sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Det gäller även myndigheterna på kulturområdet, vilket sanno- likt beror på att dessa myndigheter i sina instruktioner har i uppgift att integrera ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv i sina verk- samheter (se kap. 3.6.). Det samma gäller för DO:s pågående arbete med antidiskrimineringsintegrering, dvs. att bredda jämställdhets- integreringen till att omfatta fler diskrimineringsgrunder. Mot den bakgrunden avser regeringens uppdrag om jämställdhetsintegrering till DO att myndighetens arbete med antidiskrimineringsintegrering fortsätter inom ramen för uppdraget kring jämställdhetsintegre- ring.29 Ett intersektionellt perspektiv lyfts också fram av Myndigheten för kulturanalys. Enligt myndigheten finns det behov av att öka kunskapen om hur olika maktordningar samverkar. Myndigheten för som exempel fram som har valt att inte- grera ett hbtq-perspektiv i arbetet med jämställdhet. Myndigheten för kulturanalys menar att jämställdhetsarbetet i förlängningen kan kopplas till de olika diskrimineringsgrunderna.30 9.6Resultat av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 9.6.1Kunskap och insikt har ökat Regeringens uppdrag till myndigheterna tycks ha på kort sikt påverkat myndigheterna i fråga om rutiner och metoder. Detta framgår av utredningens intervjuundersökning, se tabell 9.4. Exempelvis uppger sex av tio myndigheter att kunskapen om jämställdhet har ökat i stor eller i viss utsträckning och nästan samtliga myndigheter uppger ett behov av mer kunskap om jämställdhet för att kunna utveckla 29Regleringsbrev för avseende . 30Myndigheten för kulturanalys (2014a). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Det framgår också av enkätundersökningen, där sju av tio myndigheter uppger att myndighetens ordinarie processer för styrning, ledning och uppföljning har påverkats genom att de i större utsträckning än tidigare inkluderar t.ex. könsuppdelad statistik eller jämställdhetsanalyser. Tabell 9.4 Enkätresultat: I vilken utsträckning har myndighetens satsningar på jämställdhet lett till följande? om jämställdhet har ökat Medvetandet om vikten av ett egna verksamheten har ökat behov av att ta fram ytterligare kunskap om jämställdhet för att processer för styrning, ledning och uppföljning har påverkats genom att de i större utsträck- ning än tidigare inkluderar t.ex. andra aktörer såsom andra myndigheter, kommuner, landsting och civilsamhälles- organisationer har ökat, vad gäller jämställdhetsfrågor Källa: Utredningens enkätundersökning (2015). Det finns vissa tydliga skillnader i svaren från myndigheter som in- gick i JiM 1 och övriga myndigheter. Fem av tio myndigheter som ingick i JiM1 uppger att kunskapen har ökat i stor utsträckning och att myndigheten i stor utsträckning ser ett behov av att ta fram ytterligare kunskap. Bland övriga myndigheter är det motsvarande två respektive tre myndigheter som svarar jakande på detta svars- Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … alternativ ”i stor utsträckning”. När det gäller frågan om myndig- hetens ordinarie processer för styrning, ledning och uppföljning har påverkats finns inga större skillnader.31 Att JiM-uppdraget i hög grad tycks ha lett till både ökad kun- skap och ett ökat behov av att ta fram ytterligare kunskap bekräftas av utredningens intervjuundersökning. En återkommande uppfatt- ning är att JiM-uppdraget har inneburit att myndigheten har behövt reflektera kring och förhålla sig till hur ett jämställdhetsperspektiv som helhet ska integreras. 