sou · H3B381 · 2015-10-02 00:00:00 — elever födda utomlands och som kommit hit före ordinarie skol- start var behöriga. Andelen elever som kommit till efter ordinarie skolstart och uppnådde behörighet till gymnasieskolan var bara lite drygt hälften, . Om fler elever, som har lämnat årskurs 9 utan att vara behöriga till ett yrkesprogram i gymnasieskolan, lyckas bli behöriga inom ramen för förlängd skolplikt kan detta påverka integrationen. Ungdomar utan fullföljd utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan löper hög risk för framtida utanförskap både från arbetsmarknad och vidare utbildning. De löper också risk för ekonomiskt utanförskap och psykisk ohälsa. Med varje elev som får en gymnasieutbildning gör både samhället och individen en vinst. Även om förlängd skolplikt innebär en utökad plikt för individen innebär det också en utökad rätt till utbildning. Särskilt för elever, som har problem med motivationen för att slutföra sin grund- skoleutbildning, kan med skolplikt fungera som ett stöd. Utredningen bedömer därför att förslagen är i enlighet med barnets bästa, eftersom de kan bidra till att individen senare får utökade möjligheter till arbete eller fortsatt utbildning. I avsnitt 4.4.2 betonar utredningen vikten av att huvudmännen inte får använda den förlängda skolplikten (eller lovskolan som redovisas i nästa avsnitt) som incitament för att skjuta upp eller låta bli att införa stödinsatser för en elev under den ordinarie undervisningstiden. Utredningen har inte gjort egna intervjuer med ungdomar men tagit intryck bland annat av de elevröster som kommit till tals i om introduktionsprogram3. Där framgår bland annat att många ungdomar inte är klara över vad de vill med sin utbildning och att behovet av studie- och yrkesvägledning både på och i gymnasieskolan är stort. Våra förslag om skärpningar av regleringen av individuella studieplaner ligger därför i linje med iakttagelserna i rapporten. 3 Introduktionsprogram, rapport 2014:413 från . Enligt flera undersökningar, bl.a. från , är det större risk att en person utan gymnasieutbildning begår ett brott, jämfört med en person som har gymnasie- utbildning. Riskerna för ungdomsbrottslighet sammanfaller till stor del med riskfaktorer för social utslagning, såväl i tonåren som senare i livet. En ökad andel ungdomar som påbörjar en gymnasie- utbildning kan därför även leda till minskad brottslighet. Utredningen bedömer inte att förslagen får några konsekvenser för den personliga integriteten eller för överensstämmelse med EU- rätten. 6.3.1Utredningens förslag i korthet Av direktiven framgår att lovskola ska erbjudas elever i årskurs 9 som riskerar att inte nå kunskapskraven eller efter årskurs 9 inte är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan samt elever i årskurs 8 som riskerar att inte bli behöriga. Elever som gått ut årskurs 9 ska utan avgift få tillfälle till prövning för betyg. deltagande i lovskola ska vara frivilligt för alla elever men med skyldighet att närvara, lovskola ska anordnas utanför terminstid eller på skollov under terminerna, ska omfatta sammanlagt minst och innehålla undervisning i ett eller flera ämnen, eleverna och vårdnadshavarna ska få information och rektorn ska fatta beslut, eleverna ska erbjudas skolmåltider och skolskjuts, elever som gått ut årskurs 10 i specialskolan ska erbjudas lovskola som så långt som möjligt motsvarar . Vilka berörs av regleringen? Utredningens förslag berör framför allt elever som inte uppnått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan eller riskerar att inte göra det. För kommunala och enskilda huvudmän, liksom för Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) innebär förslaget nya skyldigheter inom respektive specialskolan. