sou · H3B371 · 2015-08-04 00:00:00 — I övrigt upprepas kraven från den tidigare rapporten på förstärkt före- byggande arbete, ett riktat stöd till barn och unga som tvingas till uppbrott från hemmet, flera boendelösningar etc. 11 Vid utredningens kontakter med Barnrättsbyrån i Stockholm12 9Möte med representanter för , , , BO, Stiftelsen , Barnrättsbyrån, Föreningen , Organisationen för vuxna adopterade och fosterbarn (AFO) och Unga . 10Rädda Barnen (2009). genomförde en regional enkätstudie med drygt 200 ungdomar och 2011 ingick frågor om att rymma/kastas ut hemifrån i studien röst (25 000 barn i åk 6, 8 och åk 1 på gymnasiet). Andelen som rymt/kastats ut var högre i den regionala undersökningen jämfört med den nationella medan andelen i Ung röst var lägre. 11Rädda Barnen (2011). 12Möte med Barnrättsbyrån och samt möte tillsammans med andra barnrättsorganisationer . Barnrättsbyrån erbjuder enskilda barn och unga socialt och juridiskt stöd, råd och praktisk hjälp i frågor som rör deras rättigheter. Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke framkommer att en stor grupp av ungdomar, som söker råd och stöd i deras verksamhet, är ungdomar som av olika anledningar inte kan bo kvar hemma och som far väldigt illa. Barnrättsbyrån upp- lever att det finns en hög toleransnivå i samhället för ungdomars utsatthet. ingriper sällan med LVU enbart på grund av brister i omsorgen eller psykisk misshandel när barnen är nära myndighetsåldern. Det är först när det förekommer pågående fysiskt våld i hemmet eller ungdomen uppvisar allvarliga beteende- problem som det blir fråga om placering. Även om skulle överväga att ingripa enligt LVU kan det vara ett hinder att ungdomarna inte vill medverka i en LVU-process som innebär att de måste lämna ut familjens förhållanden och förvärra konflikterna. När det gäller ungdomar som söker hjälp till boende hänvisar ofta , enligt Barnrättsbyråns erfarenheter, till vårdnadshavarens underhållsansvar. När ungdomar har passerat arton- årsgränsen är i stället organisation ofta ett hinder för adekvat hjälp. Dessa ungdomar hänvisas nämligen ofta till för försörjningsstöd om det blir aktuellt med tillfälligt logi. Barnrättsbyrån ger exempel på att ungdomar har blivit hänvisade till s.k. lågtröskelboenden för vuxna med missbruksproblem eller psykiska problem. Nyanlända som saknar nätverk i är en särskilt utsatt grupp som ofta får sämre hjälp menar . Det ska tilläggas att det finns skillnader mellan hur de olika socialkontoren bedömer och agerar i dessa situationer. Barnrättsbyrån anser att möjlighet att bevilja ungdomar stödboende bör underlättas och att fler boende- alternativ behövs för denna grupp. Det är ett viktigt förebyggande arbete att hjälpa dessa ungdomar till en ordnad tillvaro. 11.3Allmänt om barns bestämmanderätt i förhållande till ålder och mognad Ett barn företräds i princip av sin vårdnadshavare. Vårdnadshavaren har både rätt och skyldighet enligt 6 kap. 11 FB att bestämma över en underårigs personliga angelägenheter. Av för- arbetena till den aktuella bestämmelsen framgår att vårdnads- havaren, i takt med barnets stigande ålder och utveckling, ska ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål. Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke att ange någon bestämd åldersgräns för när barnet bör tillfrågas och ha ett avgörande inflytande utan en bedömning får göras i varje enskilt fall. Bedömningen av barnets s.k. beslutskompetens är beroende av frågans komplexitet, situationens karaktär samt varje barns individuella förutsättningar. I förarbetena nämns enkla och vardagliga frågor som barnet själv kan bestämma om. Vårdnads- havaren ska, enligt förarbetena, inte vara förhindrad att sätta sig över barnets vilja i de fall barnets bästa kräver det. Barnets behov av att frigöra sig från sina föräldrar får inte medföra överdrivna hänsynstaganden till barnets önskemål. Vårdnadshavaren får inte, enligt förarbetena, avbörda sig sitt ansvar för barnet genom att låta det själv bestämma i en omfattning som det inte är moget för.13 Det framgår inte av lagen vilken ålder som ska innebära ökad bestämmanderätt. Rimligen bör avsaknaden av angivna ålders- gränser i lagtexten innebära att bestämmanderätten ska tillåtas öka successivt. I rättspraxis har införts vissa åldersgränser i såväl de socialrättsliga som de familjerättsliga målen.14 Enligt förarbetena handlar mognad om förmågan att förstå och bedöma vilka konse- kvenser den aktuella frågan medför.15 Se vidare angående begreppet mognad och hur det i praktiken kan bedömas i kapitel 5, avsnitt 5.7.3. 