9.6.2Betydelsen av särskilda åtgärder om jämställdhet Flera av de myndigheter som har fått både uppdrag inom jäm- ställdhetssatsningen och uppdrag att ta fram en plan för att integrera ett jämställdhetsperspektiv menar att de riktade uppdragen inom jämställdhetssatsningen har underlättat arbetet med att ta fram en plan för att integrera ett jämställdhetsperspektiv. Enligt företrädare för myndigheterna påverkar särskilda uppdrag om jämställdhet hur myndigheten organiserar sitt jämställdhetsarbete. Det framhålls av exempelvis av företrädare för Polisen. I detta fall uppges att kom- petensutveckling och rutiner som rör mäns våld mot kvinnor har kommit att integreras i den ordinarie verksamheten och i styrningen av verksamheten.32 Ett liknande förhållande förs fram av företräda- re för som menar att JiM-uppdraget har kommit att leda till att myndigheten har sett över interna styrdokument och rutiner för att säkerställa att jämställdhet får genomslag. Även företrädare för och pekar på liknande effekter.33 Regeringens uppdrag har på så sätt påskyndat och synliggjort ett redan pågående arbete inom myndigheten som rör jämställdhet. JiM-uppdraget därigenom ses som en naturlig fortsättning på myndig- hetens jämställdhetsarbete. Andra myndigheter ser denna koppling, men uppger att de ännu inte riktigt har kommit så långt att erfaren- heterna från de riktade uppdragen har tagits tillvara tillräckligt i JiM- arbetet. 32Intervju Polisen och Brå . Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Flera myndigheter framhåller att tidpunkten för JiM-uppdraget har varit av betydelse. En större myndighet menar att om myndig- heten hade fått uppdraget tidigare, hade myndigheten av olika skäl inte haft förutsättningar att ta sig an uppdraget på samma sätt som myndigheten i stället kunna göra . 9.6.3Utvärderingar och uppföljningar som har genomförts Delar av jämställdhetssatsningen har följts upp genom externa utvär- deringar. I flera fall har också myndigheterna lämnat en mer omfat- tande återrapportering och redovisning till regeringen. I det följande återges de större utvärderingar som har gjorts –2015 och som avser jämställdhetssatsningen.34 –Brå (2010). Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och för- tryck samt våld i samkönade relationer. Uppföljning och utvärde- ring av regeringens handlingsplan (Handlingsplan för att bekämpa Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, skr. 2007/08:39). På regeringens upp- drag följde och utvärderade Brå samtliga åtgärder som ingick i regeringens handlingsplan. –Apel forskning och utveckling (2013), Program för hållbar jämställdhet. Resultat och effekter av ett utvecklingsprogram samt (2014) Effektutvärdering av SKL:s program för hållbar jämställdhet 2008–2013. Bägge utvärdering- arna genomfördes inom ramen för satsningen på HåJ (se vidare kapitel 11) och var en del i regeringens beslut i samband med för- delningen av medel till SKL. –Brå (2014). På uppdrag av Utredningen om en strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55) genomförde 34 Utöver de uppföljningar och utvärderingar som återges, har också utvärderingar genom- förts av enskilda konsultbyråer av olika satsningar, bl.a. Triolog (2011). Nämnas kan också Statskontorets studie av myndigheters arbete mot hot och våld riktat mot anställda (2012) som bl.a. berör uppdrag om hot och våld i arbetslivet, Arbetsmarknads- departementet (2011a). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Brå en uppföljning och utvärdering av de insatser som genom- fördes 2011–2014 för att motverka mäns våld mot kvinnor. Brå:s slutsatser återges i SOU 2014:71. –Myndigheten för kulturanalys (2014). Bland förebilder och föreställningar. Jämställdhetsarbete på kulturområdet. På uppdrag av regeringen genomförde myndigheten en utvärdering av de olika insatser som genomfördes –2014. –Statskontoret (2014). Utvärdering av samordningen av arbetet mot prostitution och människohandel vid i . Utvärderingen avsåg de uppdrag som fullgör i fråga om prostitution och människohandel och hur länsstyrel- sen genomfört dessa. –Statskontoret (2015). Jämställdhet i skolan. Utvärdering av Skol- verkets särskilda uppdrag 2008–2014. Statskontoret genomförde på regeringens uppdrag en utvärdering av de olika jämställdhets- satsningar som ansvarade för. I det följande återges några av de mer omfattande återrapportering- ar som myndigheterna har lämnat som rör de uppdrag som de har genomfört. –(2010). Så mycket bättre. Verksamheter med engagemangsguider 2010. –(2011). Våld och genus i arbetslivet. En kun- skapsöversikt. –för arbetsliv och socialvetenskap (2011). Forsk- ning om kvinnors hälsa – rapport från en särskild satsning. –(2011). Att välja jämställdhet. Regeringsuppdrag att utreda och beskriva förekomsten av ett jämställdhetsperspek- tiv i det regionala tillväxtarbetet. –(2013). Sammanställning och spridning av erfarenheter från uppdraget att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer – slutrapport (2013:8). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … –Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2014). Fått och gjort. Nationella minoriteters projekt för jämställdhet och mot diskriminering. –(2014). Statens musikverks jämställdhets- uppdrag – rapport rörande . –Universitets- och högskolerådet (2014). – ska den nu ordnas en gång för alla? –MUCF (2014). Insatser, erfaren- heter och resultat. –(2015). Kvinnors arbetsmiljö 2011–2014 – slutrapport. –(2015) Att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer. En slutredovisning om utvecklingsmedel och kompetensstöd 2012–2014. –(2015). Utökade tillsyns- och främjandeinsatser om aktiva åtgärder enligt diskrimineringslagen. Uppräkningen ska inte ses som en fullständig redovisning av all den återrapportering som myndigheter lämnat till regeringen inom ramen för den särskilda jämställdhetssatsningen. Ovanstående är exempel på mer omfattande redovisningar som har lämnats av myndigheterna. Därtill kommer de rapporter och underlag som tagits fram av de olika delegationer som varit en del i regeringens jämställdhetssatsning. Redovisningen till regeringen har därmed varit förhållandevis omfat- tande i fråga om separata uppföljningar från berörda myndigheter. Frågan är dock vilka resultat som de genomförda aktiviteterna har lett till? 9.6.4Redovisade effekter – ett urval av uppföljningar och utvärderingar I detta avsnitt återger vi några av de redovisade effekter som fram- kommer i ett urval av uppföljningar och utvärderingar. När det gäller de utvärderingar som Brå har genomfört av regeringens handlings- planer redovisas dessa i kapitel 9.9. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … om programmet Hållbar jämställdhet (HåJ) redovisas mer utförligt i kapitel 11. Jämställdhet i skolan. Utvärdering av särskilda uppdrag 2008–2014 Enligt Statskontorets utvärdering har insatserna som bestod av ut- bildningar, utvecklingsprojekt och forskarledd handledning i första hand har vänt sig till personer som redan tidigare hade ett intresse för jämställdhetsfrågor. De olika insatserna har enligt Statskontoret lett till ökad kunskap hos deltagarna, men det är tveksamt i vilken utsträckning insatserna har lett till att kunskapen har använts och spritts på lokal nivå. Statskontoret finner att de lokala utvecklings- projekten som har beviljat medel till och forskarledd handledning tycks ha gett större avtryck i verksamheterna.35 För att i större utsträckning få genomslag skulle det enligt Stats- kontoret ha varit bättre om jämställdhetsinsatserna tog sikte på organisationer i stället för personer. På så sätt kan insatserna få större genomslag i de ordinarie verksamheterna. Statskontoret för också fram att det är viktigt att finna en balans mellan riktade satsningar och permanenta uppdrag. En risk med riktade uppdrag är att de konkurrerar med andra insatser och att långsiktigheten i styrningen påverkas negativt. Statskontoret framhåller vidare vikten av aktiv uppföljning. Enligt Statskontorets utvärdering har brustit i sin uppföljning. En mer aktiv uppföljning hade enligt Statskontoret gett bättre förutsättningar att anpassa och utveckla sina egna insatser. Det hade också gett ett bättre underlag för en mer strategisk dialog med regeringen.36 Bland förebilder och föreställningar. I sin utvärdering av insatser på kulturområdet har Myndigheten för kulturanalys följt upp och utvärderat de insatser som gjordes –2014 inom kulturområdet. Ett genomgående resultat är att 35Statskontoret (2015b). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … kunskapen om jämställdhet uppges ha ökat och satt fokus på ojäm- ställda förhållanden. Exempelvis har unga kvinnors möjligheter till filmskapande påverkats positivt genom att de har fått fler kontakt- ytor och att kunskap om genus i filmbranschen har ökat. Ett annat exempel är Historiska museets uppdrag som har inneburit att frågor om jämställdhet och genus har blivit synligare i verksamheten. Sam- tidigt visar dessa exempel på att det krävs ett fortsatt arbete för att säkerställa mer långsiktiga effekter.37 Enligt myndigheten är det viktigt att särskilda insatser utformas så att de ger förutsättningar för ett långsiktigt arbete. I sin utvärde- ring konstaterar myndigheten att särskilda satsningar på jämställd- het kan ha sina fördelar genom att de uppmärksammar behovet av att integrera ett jämställdhetsperspektiv. menar myndig- heten att särskilda insatser riskerar att bli för snäva och om- fattning för att kunna påverka på lång sikt. Jämställdhetspolitiken behöver enligt myndigheten nå längre. Det kan göras genom tydliga mål om mätbara effekter i verksamheten. Myndigheten efterlyser också ett tydligt kunskapsutbyte mellan den som genomför verk- samheten och den som bestämmer om politiken. Statens musikverks rapport – rapport rörande fördelade –2014 bidrag till jämställd- hetsprojekt i musiklivet. Enligt myndighetens redovisning som avser har intresset för jämställdhetsfrågor ökat liksom tillgäng- ligheten till kvinnliga tonsättares musik. Likaså tenderar arrangörer i högre grad än tidigare eftersträva jämställdhet i valet av artister och musik. Enligt tyder projektbeskrivningarna på att det finns en stor önskan att arbeta med jämställdhet i musik- sektorn. Enligt myndigheten är det för tillfället för tidigt att kunna avläsa mer långsiktiga effekter. uppger att en sådan pla- neras av myndigheten . Myndigheten finner att det krävs mer stimulansmedel till sektorn och att regeringen styr med tydliga krav i regleringsbrev och instruktioner för myndigheterna.38 37Myndigheten för kulturanalys (2015a). 38Statens musikverk (2015). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Jämställdhet i högskolan – ska den nu ordnas en gång för alla? Uppföljningen avsåg de projekt som beviljades medel av Delega- tionen för jämställdhet i högskolan (SOU 2011:1). Delegationen fördelade sammanlagt till olika projekt inom hög- skolan. I uppdraget ingick också att ställa samman och analysera erfarenheter från de genomförda projekten. Universitets- och högskolerådet (UHR) konstaterar i sin redo- visning att de utvärderingar som har gjorts av de enskilda projekten i första hand har avsett hur projekten har genomförts och inte vilka eventuella effekter projekten har lett till. Det krävs därför enligt rådet att projekten följs upp fortlöpande . Sammantaget finner UHR att projekten kan beskrivas som tids- begränsade projekt som inte i tillräcklig grad integrerats i läro- sätenas verksamhet. Enligt UHR har flera av projekten inte synts på lärosätena och de ser en risk i att projektens resultat inte tas till- vara i det fortsatta arbetet. UHR finner därför att universitet och högskolor bör sträva efter att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla beslut, processer och verksamheter vid lärosätena. Avslutnings- vis framhåller myndigheten att jämställdhetsarbetet kräver tid och tålamod.39 Sammanställning och spridning av erfarenheter från uppdraget att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer – slutrapport Enligt har de särskilda medel som har fördelats till kom- munerna möjliggjort ett arbete som annars inte skulle ha påbörjats eller genomförts. Projekten har lett till att kunskapen om trygghet och jämställdhet har ökat och i fler än hälften av de projekt som beviljades medel har nya metoder utvecklats som utgår från ett jäm- ställdhetsperspektiv. I flera fall har också fysiska förändringar gjorts i det offentliga rummet som kan ses som bestående effekter av pro- jekten.40 konstaterar att det finns behov av mer kun- skap och att intresset från kommunerna är stort att lära mer om jäm- ställdhet och hur andra perspektiv påverkar trygghet. 