföljning av myndigheternas arbete med e-förvaltning och e- tjänster 2013”. 330E-delegationen, 2013. ”Uppföljning av myndigheternas arbete med e-förvaltning och e- tjänster 2013”. Det är troligt att åtgärden kommer att få vissa positiva spill-over- effekter kopplade till digital kompetens och digital delaktighet. Steget för de personer som genom de digitala servicecentrerna lär sig använda utpekade e-tjänster att också börja använda även andra offentliga e-tjänster kortas. Effekten bedöms inte som möjlig att skatta. Kommuner föreslås kunna söka sammanlagda medel upp till 69 mil- joner kronor . Storleken på de statliga anslagen är utformade så att de ska utgöra stimulansmedel för kommuner att ta sig an en uppgift som de till vissa delar i da utför utan statlig kompensation. Ett antagande är här att avsatta medel överstiger de specifika kostnader som de digitala servicecentrerna kan härleda till genomförda stödinsatser kopplade till nationella e-tjänster. Mellan- skillnaden i termer av pengar eller personalresurser är därmed att betrakta som en nettointäkt för kommunerna. En utgångspunkt för åtgärden är att kommunerna bör utforma de digitala servicecentrerna med utgångspunkt i lokala förutsätt- ningar och befintligt serviceutbud. Åtgärden bedöms därför inte få några negativa konsekvenser för befintliga tjänster eller serviceutbud som tillhandahålls i kommunerna, exempelvis genom medborgar- kontor och bibliotek. De digitala servicecentrerna bör i huvudsak ses som en åtgärd som kommer de enskilda medborgarna till godo. Åtgärden bör ses som en demokratiåtgärd och som en tillgänglighetsåtgärd särskilt riktad mot de individer och grupper som i da saknar kompetens att själv- ständigt kommunicera digitalt med offentliga institutioner. De indi- vider som får stöd att självständigt börja använda sig av e-tjänster upplever sannolikt ett flertal olika nyttor: Ökad tillgänglighet till samhällsservice Minskade kostnader för posthantering Dessa nyttor saknar beräkningsmässig grund. Åtgärden medför inte några kostnader för enskilda. Åtgärden berör inte företag direkt. Det kan dock inte uteslutas att ökad digital kompetens bland individer som tar del av stöd får positiva följdeffekter för företag genom att fler privatpersoner kan använda sig av deras e-lösningar, exempelvis för e-handel och bankhantering via Internet. Enligt SCB har av samtliga svenskar 16–aldrig köpt/beställt varor/tjänster via Internet för privat bruk och aldrig använt sig av en Internetbank.331 Dessa indirekta konsekvenser för företag saknar beräkningsmässig grund. De digitala servicecentrerna bedöms inte påverka eller få negativa konsekvenser för den befintliga tjänstemarknaden för IT-support för privatpersoner då det saknas betalningsvilja för privatpersoner för de tjänster som centrerna tillhandahåller. Åtgärden bedöms inte få några övriga konsekvenser för företag. Ökad användning av e-tjänstelösningar bedöms ha en positiv miljö- påverkan genom minskad pappersanvändning och minskat transport- behov. Effekten saknar beräkningsmässig grund. 331 SCB, 2014. Privatpersoners användning av datorer och internet 2014. 2.13.1Har åtgärden betydelse och konsekvenser för den kommunala självstyrelsen? Åtgärden bedöms inte ha någon betydelse eller få några konsekven- ser för den kommunala självstyrelsen. 2.13.2Stämmer regleringen överens med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen? Åtgärden bedöms stämma överens med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. 2.13.3Har åtgärden betydelse och konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet? Åtgärden bedöms inte ha någon betydelse för eller få några kon- sekvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet. 2.13.4Har åtgärden betydelse och konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet? Åtgärden bedöms generera totalt 76 nya årsarbetskrafter. 37 arbets- tillfällen uppskattas genereras år 1 och 19 arbetstillfällen år 2 respek- tive år 3. Dessa arbetstillfällen är jämnt fördelade över kommunerna i landet. Åtgärden har som huvudsyfte att förbättra den offentliga ser- vicen. Detta förväntas ske jämnt i olika delar av landet, särskilt i de delar som i da har bristande service kopplat till stöd för att använda offentliga e-tjänster, såväl mellan kommuner som inom kommuner. Se vidare kapitel 0, 0 och 0. 