11.4Barns självständiga rätt till bistånd 11.4.1Barn som har fyllt kan ansöka om bistånd Enligt 11 kap. 10 § SoL har ett barn som har fyllt rätt att föra sin egen talan i mål och ärenden enligt SoL. Från kan barn därmed ansöka om bistånd och få sin ansökan prövad. En begäran om hjälp från ett barn kan medföra att inleder utredning om barnets situation och behov. Om utredningen skulle leda fram till att det föreligger ett hjälpbehov kan dock inte bevilja biståndsinsatser till ett barn såvida inte vårdnadshavaren samtycker. 1981/82:168 s. 23 och s. 72; prop. 1994/95:224 s. 35 och s. 54. 14Mattsson T (2006) s. 80. 2012/13:10 s. 38. Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke Ekonomiskt bistånd till barn Det finns inget som hindrar att barn i övre tonåren, som av olika anledningar inte bor med föräldrarna, på egen hand ansöker om ekonomiskt bistånd. Utgångspunkten är dock att vårdnadshavare har skyldighet att tillgodose barnets behov tills det fyller . När det gäller barns försörjning sträcker sig som regel vårdnadshavarens ansvar längre. Går den unge i skolan är föräldrarna nämligen underhållsskyldiga som grundutbildningen pågår, dock längst till dess den unge fyller (7 kap. 1 § FB). Föräldrarnas underhållsskyldighet gäller oavsett om barnet bor hemma eller i ett eget boende. HFD har dessutom i ett flertal domar bedömt att unga vuxna, som är och har avslutat sin skolgång, är tillförsäkrade en skälig levnadsnivå genom att de får bo kvar hos sina föräldrar. Endast i undantagsfall, dvs. om det finns starka sociala skäl, har ungdomar som vill flytta hemifrån ansetts ha rätt till bistånd till boendekostnad.16 11.4.2Barn kan få öppna insatser utan vårdnadshavarens samtycke kan socialnämnden, med stöd av 3 kap. 6 a § andra stycket SoL, besluta om öppna insatser för barn som fyllt även utan vårdnadshavarens samtycke, om det är lämpligt och barnet begär eller samtycker till det. var möjligheten begränsad till insatserna kontaktperson och särskilt kvalificerad kontaktperson. Utvidgningen motiverades av regeringen med att en ökad bestämmanderätt för barn som fyllt överensstämmer med en tidsenlig syn på barn som kompetenta individer. Förändringen är också en naturlig följd av att fler öppna insatser, direkt kopplade till denna åldersgrupp, numera finns att tillgå. När allvarliga konflikter mellan ungdomar och deras föräldrar omöjliggör samförstånds- lösningar kan denna möjlighet öka förutsättningar att bistå dessa ungdomar. Det är dock angeläget att en insats utan vårdnadshavarnas samtycke alltid föregås av en lämplighets- prövning eftersom samförståndslösningar alltid ska eftersträvas. Vårdnadshavarens inställning kan vara en omständlighet som gör 16 SOU 2009:68 s. 344. Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke att socialnämnden anser det olämpligt att besluta om öppna insatser till barnet och i stället försöka förbättra barnets situation på annat sätt. Om bistånd beviljas utan vårdnadshavarens samtycke är det, enligt förarbetena, nödvändigt att arbeta för att göra dessa delaktiga i hjälpen till barnet. Det krävs också att barnet ger ett tydligt medgivande.17 11.4.3Barn kan inte vara frivilligt placerade utan vårdnadshavarens samtycke En placering med stöd av SoL ska ske i samförstånd med vård- nadshavaren. Vid åtgärder som rör barn som fyllt krävs både barnets och vårdnadshavarens samtycke. Det finns emellertid inget krav på att barnet ska samtycka till placeringen om inte barnet uppnått . Enligt rättspraxis har dock barn rätt att överklaga beslut att bli respektive inte bli omhändertagna enligt LVU.18 Om ett barn motsätter sig verkställigheten av ett SoL-beslut blir det ur barnets perspektiv ett tvångsingrepp för honom eller henne. Men eftersom barnet inte är processbehörigt förrän vid har barnet ingen formell talerätt. En jämförelse kan göras med den norska lagstiftningen (§ 6–3 barnevernloven)där barnet, oavsett ålder, är processbehörigt vid vård som