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Utredningen beräknar att kostnaderna för kommunerna kommer att uppgå till , vilket innebär en kostnad på per elev för två veckors lovskola eller per elev och vecka. Jämfört med det riktade statsbidraget , som huvudmän kunnat ansöka om hos , innebär beräkningarna för den obligatoriska lovskolan att kostnaden per elev ökar. Det riktade statsbidraget kan beviljas för elever i årskurs 6–9 i grund- skolan, årskurs 6 i sameskolan, eller årskurs 7–10 i specialskolan samt för elever på gymnasieskolans yrkesprogram. Bidraget för lovskolan 2014 är per elev och vecka. Uppräknat till nivå är riktade statsbidrag lägre per elev och vecka än utredningens förslag. De riktade statsbidragen avser en frivillig verksamhet och fungerar som stimulansmedel. När det blir obligatoriskt för huvud- männen att erbjuda lovskola ska kostnaderna täckas. Enligt statistik lämnade av eleverna årskurs 9 utan att vara behöriga till ett nationellt yrkesprogram i gymnasieskolan /2014. Det motsvarar cirka 12 700 elever. , nästan 12 600 elever, nådde inte kunskapskraven i ämnena engelska, matematik, svenska eller svenska som andra- språk. Knappt 5 600 elever (5,) nådde inte kunskaps- kraven i ett av ämnena och knappt 8 400 (8,) nådde inte kunskapskraven i två ämnen. Med samma andel obehöriga i förhållande till det totala antalet som bedömer vi att antalet elever som inte är behöriga till ett nationellt yrkesprogram kommer att vara cirka 13 300 /17. Det totala antalet elever i årskurserna 8 och 9 /17 har beräknats utifrån statistik över senast kända antal elever som lämnade årskurs 9 /2014 med hänsyn till förändringar av antalet fjorton- till femtonåringar enligt SCB:s befolkningsprognos. Det är inte troligt att alla elever som saknar behörighet till gymnasieskolan kommer att tacka ja till lovskolan. Elever som inte uppnått kunskapskraven i många ämnen hinner knappast bli behöriga under två veckors lovskola och är kanske inte heller motiverade till studier under loven. Däremot kan elever som inte nått kunskapskraven i ett eller två ämnen ha chans att bli behöriga i lovskolan. Som beräkningsgrund är det därför rimligt att anta att de elever i årskurs 8 som riskerar att inte uppnå kunskapskraven, och elever i årskurs 9 som inte har uppnått kunskapskraven i ett eller två av ämnena engelska, matematik, svenska eller svenska som andraspråk tackar ja till erbjudandet om lovskola. Dessutom antar vi att hälften av de elever som inte uppnått målen eller riskerar att inte uppnå målen i tre av ämnena enligt ovan tackar ja. De elever som faktiskt deltar i lovskolan kan dock läsa flera ämnen där de inte nått kunskapskraven eller där risken är stor att de inte når kunskaps- kraven. Antagande för beräkning av kostnader för lärarlöner Beräkningen av kostnader för lärarlöner bygger på att lovskolan erbjuds . Som grund för undervisningsgruppernas stor- lek används statistik över genomsnittligt antal elever per lärare /14, exklusive svenska som andraspråk och modersmål. Personaltätheten var 12,7 elever per lärare. Med hänsyn till att huvudmännen inte alltid kan fylla grupperna beroende på hur många elever som inte är behöriga till gymnasieskolan, antar vi att den genomsnittliga personaltätheten uppgår till 11 elever per lärare i lovskolan. De beräknade kostnaderna för lärarlöner i lovskolan motsvarar cirka 90 ordinarie heltidstjänster. Lovskolan innebär därmed att behovet av legitimerade och behöriga lärare ökar. Antagande om kostnader för administration, elevresor, måltider och lokaler Utredningen har gjort ett antagande att administrativa kostnader i samband med lovskola och prövning består av kostnader för intagningskansli och skoladministratör beräknat per elev i årskurs 9 och rektor per elev i årskurs 8 och 9. Kostnader för elevresor och måltider har beräknats utifrån Skol- verkets uppgifter om genomsnittlig årskostnad per elev, uppräknad till nivå, vilken sedan beräknats per undervisningsdag multiplicerat . I beräknad kostnad för lokaler ingår endast städning. Eftersom det är svårt att uppskatta hur många elever som kommer att delta i lovskolan har utredningen förutom huvudscenariot enligt ovan också utarbetat några alternativa scenarier. I huvudscenariot, alternativ 1, beräknar vi att