sou · H3B357 · 2015-06-11 00:00:00 — 15 § Vid tillsynsmyndigheten finns ett insynsråd som består av högst åtta ledamöter. uppgifter framgår av 9 § myndighetsförordningen (2007:515). Insynen ska dock inte avse sådana uppgifter som kan äventyra Säkerhetspolisens samarbete med någon annan underrättelse- eller säkerhetstjänst eller som rör Säkerhetspolisens ledning av polis- verksamhet i ett enskilt fall. 16 § Generaldirektören är myndighetschef. 17 § Vid tillsynsmyndigheten finns en personalansvarsnämnd. Tillämpligheten av viss förordning 18 § ska tillämpa personalföreträdarförord- ningen (1987:1101). 19 § beslut enligt 8 § får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2007:971) med instruktion för Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2007:971) med instruktion för ska införas en ny paragraf, 2 §, och närmast före 2 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har upphävts genom förordning (2013:244). polisen och Kriminalvården. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2007:972) med instruktion för Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2007:972) med instruktion för ska införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse. ska sam- verka med för polisen och Kriminalvården. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i polisdataförordningen (2010:1155) Härigenom föreskrivs att 18 § polisdataförordningen (2010:1155) ska ha följande lydelse. Om det inte är olämpligt, får fler personuppgifter än vad som anges i 2 kap. 20 § första meningen polisdatalagen (2010:361) lämnas ut på medium för automatiserad behandling till polisen och Kriminalvården, 6. en utländsk myndighet som ansvarar för bekämpning av penningtvätt eller finansiering av 7. en utländsk myndighet som särskilt allvarlig brottslighet. penningtvätt eller finansiering av särskilt allvarlig brottslighet. Uppgifter får inte lämnas ut på medium för automatiserad behandling om det kan antas att ett utlämnande skulle medföra att uppgiften kan komma att behandlas i strid med personuppgiftslagen (1998:204). Denna förordning träder i kraft . 2 Kommitténs uppdrag och arbete Regeringen gav 2010 en parlamentarisk kommitté i uppdrag att analysera om polisens dåvarande organisation utgjorde ett hinder för de krav som regeringen ställer på högre kvalitet, ökad kostnads- effektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade resultat i polisens verksamhet.1 Kommittén antog namnet . Kommittén har överlämnat följande betänkanden. En sammanhållen svensk polis (SOU 2012:13) En tydligare organisation för Säkerhetspolisen (SOU 2012:77) En sammanhållen svensk polis – Följdändringar i författningar (SOU 2012:78) Tillsyn över polisen (SOU 2013:42) I enlighet med kommitténs förslag har och de 21 polismyndigheterna ombildats till två myndigheter; Polismyndig- heten och Säkerhetspolisen. De nya myndigheterna är operativa . 2.2Definitioner av centrala begrepp I detta betänkande används vissa centrala begrepp. I vilken betydelse kommittén använder dessa bör förklaras redan inledningsvis, eftersom det förekommer att de i andra sammanhang används i en annan betydelse. 1 Kommittédirektiv 2010:75. En ny organisation för polisen? Kommitténs uppdrag och arbete Begreppet granskning innefattar tillsyn, utvärdering, uppföljning och revision. Tillsyn är självständig granskning för att kontrollera om en verksamhet, anläggning etc. uppfyller krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter, dvs. kontroll av regelefterlevnad. För att vara tillsyn ska verksamheten också vid behov kunna leda till beslut om åtgärder som syftar till att åstadkomma rättelse.2 Utvärdering innebär, i likhet med tillsyn, att verksamheter granskas och bedöms. En viktig skillnad mellan utvärdering och tillsyn är emellertid att bedömningskriterierna vid tillsyn är relaterade till den relevanta lagstiftningen, medan kriterierna vid utvärdering fritt kan väljas utifrån vad utvärderaren eller uppdragsgivaren är intresserad av.3 Uppföljning beskriver