2.13.5Har åtgärden betydelse och konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen? Åtgärden vänder sig särskilt till de grupper i samhället med lägre digital kompetens och som i da upplever problem med att kom- municera med offentliga institutioner. Individer med invandrar- bakgrund utgör en central målgrupp för åtgärden. Enligt SCB an- vände av samtliga utrikes födda 16–internet för privat bruk för att hämta information från myndigheters hemsidor –jämfört för inrikes födda.332 av samtliga utrikes födda använde inter- net för privat bruk för att skicka in ifyllda blanketter till myndig- heter jämfört för inrikes födda.333 Åtgärden bedöms ha en positiv effekt på de integrations- politiska målen. Åtgärden bedöms sammantaget ha en större positiv effekt för kvinnor än för män. Det är troligt att de digitala servicecentrerna i större utsträckning kommer att användas av kvinnor än av män. Enligt SCB använder kvinnor i något högre utsträckning än män sig av Internet på bibliotek som män i något högre utsträck- ning använder sig av Internet för att skicka in ifyllda blanketter till myndigheter334. Enligt SCB har av kvinnorna och 7 pro- cent av männen i åldern 16–inte tillgång till internet i hemmet. av samtliga kvinnor 16–har använt internet på ett bibliotek jämfört med av männen.335 av samtliga kvinnor 16–använde vidare internet för privat bruk för att hämta information från myndigheters hem- sidor –. Detta kan jämföras för män. av samtliga kvinnor 16–använde internet för privat bruk för att skicka in ifyllda blanketter till myndigheter jämfört från män. 332SCB, 2014. Privatpersoners användning av datorer och internet 2013. 333SCB, 2014. Privatpersoners användning av datorer och internet 2013. 334SCB, 2014. Privatpersoners användning av datorer och internet 2013. 335SCB, 2014. Privatpersoners användning av datorer och internet 2013. 336SCB, 2014. Privatpersoners användning av datorer och internet 2013. Vi vet också att kvinnor lever varför kvinnors samlade nytta, exempelvis i termer av ökat självständigt användande av digi- tala verktyg, bör vara större jämfört med mäns. av verksamma bibliotekarier vid folkbiblioteken är kvinnor337. De arbetstillfällen som förväntas genereras genom de stat- liga stimulansmedlen bör i större utsträckning generera ökad syssel- sättning bland kvinnor. 2.13.6Behöver hänsyn tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande eller speciella informationsinsatser? Åtgärden bedöms inte behöva föregås av några särskilda hänsyn vad gäller tidpunkt. Särskilda medel avsätts för en nationell samord- ningstjänst med uppgift att ta fram nationellt informationsmaterial som kan ligga till grund för de digitala servicecentrernas marknads- föring och information till allmänheten. 2.13.7Hur bör åtgärden följas upp och utvärderas? Åtgärden bör utvärderas och följas upp noga. Beroende på val av finansieringsmekanism bör utvärderingen och uppföljningen utfor- mas så att den också kan ligga till grund för medelstilldelning. Ett mindre urval av representativa kommuner bör väljas ut för att ingå i en mer rigorös effektutvärdering som utöver utnyttjandegraden också värderar den upplevda och faktiska effekten på individnivå. Frågor om användning och upplevd nytta av de digitala service- centrerna bör också infogas i SCB årliga undersökning: ”Privat- personers användning av datorer och Internet”. 2014, officiella biblioteksstatistik. 3Förstudie konsekvensutredning av åtgärder som ej föreslås har tittat på möjligheten att ge arbets- givare möjligheten att tillhandahålla ett skattefritt bidrag till an- ställda för digital kompetensutveckling. Åtgärden liknar nuvarande regler om skattefri motion och annan friskvård, det så kallade frisk- vårdsbidraget, som ger arbetsgivare möjlighet att erbjuda sin personal skattefri personalvårdsförmån i form av motion och annan frisk- vård av enklare slag och mindre värde338. Huvudargumentet för en frivillig bidragskonstruktion är att arbetstagaren ges ökad möjlighet att påverka sin digitala kompe- tensutveckling utanför ramen för befintliga arbetsuppgifter, vilket kan bidra positivt till arbetstagarens produktivitet och