de elever i årskurs 8 och 9 som inte uppnått målen i ett eller två av ämnena engelska, matematik, svenska eller svenska som andraspråk, kommer att tacka ja till erbjudandet om lovskola. Dessutom bedömer vi att hälften av de elever som inte uppnått målen i tre av ämnena kommer att gå i lovskolan. Alternativ 2 bygger på att antalet elever som tackar ja till lov- skolan motsvarar det antal elever i årskurs 8 och 9 som inte uppnått kunskapskraven i ett eller två av ämnena engelska, matematik, svenska eller svenska som andraspråk. I alternativ 3 beräknar vi att alla elever som inte är behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram kommer att delta i lovskolan. Kostnaden per elev är densamma i alla alternativen, men efter- som alternativen bygger på olika elevantal varierar de totala kost- naderna. Vi bedömer att scenariot i alternativ 1 är det mest troliga och därnäst alternativ 2 medan alternativ 3 är mindre troligt. Många elever som inte har uppnått kunskapskraven i flera ämnen, eller de som har mycket stora brister i ett eller två ämnen, har inte en rimlig chans att bli behöriga under några veckors undervisning i lovskolan och många av dessa elever kommer därför att avstå från lovskolan. Eftersom det ska bli obligatoriskt för huvudmannen att erbjuda lovskola ska finansieringsprincipen tillämpas även i denna del av utredningens förslag. Anslaget för kommunalekonomisk utjämning kommer därför enligt vårt förslag att höjas med . Enskilda huvudmän ska få kompensation från elevens hem- kommun i enlighet med ett tilläggsbelopp. Utredningen föreslår ett tillägg i reglerna om tilläggsbelopp till fristående skolor i 10 kap. 39 § skollagen. Därmed blir en enskild huvudman kompenserad för varje elev som går i lovskola. Förutsättningarna för vårt förslag kan förändras genom arbetet i (U 2014:14), som bland annat har i upp- drag att se över bestämmelserna om beräkning av och beslut om bidrag till fristående skolor i syfte att säkerställa lika villkor mellan kommunala och fristående huvudmän (dir. 2014:126). Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslaget begränsar i viss mån den kommunala självstyrelsen efter- som kommunerna får en ny obligatorisk uppgift. Med hänsyn till intresset av att eleverna utifrån sina behov och förutsättningar ska få mer tid att nå kunskapskraven i ämnen får denna begränsade inskränkning i den kommunala självstyrelsen anses vara proportionell i förhållande till syftet med lovskolan. Ekonomiska konsekvenser för specialskolan Som behandlats i avsnitt 5.3.11 är vår bedömning att det endast kommer att vara 3–4 elever som kan vara aktuella att delta i lovskola i specialskolans regi. Deltagandet är dessutom frivilligt. Därför anser vi inte att det behövs någon ekonomisk kom- pensation för detta, utan att lovskolan kan rymmas inom myndig- hetens nuvarande resurser. Utredningen ska analysera och särredovisa konsekvenser för studiestödssystemet. Eftersom elever i får barnbidrag eller förlängt barnbidrag har vi även undersökt om barnbidragen berörs av förslaget. Barnbidraget betalas ut till och med det kvartal som barnet fyller . Hur länge barnbidraget betalas ut beror på när barnet fyller år. Vi har redogjort för systemet under avsnittet om förlängd skolplikt (se 4.4.5). Om barnet inte studerar i gymnasieskolan utan går kvar i eller grundsärskolan fortsätter utbetalningen av barnbidrag även efter att barnet fyller . Eftersom lovskolan är en del av och ska vara avslutad senast vid utgången av juni, ser utredningen inga kon- sekvenser när det gäller barnbidrag. När det gäller studiebidrag får gymnasieeleverna det oavsett om de går på ett nationellt program eller på ett introduktionsprogram. Möjligtvis kan kostnaderna för studiebidrag ändå minska om lovskolan leder till att fler elever blir behöriga och dessutom klarar av att fullfölja gymnasie- skolan i stället . Övriga kostnader/kostnader för staten Som tidigare nämnts föreslår utredningen att bör få i uppdrag att ta fram stödmaterial med exempel på