hur något har utvecklats, som utfallet av en viss insats, och syftar ofta till att vidta åtgärder eller göra en djupare analys. Uppföljaren är identisk med den som är ansvarig för verksamheten.4 Revision är en form av oberoende granskning. Det finns årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen innebär en granskning av myndigheternas årsredovisning och om ledningen i sin förvaltning följt tillämpliga föreskrifter. Effektivitetsrevision innebär en granskning av om statliga verksamheter och statliga åtaganden är effektiva, dvs. om verksamheten uppfyller och regeringens mål med god resurshushållning. Tillsyn är alltså en form av granskning. Med ordinär tillsyn avses sådan tillsyn som utövas av ett organ som har till uppgift att utöva kontroll över viss verksamhet, t.ex. Datainspektionens tillsyn över viss behandling av personuppgifter. Därtill finns extraordinär till- syn, som utövas av ombudsmän () respektive Justitiekanslern (). Ett granskningsorgan är ett organ som utövar tillsyn eller andra former av granskning. Om granskningsorganet huvudsakligen utövar 2009/10:79. En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, s. 1. 3Jfr Statskontoret, rapport . Fristående utvärderingsmyndigheter – En förvaltningspolitisk trend, s. 13 och 15. 4Jfr ibid, s. 13. Kommitténs uppdrag och arbete tillsyn kan det snävare begreppet tillsynsorgan användas. Tillsyns- objektet är den verksamhet, anläggning etc. som tillsynen riktas mot. Objektsansvarig är den som ansvarar för och har möjlighet att råda över tillsynsobjektet.5 Begreppet polisen används i detta betänkande som ett samlings- begrepp för både och Säkerhetspolisen.6 har enligt tilläggsdirektiv 2012:13 i uppdrag att utreda behovet av ett fristående organ som ska granska såväl polisens verksamhet, inklusive den verksamhet som Säkerhets- polisen bedriver, som Kriminalvårdens verksamhet. Om kommittén kommer fram till att övervägande skäl talar för att inrätta ett sådant organ, ska ett fullständigt förslag om organisa- tion och verksamhet lämnas. Av direktiven framgår att gransk- ningen av polisen och Kriminalvården bör utföras av ett och samma organ, om inte starka skäl talar emot det. Utgångspunkten för övervägandena om fristående granskning bör enligt direktiven vara de uppgifter som för polisen anges i polislagen (1984:387) och för Kriminalvården i förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården. Det ingår i kommitténs uppdrag att överväga hur det nya granskningsorganets uppdrag i så fall närmare ska avgränsas. Kommittén ska också analysera vad inrättandet av ett fristående granskningsorgan för polisens verksamhet får för konsekvenser för åklagarväsendet, analysera och föreslå vilka ingripandemöjligheter eller andra befogenheter ett eventuellt granskningsorgan bör ha och analysera hur ett fristående granskningsorgans verksamhet ska utformas i förhållande till de uppdrag som andra myndigheter har i fråga om tillsyn över polisens och Kriminalvårdens verksamhet. De uppdrag som JK, och Skolinspektionen har ska vara oförändrade.7 Även JO:s uppdrag faller utanför det som kommittén har att överväga. 2009/10:79. En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, s. 5. 2013/14:110. En ny organisation för polisen, s. 402. Kommitténs uppdrag och arbete Kommittén redovisade uppdraget såvitt avser granskning av polisen i betänkandet Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). Kommittén föreslog att en fristående tillsynsmyndighet i efterhand skulle kontrollera att polisens verksamhet uppfyller de krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter. I tillsynsmyndigheten skulle ingå som ett särskilt beslutsorgan. Därefter beslutade regeringen om tilläggsdirektiv 2014:17. Enligt dessa direktiv delar regeringen kommitténs bedömning att tillsyn över polisen ska utövas av en från polisen fristående myndighet, men anser att det är lämpligt att frågan om tillsyn över polisens och Kriminal- vårdens verksamhet övervägs samlat. Kommittén ska