anställnings- barhet. Möjligheten för arbetsgivare att erbjuda sina anställda en möjlighet till digital kompetensutveckling bör också likt friskvårds- bidraget ses som en möjlighet för arbetsgivaren att stärka sin attrak- tivitet som just arbetsgivare. För staten och samhället kan en fri- villig bidragskonstruktion ha ett visst symbolvärde i att synliggöra behovet av att möta den breda digitala transformationen i samhället genom digital kompetensutveckling i alla delar av arbetslivet, inte enbart inom de delar som arbetar specifikt med data och IT. föreslår inte denna typ av åtgärd till Regeringen. Nedan redovisas den huvudsakliga motiveringen till denna bedömning. 338 För att förmånen ska räknas som en personalvårdsförmån måste förmånen rikta sig till hela personalen. Vad som är av mindre värde finns inte fastställt som belopp men som exem- pel ryms ett vanligt årskort på gym inom definitionen. Möjligheten för arbetsgivare att ge anställda kompetensutveckling kring IT-relaterade tjänster finns i da genom utbildningsavdraget för arbetsgivare. En förutsättning för att dessa kostnader ska kunna redovisas som personalkostnader och undgå beskattning är att kom- petensutvecklingen gynnar arbetsgivaren. Eftersom en friskvårds- bidragskonstruktion är frivillig för arbetsgivaren är det Digitalise- bedömning att arbetsgivaren saknar incitament att frivilligt frånhända sig möjligheten att styra kompetensutveck- lingens innehåll. Ett huvudskäl till det är att arbetsgivaren har ett intresse av att arbetstagaren utvecklar sin digitala kompetens på ett sätt som gynnar arbetsgivaren. Ett annat skäl är att arbetsgivaren har ett intresse av att arbetstagaren inte ökar sin digitala kompetens på ett sätt som ökar arbetstagarens anställningsbarhet hos andra arbetsgivare. Ett tredje skäl är att digital kompetensutveckling i form av utbildning förutsätter betydligt högre belopp än dagens friskvårdsbidrag som ska vara av mindre värde. bedömer vidare att det finns en risk att bidraget – där det införs – kan få oönskade konsekvenser och tränga ut befintlig digital kompetensutveckling som sker inom ramen för utbildningsavdraget. saknar i da uppgifter om i vilken utsträckning som utbildningsavdraget nyttjas för IT-relaterade tjänster varför denna risk är svårbedömd. 3.2Särskilda insatser riktade till arbetssökande som saknar it-kompetens har undersökt möjligheten att ge arbets- förmedlingen ett uppdrag att erbjuda it-utbildningar till arbets- sökande som är i behov av grundläggande och specialiserad digital kompetens. Syftet med utbildningen är att öka deltagarnas anställ- ningsbarhet. Enligt SCB (2013) anser av de arbetssökan- de att de inte har tillräckliga kunskaper om datorer och internet för att kunna söka ett jobb . har Arbetsförmedlingen erbjudit så kallade datakörkort för mer grundläggande digitala färdigheter. Enligt Arbetsförmed- lingen ges motsvarande utbildningsinnehåll motsvarande ECDL- standard i da inom ramen för de allmänförberedande utbildningarna då den digitala kompetensen ses som grundläggande för individens anställningsbarhet. Enligt SCB uppger av samtliga företag med mer än 10 anställda att de hade lediga platser som krävde it-specialistkun- skaper som var svåra att tillsätta . Enligt statistik från avser bristen på arbetskraft med it-specialistkunskaper primärt informations- och kommunikationsföretag (SNI 58-63) och där respektive av företagen rappor- terade om arbetskraftsbrist. Det finns redan i da en stor flora av befintliga och tidigare åt- gärder som på olika sätt syftar till att utveckla digital specialist- kompetens bland arbetssökande utifrån arbetsmarknadens behov. Arbetsförmedlingen bedriver ett stort antal arbetsmarknadsutbild- ningar med inriktning specialistkompetens kring IT och data. Yrkes- högskolan bedriver ett stort antal utbildningar inom data/IT- området. Specifika behov bör mötas med specifika åtgärder, utformade och levererade nära behoven. Mot bakgrund av arbetsförmedlingens be- fintliga åtgärder för att främja arbetssökandens digitala kompetens och anställningsbarhet ser inga skäl till att föreslå något specifikt uppdrag till Arbetsförmedlingen. Följer strömmen i den digitala världen. Reflekterar över digitaliseringens effekter i sin