sou · H3B351 · 2015-09-15 00:00:00 — •Det blötaste året var . •Det svenska rekordet för årsnederbörd har slagits . Högsta uppmätta årsnederbörd är (Mollsjönäs, 2008). •Längsta dokumenterade period utan nederbörd är (i trakterna av 1974). •Extrem nederbörd har generellt sett ökat , därefter minskning för att sedan öka fram till . Det är mer extrem nederbörd än •Extrema regn (årets största 1-dygnsnederbörd) kan drabba hela landet men vanligen faller störst dygnsnederbörd och oftast längs , i fjällen eller i de västra delarna av sydsvenska höglandet. •Absolut störst uppmätt dygnsnederbörd är (Fagerheden, 1997), därnäst (, 2004) och (Hinshult, 2012). •De allra värsta skyfallen (med återkomsttid ) faller i östra . •Östra , östra , och har hög avdunstning •Årsmedelavrinningen visar ett mönster över landet som i stort speglar nederbördsfördelningen. Västliga vindar ger störst nederbörd i fjälltrakterna och längs . Sydöstra kännetecknas av minst nederbörd och avrinning. •Vattentillgången har varit relativt stabil 1901-2010. var torrast, medan 1920-, var blötast (jämfört med normalperioden). •För jämfört med avviker vattendrag i flödesmönster . Högre vinteravrinning och lägre vårflod. Höga och låga flöden •Mest extremt avseende avrinning var , tillika året med störst mängd nederbörd. •Det mest flödesrika året för norra är 1995 och för 1951. •Lågflöden uppträder i främst och i norra som regel snösmältningen. •År med låg avrinning var 1971, 1972, 1976 (lägst), 1996 och 2003. •Många uppmärksammade flöden har varit direkt orsakade av regn. Kraftiga regn i städer kan orsaka stora problem. skedde översvämningar i flera städer bl.a. . •Havsnivån har stigit med i . Höjningstakten har ökat . Längre norrut motverkar den pågående landhöjningen. •Havsvattenståndet uppvisar årstidsvariationer och ligger det som regel högt. •Kraftiga vindar kan orsaka extrema vattenstånd. •Isläggningen tenderar att ske allt senare och islossningen allt tidigare för flertalet sjöar, vilket ger kortare islagd period. , J., , H. och , S. (2011a). Projekt reglering av . , J., , G., , , , , , M., , J., , och , A. (2011b). , och , A 2013. Effekterna av ändrad tappning från . , A., , J., , , , E., Dahné, J., , L., Nordborg, D., , J., , L. och , E. (2015) framtida klimat. Klimatologi 14, 2015. , och , G. Regional analys av klimat, vattentillgång och höga flöden. Rapport nr 110. Klimat, vattentillgång och höga flöden i 1860-2010. Elforsk rapport 11:73. Konsekvenser av en översvämning i . Redovisning av regeringsuppdrag Fö2010/560/SSK. MSB dnr 2010-3498. MSB (2012b). Översvämningar i 1901-2010. (2012). Undersökning av indikatorer för torka och år med torka. SOU (2006). Risker och åtgärder för , och . Delbetänkande av Klimat- och sårbarhetsutredningen, SOU 2006:94. (2012). Extrem nederbörd i under 1 till , 1900-2011. Meteorologi Nr 143. ger ut sju rapportserier. Tre av dessa, R-serierna är avsedda för internationell publik och skrivs därför oftast på engelska. I de övriga serierna används det svenska språket. RMK (Report Meteorology and Climatology) RH (Report Hydrology) RO (Report Oceanography) I serien KLIMATOLOGI har tidigare utgivits: 11 , , , , (University KwaZulu ) (2009) Local Assessment of Vulnerability to Climate Change Impacts on in the Upper Basin, South – Recommendations for Adaptation 2Gunn , (2010) Klimatförändringarnas effekter på svenskt miljömålsarbete 3Jonas , , , , , , , (2010) En studie av framtida flödesbelastning på huvudavloppssystem 4Markku Rummukainen, . A. , , , , (2011) Uppdatering av den vetenskapliga grunden för klimatarbetet. En översyn av naturvetenskapliga aspekter 5Sten (2012) Framtidens havsnivåer i ett hundraårsperspektiv – kunskapssammanställning 2012. 6Jonas och (2013) Extrem korttidsnederbörd i klimatprojektioner för . 7Bidrag från arbetsgrupp 2 (WG 2) till den femte utförderingen (AR 5) från Intergovermental Panel on Climate Change, IPCC. FNs klimatpanel – Sammanfattning för beslutsfattare. Effekter, anpassning och sårbarhet. 8Att begränsa klimatförändringar. (2014) (Ej publicerad) (2014) Uppdatering av det klimatvetenskapliga kunskapsläget. 10Risker och konsekvenser för samhället av förändrat klimat – en kunskapsöversikt (2014). 11Gunn (2015) Vägledning för användande av klimatscenarier. 12Lotta , , , , och (2015) Underlag till kontrollstation 2015 för anpassning till ett förändrat klimat.