organisation av lovskola och prövning. Kostnaden för detta beräknas till 2017. Kommunernas kostnader beräknas öka med . Övriga kostnader för staten beräknas öka med då föreslås få i uppdrag att ta fram ett stödmaterial. Kostnaderna för barnbidrag och studiestöd påverkas inte av förslagen. Vi bedömer inte att Special- pedagogiska skolmyndigheten (SPSM) behöver någon ekonomisk kompensation, utan att lovskolan kan rymmas inom myndighetens nuvarande resurser. Den totala kostnaden för den obligatoriska lovskolan blir därmed 2017 och därefter . Cirka 126 000 elever, vilket motsvarar av alla grund- skoleelever gick /14 i en fristående skola. Inom grund- skolan är det främst elever i storstadsområdena och i större städer som väljer fristående skola. Fristående skolor blir precis som kommunerna skyldiga att erbjuda lovskola. För små skolor med få anställda och bara enstaka elever som har behov av att erbjudas lovskola kan lovskolan bli svår att organisera och innebära en ekonomisk påfrestning. Det är dock ingen skillnad mellan kommunala och fristående huvudmän i detta avseende. Inom kommunen kan man samordna lovskolan för flera skolor. Enskilda huvudmän får enligt vårt förslag också möjlighet att samverka med elevens hemkommun eller en annan fristående skola genom en entreprenadlösning (se avsnitt 5.3.10). Den fristående skolan ska informera hemkommunen om vilka elever som kommer att delta i lovskola efter vårterminens slut i årskurs 9, vilka ämnen de läser och vilka som blir behöriga. Vi bedömer inte att detta innebär något märkbart merarbete. Som nämnts under avsnittet om finansieringsmodell förslår vi att elevens hemkommun ska betala ersättning för de elever som deltar i lovskola i en fristående skola med ett tilläggsbelopp. Detta menar vi är positivt för de fristående skolorna, som får ersättning för varje enskild elev i lovskolan. Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Förslaget om lovskola kan möjligen innebära särskilda utmaningar för kommuner som är glesbefolkade och har stora geografiska avstånd. Det kan ibland finnas bara ett fåtal elever som har behov av och vill delta i lovskola. I en liten kommun kan det vara svårt att tillgodose detta inom kommunen och det kan även vara svårt att samverka med en annan kommun om avstånden är långa. För att motverka dessa problem har vi dock lagt flera förslag som syftar till att underlätta samverkan mellan olika huvudmän (se avsnitt 5.3.10). Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Färre pojkar än flickor blir behöriga till ett nationellt gymnasie- program. Andelen pojkar som blev behöriga /14 var 85,5 medan andelen flickor som blev behöriga uppgick till . Förslagen om lovskola gynnar alla elever som inte uppnått behörighet, både flickor och pojkar. Det bör dock vara fler pojkar som blir erbjudna lovskola och därmed finns möjligheten att glappet mellan flickors och pojkars resultat minskar. Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Elever som har gått samtliga i svensk grundskola har andra förutsättningar att klara sig i skolan än elever som kommit till sent under sin skolgång. Bland elever födda i var behöriga till gymnasieskolan 2014. Bland elever födda utomlands som har kommit till före ordinarie skolstart var av eleverna behöriga. Andelen elever som kommit till efter ordinarie skolstart och uppnådde behörighet till gymnasieskolan var bara lite drygt hälften, . Generellt kan sägas att ju äldre eleverna är när de invandrar och påbörjar sin skolgång i mottagarlandet, desto sämre presterar de. Erbjudande om lovskola gagnar framför allt de elever som har svagare kunskapsresultat. Eftersom elever som kommit hit under sin skolgång har lägre resultat bör lovskolan kunna bidra till strävandena mot det integrationspolitiska målet om lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Ungdomar utan fullföljd utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan löper hög risk för framtida utanförskap både från arbetsmarknad och vidare utbildning. De löper också