vardag. Känner sig obekväm och osäker inför digital teknik Utvecklingen av appar som är enkla att använda är en tydlig drivkraft bakom digitalt användande och en utbredd positiv attityd till den digitala utvecklingen. Det fungerar bra och man tvekar inte att prova nytt. Den stora digitala vanan höjer även förväntningarna på digital användarvänlighet i privatliv och samhällsliv. Inom arbetslivet finns mindre valfrihet och begränsad möjlighet att påverka vilka system som används. System på arbetsplatsen kan därför orsaka stress och frustration om de inte fungerar som de ska. Det finns en acceptans kring att det kan ta tid att lära sig och låga förväntningar på enkelhet. Användande av digitala tjänster, program, system och apparater Motivation och orsaker till digitalt användande , , TV.nu, Sonos, Spotify, Google, Snapchat, Facebook, LinkedIn, Twitter, E-handel, E-post, Swish, Internetbank, TV on-demand, play-tjänster, Twitter, Instagram, mobilspel, nätdejting etc. Underhållande, enkelt och bekvämt. Appar förenklar vardagen. BankID, Parkeringsapp, Intranät för dokument, onlineschema, Facebook, Google, Flickr, . Jag ser vad mina vänner och kollegor använder och vi tipsar varandra. tilltro till egen förmåga Förståelse och tankar kring digitala vanor. Jag använder appar, tjänster och program utan problem. Om det är problem frågar jag min manliga kollega Jag har tankar kring användning och Vi provar nytt. påverkan på socialt samspel och nya bra tjänster och funktioner. Man har blivit beroende. påverkan på socialt samspel och Man har blivit beroende. Jag litar inte riktigt på att det ska fungera. inte riktigt på att det ska fungera. Det är bökigt att lära sig. Det bökigt att lära sig. Affärssystem, journalsystem, HR system, , kassasystem Det digitala ingår i jobbet. (Här saknas till stor del positiva drivkrafter). Nya sätt att nå ut till kunder IT supporten är bra och viktig. Man accepterar att det tar tid att lära sig. Reaktioner och känslor kring digitalt användande. En del kan vara krångligt, t ex e-legitimation. En del kan vara krångligt, t . En del kan vara krångligt, t ex e-legitimation. Det funkar bra! System skapar frustration, stress Det är svårt. enkelt, roligt och smidigt. och irritation när de inte funkar. systemet var enklare. och irritation när de inte funkar. systemet var enklare. Associationer och tankar om: ”Nollor och ettor som far genom rummet, trådlös uppkoppling. Sådant som är nytt som inte fanns när jag var liten. Sånt som barnen kan som inte jag kan.” ”Det är ett större skeende. Nästan lite som industrialisering. Väldigt stora förändringar.” ”Jag tänker på något kommunikationsmässigt, telefon - jag vet inte riktigt. Det känns lite som teknik, datorer, telefoner.” ”Modernt, väldigt aktuellt, något som blir mer aktuellt. Något som ramar in vårt samhälle, eller västvärlden.” ”Ett smartare samhälle.” Kvinna , projektledare organisation ”Oj, det vet jag inte om jag kan svara på, jag relaterar inte till det begreppet alls.” Är väl egentligen samma sak som digitalisering men känns gammalt och som något som var nytt .” Kvinna , projektledare organisation ”Det man kan göra via Internet. Möjligheter som finns och som Internet ger oss. IT-branschen, datorer och Internet, datorer i företag och i andra syften.” Man , butiksansvarig detaljhandeln som inte funkar. som egentligen ska vara jättebra men inte funkar som de ska.” ”Jag tänker på en människa som inte blir orolig när hon blir konfronterad med ny teknik. Själv är jag ganska vad gäller digital kompetens. Jag har inte en inneboende nyfikenhet att ladda ned senaste apparna, eller utnyttja alla nya funktioner hel tiden.” Man , egenföretagare reklambranschen ”Jag tänker på någon som syns mycket i sociala media.” Kvinna , egenföretagare frisör ”IT- världen och det digitala är ganska synonymt. Den kompetensen innefattar samma områden, man är haj på teknologi. Jag är född 90-talist och vuxit upp nära Internet och hela den grejen, ganska naturlig del, men jag har inget stort intresse, jag är ganska medel på den kompetensen tänker jag mig. Jag är som vem som helst, kollar Facebook och använder mail och söker artiklar i skolarbete men inget speciellt utöver det, jag har nog inga speciella kunskaper eller så”