enligt direktiven lämna förslag om hur tillsynen över polisen och, i förekommande fall, Kriminalvården ska organiseras. De remissynpunkter som har lämnats när det gäller tillsynen över polisen ska då beaktas. Utgångspunkten ska vara att inte ska ingå i den nya tillsynsmyndigheten om det inte finns starka skäl för det. Kommittén är i övrigt fri att på nytt överväga alla förslag i betänkandet Tillsyn över polisen. Kommittén ska också analysera hur tillsynen över polisens personuppgiftsbehandling kan organiseras, så att överlapp- ning mellan olika tillsynsmyndigheter i så stor utsträckning som möjligt undviks. Slutligen beslutade regeringen om tilläggsdirektiv 2015:20. I direktiven framhålls att en av och Säkerhets- polisens uppgifter är att verkställa av- eller utvisningsbeslut. Ofta anlitas nationella transportenheten vid för genom- förandet. Enligt och rådets direktiv /115/EG av om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna, förkortat återvändandedirektivet, ska medlemsstaterna sörja för ett effektivt övervakningssystem för påtvingade återvändanden. Kommittén ska enligt direktiven över- väga om uppgiften att övervaka påtvingade återvändanden kan läggas på den tilltänkta tillsynsmyndigheten och, i så fall, vilken omfattning övervakningen ska ha och hur den ska organiseras. 7 Sedan direktiven skrevs har Inspektionen för vård och omsorg tagit över den tillsyn över hälso- och sjukvården som tidigare utövade. 2012/13:20. Inspektionen för vård och omsorg – en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Kommitténs uppdrag och arbete uppdraget ingår att redovisa vilka konsekvenser ett övervaknings- uppdrag skulle få och ta fram förslag till de författningsändringar som bedöms nödvändiga. Kommittén är fri att föreslå att uppgiften att övervaka påtvingade återsändanden organiseras på ett annat sätt om det skulle anses mer ändamålsenligt. 2.3.2Kommittén utgår från att den ordinära tillsynen över polisen ska utökas Regeringen har i tilläggsdirektiv 2014:17 förklarat att den delar kommitténs bedömning att tillsyn över polisen ska utövas av en från polisen fristående myndighet och att kommitténs uppdrag nu är att lämna förslag om hur den tillsynen ska organiseras. Utgångspunkten ska enligt tilläggsdirektiven vara att Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden inte ska ingå i den nya tillsynsmyndigheten om det inte finns starka skäl för det. Kommittén utgår därför från att den ordinära tillsynen över respektive Säkerhetspolisens verksamhet ska utökas och överväger inte den frågan på nytt i det här betänkandet. När det gäller den närmare utformningen av denna ordinära tillsyn över polisen kommer kommittén att pröva om det finns anledning att ändra de förslag och bedömningar som gjordes i betänkandet Tillsyn över polisen. I enlighet med direktiven kommer de synpunkter som lämnades under remitteringen av betänkandet Tillsyn över polisen att beaktas. 2.3.3Uppdraget omfattar granskning, inte bara tillsyn Regeringen använder huvudsakligen begreppet granskning i beskrivningen av kommitténs uppdrag i tilläggsdirektiv 2012:13. I tilläggsdirektiv 2014:17 formuleras uppdraget som att kommittén ska överväga frågan om tillsyn över polisen och Kriminalvården. Begreppet granskning har då alltså ersatts med begreppet tillsyn. Frågan är om kommitténs uppdrag endast omfattar tillsyn över polisen och Kriminalvården, eller om det även omfattar annan gransk- ning av dessa verksamheter. Enligt tilläggsdirektiv 2012:13 kan kommittén, när den under- söker om det bör inrättas ett fristående organ med uppdrag att Kommitténs uppdrag och arbete bedriva kvalificerad granskning av polisens och Kriminalvårdens verksamhet, hämta vägledning från regeringens skrivelse En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn (tillsynsskrivelsen).8 Kommittén har ovan definierat tillsyn i enlighet med tillsynsskrivelsen. Enligt skrivelsen ska begreppet tillsyn alltså främst användas vid själv- ständig granskning för att kontrollera om