39Universitets- och högskolerådet (2014). 40Boverket (2013). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … föreslår att en utvärdering genomförs för att kunna slå fast mer långsiktiga effekter. Forskning om kvinnors hälsa – rapport från en särskild satsning för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) för i sin redovisning fram att intresset för att ansöka om forsknings- medlen var stort. Av 140 ansökningar beviljades medel till 17 forsk- ningsprojekt. Enligt FAS uppföljning av projekten har dessa möjlig- gjort studier av könsskillnader i vårdutnyttjande. FAS kunde också i sin lägesrapport på ett övergripande plan redovisa vilken forsk- ning i form av artiklar och samarbeten som projekten lett till. FAS gör bedömningen att forskningsprogrammet har stärkt forskningen om kvinnors hälsa, vilket kan komma att öka kontakterna mellan forskning och praktik. Enligt FAS visar satsningen på att det finns ett ökat behov av forskning av typiska ”kvinnosjukdomar”. FAS för därför fram frågan om att genomföra ytterligare en satsning.41 Kvinnors arbetsmiljö 2011–2014 – slutrapport uppdrag har bl.a. lett till att myndigheten har publicerat ny kunskap om arbetsmiljörelaterade problem som rör kvinnor i arbetslivet. Myndigheten har också tagit fram verktyg som ska kunna användas av både inspektörer och arbetsgivare för att kunna synliggöra och bedöma risker för belastningsskador för kvinnor. Vidare har myndigheten utbildat sina inspektörer i de nya verktygen och inspekterat över 4 000 arbetsställen och ställt krav på åtgärder för att minska risken för belastningsskador.42 Det är dock enligt verket för tidigt att dra några slutsatser om huruvida den nya kunskapen och de nya verktygen har fått tillräck- ligt genomslag i både myndighetens verksamhet och hos arbets- givare. uppger därför att erfarenheterna av projek- tet ska tas tillvara i myndighetens föreskriftsarbete. Myndigheten ser också ett fortsatt behov av kompetensutveckling i frågor om jämställdhet och genus. 41Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (2011). 42Arbetsmiljöverket (2015). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … det krävs fortsatta satsningar från såväl myndigheter som arbets- marknadens parter för att förebygga belastningsskador.43 Så mycket bättre – rapporter om engagemangsguider I sin rapport finner dåvarande att projekten har lett till ökad kunskap om det lokala föreningslivet och att medvetan- det har ökat på nivå om betydelsen av att engagera fler i föreningslivet. Myndigheten konstaterar sammanfattningsvis att in- satserna har fungerat bra för dem som har involverats i projekten, men att det är svårt att se några resultat i ett längre perspektiv.44 Insatser, erfarenheter och resultat I en uppföljande rapport om engagemangsguider finner MUCF att projekten har betytt mycket för de involverade i form av ökat enga- gemang och ökad förståelse. Förutom ökad kunskap finner MUCF att projekten har stärkt samverkan mellan offentlig förvaltning och det civila samhället och synliggjort behovet av att arbeta med jäm- ställdhetsintegrering och ett normkritiskt förhållningssätt inom för- eningslivet. Sammanfattningsvis har projekten bidragit till ett större engagemang i föreningslivet.45 9.6.5Inga dokumenterade resultat som avser samhällseffekter Vår genomgång ovan visar att det finns få, om ens några, redo- visade bestående effekter på samhällsnivå som följd av regeringens särskilda jämställdhetssatsning. Med bestående effekter avses i detta fall effekter på samhällsnivå som innebär att ett visst tillstånd i sam- hället har påverkats till följd av den genomförda insatsen. Enligt vad utredningen har funnit har inga sådana utvärderingar gjorts. Insatser- na har genomgående lett till ökad kunskap och ökat upplevt behov 44Ungdomsstyrelsen (2010). 45MUCF (2014). Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … av ytterligare kunskap om förhållanden som påverkar jämställdhet. Av de utvärderingar och uppföljningar som genomförts är det få som har genomfört en mer omfattande effektutvärdering.46 Detta framgår även av den rapport som (Ramböll) har tagit fram på utredningens uppdrag. Ramböll har i sin analys av utvärderingar och rapporter gått igenom ett urval av insatser. Nästan samtliga insatser har uppföljningen och utvärderingen redovisat effekter på vad Ramböll väljer att benämna organisationsnivå, men inte på samhällsnivå. Enligt Rambölls analys redovisas effekter i form av nya rutiner och bättre struktur för jämställdhetsarbete, vilket i sig har bidragit till att verksamheterna i högre utsträckning har uppmärksammat jämställdhetsfrågor. Enligt Rambölls analys av genomförda uppföljningar och utvärderingar har insatserna bidragit till en ökad medvetenhet om jämställdhetsfrågor kopplade till rekrytering. 9.7Regeringens uppföljning och resultatredovisning till I likhet med övriga utgiftsområden lämnar regeringen en resultatredovisning för utgiftsområdet Jämställdhetspolitik (UO 13). I budgetpropositionen 2015 använder sig regeringen av de indikatorer som SCB har tagit fram för jämställdhetspolitiken. Sammanlagt rör det sig om 16 indikatorer som avser de fyra jäm- ställdhetspolitiska målen. Utöver en årlig redovisning har regeringen –2014 också lämnat två särskilda skrivelser för att redovisa den särskilda jämställdhetssatsningen. Regeringen för fram att kunskapen har ökat om jämställdhet och att mer jämställda verksamheter har utvecklats. Regeringen redo- visar dock inte några effekter på samhällsnivå som kan kopplas till de jämställdhetspolitiska målen. 46 Utredningen vill framhålla i detta sammanhang att det är svårt att isolera enskilda insatsers betydelse från andra faktorers påverkan på hur jämställdheten utvecklas. För att kunna slå fast effekter på samhällsnivå krävs i regel mer omfattande studier. Några sådana studier har inte gjorts. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … 9.7.1Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen 2010 I skrivelsen 2009/10:234 redovisar regeringen vilka insatser som genomförts –2010 som enligt skrivelsen uppgick till . I skrivelsen lämnas en utförlig redogörelse för- delat på jämställdhetspolitikens olika delmål. I redovisningen fram- går även den ekonomiska fördelningen av satsningen fördelat på delmålen.47 Regeringen konstaterade att det var för tidigt att i skrivelsen kunna göra en helhetsbedömning av vilka effekter som olika insatser har lett till. Dels för att flera av insatserna pågick fortfarande, dels för att det krävs för att kunna avläsa effekter. Regeringen mena- de dock att det var möjligt att konstatera att satsningen har lett till bättre samverkan och samordning mellan olika verksamhetsområden, inte minst i fråga om insatser inom delmål 4 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Satsningen har också enligt regeringens redovisning lett till att jämställdhet har stärkts som kunskapsområde och att jäm- ställdhetsarbetet har breddats genom att fler har involverats i arbetet. Detta har i sin tur lett till att förutsättningarna har ökat att se hur problem som rör bristande jämställdhet kan lösas.48 Skrivelsen baseras på redovisningar från myndigheter och orga- nisationer. Skrivelsen innehåller ingen redovisning av effekter på samhällsnivå/långsiktiga effekter, vilket kan förklaras av avsaknaden av effektutvärderingar. 9.7.2Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen 2012 I skrivelsen 2011/2012:174 lämnade regeringen ytterligare en redo- visning av jämställdhetssatsningen –2010. Syftet med denna var att lämna en mer fördjupad redovisning av anslagets användning.49 Regeringens samlade bedömning är att jämställdhetssatsningen har bidragit till att skynda på utvecklingen mot jämställdhet. Enligt regeringens redovisning har satsningen ökat kunskapen om jäm- 2009/10:234. 2011/12:174. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 …