risk för ekonomiskt utanförskap och psykisk ohälsa. Med varje elev som får en gymnasieutbildning gör både samhället och individen en vinst. Genom förslagen om lovskola får elever, som har en möjlighet att bli behöriga till ett nationellt program, genom undervisning i lovskola ytterligare en chans att lyckas med detta. Som redan påpekats i avsnittet om förlängd skolplikt får inte huvudmannen använda lovskolan som incitament till att skjuta upp eller underlåta att sätta in stödåtgärder under ordinarie terminstid. Som vi beskriver i avsnitt 5.3.2. är det viktigt för att lovskolan ska ge goda resultat att deltagandet är frivilligt. Eleverna ska vara motiverade och inte se lovskolan som en bestraffning. Detta är ett exempel på att barnets åsikt ska tillmätas betydelse i enlighet med (artikel 3 och 12) och skollagen (1 kap. 10 §). I de rapporter och utvärderingar om sommarskolan som har gjort (se avsnitt 5.2) framgår att frivilligheten har varit en viktig framgångsfaktor för de lyckade satsningar på sommarskola som gjorts under ett stort antal år på eget initiativ i många kommuner och där kommunerna har kunnat söka stimu- lansbidrag hos . De lärare som arbetar i lovskola är också ofta skickliga och entusiasmerande. Trots detta kan lovskolan inte garantera att en elev ska lyckas bli behörig till ett nationellt program utan den innebär en möjlighet under rätt omständigheter. Vi föreslår i avsnitt 5.3.5 att eleverna och vårdnadshavarna ska få information om möjligheten att delta i lovskolan. De ska också om möjligt involveras i planeringen för att familjerna ska uppfatta lovskolan som ett attraktivt erbjudande. Utredningen bedömer inte att förslagen får några konsekvenser för den personliga integriteten, överensstämmelse med eller för brottsligheten. Kostnaderna för utredningens samtliga förslag enligt tabellerna nedan, för kommunerna och 11,3 miljoner för staten 2017 och 874,2 miljoner för kommunerna och 24,3 miljoner för staten 2018, ska finansieras inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Finansieringen får ske inom ramen för budgetarbetet. Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) att av anvisade medel under anslaget skulle användas för att förstärka statsbidraget för lovskola. uttalade dock att förstärkningen skulle uppgå till 2015 och att den skulle avse elever i årskurs 6–9. I vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) uttalade regeringen att förstärkningen endast behöver uppgå till , men att den även ska omfatta elever på gymnasieskolan i dess helhet. Detta innebär att den sammanlagda satsningen på lovskola uppgår till 2015. Även och framåt bedöms satsningen uppgå till . Utredningen pekar på möjligheterna att använda delar av eller hela detta utrymme till finansiering av förslagen om lovskola . Utredningen har beräknat kostnaderna för den obligatoriska lovskolan till . Eftersom det avsatta utrymmet är mycket större, , får man överväga om bara elever i årskurs 8 och 9 ska prioriteras eller om huvudmännen fortfarande ska kunna söka statsbidrag för satsningar på yngre elever och elever i gymnasieskolan förutom den lovskola som blir obligatorisk genom våra förslag. 7.1Förslaget till ändringar i skollagen (2010:800) Paragrafen reglerar den tid som en elev kan stängas av i de frivilliga skolformerna. I normalfallet får en avstängning inte avse än . Tiden får dock i vissa fall vara längre enligt andra stycket (prop. 2009/10:165 s. 688–689). I andra stycket införs en ny mening. Förändringen innebär att avstängningstiden inte får förlängas för en elev som fullgör förlängd skolplikt i introduktionsprogram i gymnasieskolan. En elev med skolplikt i ett introduktionsprogram ska alltså inte kunna avstängas än under ett kalenderår. I tredje stycket andra meningen har ordet beslutet ersatts med får avstängningen. Förändringen är redaktionell och det avses inte någon ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5.4. Paragrafen reglerar den tid som en elev kan stängas av från viss utbildning med praktiska