tillsynsobjekt uppfyller krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter. Gransk- ningen ska vid behov kunna leda till beslut om åtgärder som syftar till att åstadkomma rättelse. Utgångspunkten i skrivelsen är att regelverket för tillsyn ska vara enhetligt. Det utesluter dock inte att det inom vissa områden finns skäl att göra avsteg från definitionen av begreppet tillsyn i skrivelsen. Det kan också finnas skäl att tillsyns- organet får ytterligare uppdrag, såsom uppföljning och utvärderingar på grundval av icke bindande krav, vid sidan av tillsynen.9 Mot bakgrund av att begreppet granskning används i tilläggs- direktiv 2012:13, där uppdraget konkretiseras, utgår kommittén från att det inte bara är det eventuella behovet av ett fristående organ för kontroll av regelefterlevnad som ska utredas. I stället uppfattar kommittén direktiven som att ett eventuellt nytt fristående organ skulle kunna ges ett bredare uppdrag. Detta kan ske antingen genom en vidare tolkning av begreppet tillsyn eller att organet tilldelas uppdrag vid sidan av tillsynen. 2.3.4Tillsynen över polisens personuppgiftsbehandling Kommittén ska enligt tilläggsdirektiv 2014:17 analysera hur tillsynen över polisens personuppgiftsbehandling kan organiseras, så att över- lappning mellan olika tillsynsmyndigheter i så stor utsträckning som möjligt undviks. Datainspektionen och Säkerhets- och integritets- skyddsnämnden utövar tillsyn över hela respektive delar av polisens automatiserade personuppgiftsbehandling. Till den del nämnden utövar tillsyn över polisens personuppgiftsbehandling är således till- synsansvaret parallellt. I avsnitt 11.8 finner kommittén att den nya tillsynsmyndigheten normalt inte ska granska förhållanden i polisens verksamhet som 2009/10:79. En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. 9Ibid, s. 1, 13 f., 16 och 18. Kommitténs uppdrag och arbete annan myndighet har till särskild uppgift att utöva tillsyn över. Det innebär att tillsynsmyndigheten i praktiken för det mesta endast ska uppmärksamma den andra tillsynsmyndigheten på frågor som faller under annan ordinär tillsyn, inte själv utreda dem. Tillsyns- myndigheten ska alltså normalt inte utöva tillsyn över sådan person- uppgiftsbehandling som faller under Datainspektionens samt, i vissa fall även, Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn. Direktiven kan tolkas som att kommittén även ska ta ställning till om Datainspektionens eller Säkerhets- och integritetsskydds- nämndens tillsynsansvar i något avseende bör förändras för att undvika överlappning. Regeringen har dock gett en särskild utredare i uppdrag att utreda hur skyddet för enskildas personliga integritet kan förstärkas genom att tillsynen över behandling av personuppgifter i högre grad samlas hos en myndighet. Som exempel på myndigheter som har till uppgift att tillvarata enskildas intresse av skydd för den personliga integriteten nämns både Datainspektionen och Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden.10 Dessa båda myndigheters tillsyn är alltså föremål för en annan i det avseendet mer heltäckande utredning. Resultatet av den utredningens arbete bör inte föregripas. Kommittén utreder därför inte om Datainspektionens eller Säkerhets- och integritetsskydds- nämndens tillsynsansvar i något avseende bör förändras för att undvika överlappning. 2.4Utgångspunkt i betänkandet Tillsyn över polisen I betänkandet Tillsyn över polisen har kommittén redogjort för innehållet i tillsynsskrivelsen.11 Kommittén har där också utförligt beskrivit hur den offentliga tillsynen utvecklats på skiftande sätt, vilket medfört att begreppet tillsyn fått olika betydelser i olika sammanhang. Vidare framgår av betänkandet att två gransknings- doktriner inom forskningen har ställts mot varandra. Den ena har haft förvaltningens självständighet och egenkontroll som utgångs- punkt, medan den andra har sett extern granskning utförd av fristående tillsynsorgan som norm för statsförvaltningen. 10 Kommittédirektiv 2014:164. En myndighet med ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten. 11 SOU 2013:42. Tillsyn över polisen, kap. 2. Kommitténs uppdrag och arbete betänkandet utvecklas även hur tillsynsorgan kan planera och förbereda tillsynsåtgärder, olika metoder för tillsyn och vägen fram till ett tillsynsbeslut.12 Dessa tidigare kapitel om tillsyn mer generellt utgör utgångspunkt för detta betänkande. I samband med att kommittén behandlar olika sakfrågor kommer dock skrivningar i tillsynsskrivelsen som rör det aktuella området att återges. Därtill kommer exempel på planering, metoder osv. att tas upp i samband med olika sakfrågor. För att förstå vad som föreslås krävs alltså inte att läsaren tar del av de deskriptiva kapitlen om tillsyn i betänkandet Tillsyn över polisen. När det gäller granskning av polisen kommer kommittén att kort redogöra för förslagen och bedömningarna i betänkandet Tillsyn över polisen i samband med varje aktuell fråga. Fokus i texten är att peka på eventuella förändringar i vad som har föreslagits avseende polisen samt att vid behov utveckla och förtydliga vissa av de förslag som kommittén håller fast vid. Det går dock att få en god bild av den granskning av polisen som föreslås utan att läsa det tidigare betänkandet. Vid behov av fördjupning kan läsaren följa de fort- löpande hänvisningarna till det. Kommitténs ledamöter har för denna del av arbetet sammanträtt vid åtta tillfällen, varav ett heldagssammanträde. Kommitténs experter har sammanträtt vid nio tillfällen, varav ett heldagssammanträde. Det har därutöver hållits två gemensamma möten med både experter och kommittéledamöter. Utredningsarbetet har bedrivits på sedvanligt sätt. Kommitténs ordförande och sekretariatet har haft regelbundna kontakter för planering, överläggning, genomgång av texter m.m. Sekretariatet har studerat propositioner, betänkanden och litteratur av relevans för aktuella frågor. I arbetet har också de synpunkter som framfördes under remitteringen av betänkandet Tillsyn över polisen studerats ingående. 12 Ibid, kap. 3 och 4. För en utförlig beskrivning av vad tillsyn är se även SOU 2015:46. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen, kap. 4 och 5. Kommitténs uppdrag och arbete Kommittén har samrått med , Säkerhetspolisen, Kriminalvården, , , Svenska röda korset, Svenska sektionen av , Civil Rights Defenders, Flyktinggruppernas riksråd (FARR), Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar samt Utredningen om tillsyn inom socialförsäkringsområdet (S 2013:10). Information har därutöver hämtats in genom kontakt med (), , för nya (Ju 2012:16), Åklagar- myndigheten, samt myndigheter som granskar Kriminalvårdens eller polisens verksamhet. Den inter- nationella utblicken bygger huvudsakligen på svar som tillsynsorgan på kriminalvårdens område i de aktuella länderna lämnat direkt till kommittén och på information om aktörerna på officiella webbplatser. Vidare har studiebesök gjorts vid anstalten i , häktet i och frivårdskontoret i . Vid besöken har samtal skett med personal samt enskilt med intagna. Sekretariatet har träffat (filosofie doktor i statsvetenskap, docent i offentlig förvaltning och universitetslektor) och deltagit vid en konferens om framtiden för tillsyn över polisen som arrangerades av . Slutligen har sekretariatet deltagit i ett möte om tillsyn med (M 2013:02), Utredningen om tillsyn inom socialförsäkringsområdet (S 2013:10), utredningen av generalläkarfunktionen (Fö 2014:03) och Statskontoret. Kapitel 1 innehåller kommitténs författningsförslag. I kapitel 2 beskrivs kommitténs uppdrag och arbete. Kapitel 3 innehåller en beskrivning av Kriminalvårdens uppgifter. Regeringens och styrning och kontroll avseende Kriminalvården och polisen beskrivs i kapitel 4. Därefter beskrivs i kapitel 5 Kriminal- vårdens och polisens organisation och internkontroll. I kapitel 6 redogör kommittén för den nuvarande externa granskningen av Kriminalvården. En översiktlig redogörelse för hur granskningen