inslag. Ett nytt andra stycke införs. Ändringen motsvarar ändringen i 18 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5.4. I paragrafen regleras var skolplikten ska fullgöras. Förändringen innebär att barn som har skolplikt ska börja fullgöra den i förskoleklassen. Att skolplikten ska inträda höst- terminen det kalenderår då barnet fyller följer av 10 §. Förskoleklassen blir obligatorisk för alla sexåringar. En sexåring ska kunna fullgöra av skolplikten i en förskoleklass vid en skolenhet med specialskola eller sameskola som . Av 11 § följer att en sexåring på begäran av vårdnadshavare får börja i årskurs 1 med skolplikt om rektorn bedömer att eleven har förutsättningar för det. Paragrafen behandlas allmänt i avsnitt 3.5 och specifikt när det gäller specialskolan och sameskolan i 3.9.2 och 3.9.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om när skolplikten inträder. Första stycket ändras på så sätt att skolplikten ska inträda höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Paragrafen behandlas i avsnitt 3.5. Enligt andra stycket får barnet om det finns särskilda skäl börja fullgöra sin skolplikt höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Det innebär att vissa barn kan få uppskjuten skolplikt exempelvis om de har en utvecklingsstörning, en funktionsnedsätt- ning eller en sjukdom. Om hemkommunen medger uppskjuten skolplikt kan barnet i så fall gå i förskolan som sexåring om vårdnadshavare väljer detta. Av 8 kap. 3 § följer att barn som inte har börjat utbildning för fullgörande av skolplikt ska erbjudas förskola enligt föreskrifterna i 8 kap. 4–7 §§. Hemkommunens beslut om uppskjuten skolplikt ska kunna överklagas (jfr. 28 kap. 12 p 1). Paragrafen behandlas i avsnitt 3.5 och 3.8. Paragrafen som reglerar tidigare skolstart förändras på så sätt att en sexåring på begäran av barnets vårdnadshavare får börja fullgöra skolplikten i om rektorn bedömer att eleven har förutsättningar för detta. Det nya är att en sexåring som börjar i årskurs 1 gör detta under skolplikt och jämställs därmed med sjuåringar i fråga om hela skolgången. Sexåringen har närvaroplikt i och kan inte avbryta skolgången och stanna hemma eller gå till pedagogisk omsorg. Sexåringen går direkt in i årskurs 1 och hoppar över förskoleklassen där skolplikt som huvudregel inträder. Elevens skolplikt kan komma att förkortas med . Rektorn vid skolenheten ska därför bedöma om eleven har förutsättningar för att börja direkt i årskurs 1. Detta är en prövning som måste göras i varje enskilt fall när vårdnadshavare begär att barnet ska börja direkt i årskurs 1. Med elevens förutsättningar att delta i utbild- ningen avses en allmän bedömning av elevens utvecklingsnivå i jämförelse med äldre elever. Det är naturligt att samråda med den som varit pedagogiskt ansvarig för eleven i förskolan. Rektorn kan även väga in om skolans sätt att arbeta passar för en sexåring. Rektorn fattar beslutet i varje enskilt fall. Bestämmelsen är också tillämplig i sameskolan. En sexåring som uppfyller kriterierna för tillhörighet i sameskolan ska på begäran av barnets vårdnadshavare kunna börja direkt i årskurs 1 i sameskolan om eleven har förutsättningar för det (7 kap. 7 § skollagen). Rektorn vid sameskolan gör bedömningen och fattar beslutet. Paragrafen behandlas i avsnitt 3.7. Paragrafen som ändras reglerar skolpliktens upphörande. I stället för att koppla skolpliktens upphörande till utgången av nionde skolåret används här högsta årskursen för att ange när skolplikten enligt huvudregel upphör. Förändringen innebär att skolplikten upphör när eleven har gått ut högsta årskursen i , gru- ndsärskolan eller specialskolan eller motsvarande i annan utbildn- ing, där eleven enligt bestämmelserna i 24 kap. fullgör sin skolplikt. Skolplikten kopplas till att eleverna ska nå kunskapskraven i och därmed bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Skolplikten upphör dock senast när eleven fyller I 13 § finns bestämmelser om förlängd skolplikt i vissa fall och i