av kriminalvårdsverksamheten är organiserad i , , , samt och finns i kapitel 7. Kommitténs uppdrag och arbete beskriver i kapitel 8 såväl tidigare utredningar om granskning generellt som tidigare utredningar avseende granskning av polisen och Kriminalvården. Efter dessa deskriptiva kapitel följer kapitel 9 med förslag på att en ny myndighet för tillsyn över , Säkerhetspolisen och Kriminalvården ska bildas. I kapitel 10 och 11 om kontroll av regel- efterlevnad i Kriminalvårdens respektive polisens verksamhet förklarar kommittén närmare vad denna tillsyn ska avse. Därefter behandlar kommittén i kapitel 12 hur ett tillsynsärende initieras, planeringen av tillsynen, metoder för tillsynen och handläggningen av ärenden. Kapitel 13 handlar om vilka medel tillsynsmyndigheten ska ha att tillgå för att se till så att brister rättas och förebyggs. I kapitel 14 tar kommittén ställning till om tillsynsmyndigheten bör ha några gransk- ningsuppdrag utöver tillsyn över polisen och Kriminalvården. Sedan tar kommittén i kapitel 15 ställning till vilka befogenheter för att få information som tillsynsmyndigheten bör ha. Kapitlet handlar även om personuppgiftsbehandling inom tillsynsmyndigheten och behovet av ytterligare sekretessreglering. I kapitel 16 berör kommittén frågor om samverkan med och gränsdragning till andra myndigheter till följd av tillsynsmyndighetens verksamhet. Kommittén tar i kapitel 17 ställning till hur tillsynsmyndigheten bör ledas och organiseras. Därefter tar kommittén i samma kapitel ställning till frågor om vilken kompetens som behövs inom tillsyns- myndigheten, dess volym samt kostnader och finansiering av myndig- heten. I vilken mån tillsynsmyndighetens verksamhet bör regleras i lag respektive förordning utvecklas i kapitel 18. I kapitel 19 om genomförande föreslår kommittén att en organisationskommitté inrättas för bildandet av Tillsynsmyndig- heten för polisen och Kriminalvården. I därpå följande kapitel 20 redogörs för konsekvenserna av kommitténs förslag. Avslutningsvis finns en författningskommentar i kapitel 21. I det här kapitlet beskrivs Kriminalvårdens uppgifter. Uppdraget för och de 21 lokala polismyndigheterna, dvs. polisen innan myndigheterna och Säkerhets- polisen bildades, beskrivs i betänkandena En sammanhållen svensk polis och Tillsyn över polisen.1 Organisationsförändringen har inte varit tänkt att innebära någon förändring av polisens arbetsupp- gifter. Säkerhetspolisen har samma ansvarsområde efter omorganisa- tionen som . På samma sätt förhåller det sig med de lokala polismyndigheternas och övriga ansvarsområden, med den skillnaden att det kommer att vara den nya Polismyndig- heten som har ansvaret för dessa.2 Vidare ingår nu i den verksamhet som tidigare bedrevs av . 3.2Uppgifter enligt instruktionen för Kriminalvården Enligt instruktionen för Kriminalvården har myndigheten följande uppgifter.3 Verkställa utdömda påföljder. Utföra personutredningar i brottmål. En sammanhållen svensk polis, avsnitt 3.1. Tillsyn över polisen, avsnitt 10.3. 2013/14:110. En ny organisation för polisen, s. 395. 31 § förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården. Kriminalvården ska enligt instruktionen verka för att påföljder verkställs på ett säkert, humant och effektivt sätt, att lagföring kan ske på ett effektivt sätt och att återfall i brott förebyggs. Kriminal- vården ska särskilt vidta åtgärder som syftar till att brottslighet under verkställigheten förhindras, frigivningen förbereds, narkotikamiss- bruket bekämpas och innehållet i verkställigheten anpassas efter varje individs behov.4 Kriminalvården har även möjlighet att besluta om statsbidrag till ideella frivilligorganisationer, som bedriver arbete som är ägnat att främja dömdas återanpassning till samhället.5 Bidraget går till stor del till besöksverksamhet i häkten och anstalter.6 Påföljder ska alltså verkställas på ett sätt så att den dömdes anpassning i samhället underlättas och negativa följder av ett frihets- berövande motverkas.