föranleds av den unges beteende. I miljöfallen kan åldersgränsen för process- behörighet sänkas efter beslut av fylkesnämnden.19 Frågan om barn kan få vård utanför det egna hemmet när vårdnadshavaren inte samtycker har prövats av HFD i ett avgö- rande . I domen uttalar HFD att en socialnämnd inte kan bevilja ett barn bistånd i form av vistelse i familjehem mot vårdnadshavarens vilja, med motiveringen att det skulle strida mot FB:s grundläggande bestämmelser om vårdnadshavarens ansvar och bestämmanderätt.20 JO har uttalat att socialnämnden inte utan lagstöd, i strid med grundläggande bestämmelser om vårdnaden om 2012/13:10 s. 105 f. 18RÅ 2006 ref. 10 och HFD 2014 ref. 38. 19Mattsson T (2008) s. 37 ff. Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke barn, kan bevilja en underårig bistånd i form av en vistelse i familjehem eller liknande, när vårdnadshavaren motsätter sig detta. Ärendet gällde en 17-årig flicka som beviljats bistånd i form av stödboende enligt SoL utan att båda vårdnadshavarna hade sam- tyckt till placeringen. I ett sådant fall kan enligt JO en placering av den unge åstadkommas endast med tillämpning av LVU.21 Om en vårdnadshavare eller ett barn som fyllt tar tillbaka sitt samtycke till den frivilliga vården kan inte placeringen fortgå. Om socialnämnden bedömer att fortsatt vård är nödvändig får nämnden överväga om förutsättningarna är uppfyllda för att fatta beslut om ett omhändertagande enligt 6 § LVU eller ett tillfälligt flyttningsförbud enligt 27 § LVU. 11.4.4I undantagsfall kan barn beviljas ekonomiskt bistånd till boende Enligt JO kan barnets intressen, beroende på biståndets art, få företräde framför vårdnadshavarens bestämmanderätt i situationer där nämnden har uttömt sina insatser och kommunens yttersta ansvar inträder. Att bevilja ekonomiskt bistånd behöver inte, enligt JO, innebära någon inskränkning i vårdnadshavarens bestämmanderätt över barnet. Ärendet gällde en 17-årig flicka som vistades i ett familjehem och bestämt motsatte sig att flytta tillbaka till modern och där kammarrätten hade konstaterat att LVU inte var tillämplig. Nämnden valde att bevilja fortsatt stöd till boende i familjehemmet. JO uttalade att en socialnämnd måste kunna ingripa med ekonomisk hjälp även om försörjningsansvaret åvilar vårdnadshavaren. JO underströk dock att sådan hjälp inte kan utgå slentrianmässigt. Att utan vårdnadshavarens medgivande bistå barnet ekonomiskt måste alltid vara en lösning som inte får tillgripas förrän i sista hand, när inga andra möjligheter står till buds.22 I ett annat ärende, som gällde en 15-årig flicka som av social- nämnden blivit placerad i ett akuthem utan vårdnadshavarens sam- tycke, kom JO till en annan slutsats. I detta fall betonade JO vårdnadshavarens bestämmanderätt och menade att socialnämnden inte tillräckligt hade försökt agera på frivillig väg. 21JO 2011/12 s. 415. 22JO 1989/90 s. 219 och s. 222 f. Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke tidigare refererade fallet ansågs inte att situationen var så svår- bemästrad att det fanns fog för nämndens agerande. Placeringen var därmed enligt JO lagstridig.23 ansåg att gruppen av unga i övre tonåren som frivilligt eller ofrivilligt lämnar hemmet behöver uppmärk- sammas och få ett bättre stöd. Det rådande synsättet generellt inom är att dessa ungdomar ska förmås att återgå till hemmet. framhöll att det är viktigt att familjeperspektivet i vissa fall tillåts stå tillbaka utifrån en ung persons bästa. Det konstaterades i betänkandet att barn och unga med dagens rättspraxis inte kan placeras i familjehem utan vård- nadshavarens medgivande. ansåg dock att någon form av stödboende för ungdomar borde kunna bli aktuellt i dessa situationer, utifrån en individuell bedömning i varje situation.24 lyfte fram att frivilligt placerade barns rättsskydd generellt sett är sämre jämfört med tvångsvis placerade. Vårdnadshavarens intressen går vid en konflikt före barnets intressen och vårdnadshavaren har alltid rätt att avbryta vården. Upprättelse- utredningen ansåg att barns och ungas rätt att få kvarstanna i en placering ytterligare kan behöva stärkas, även om det inkräktar på vårdnadshavarens bestämmanderätt.25 11.6Utredningens överväganden och förslag Ett barn som fyllt kan, om det är lämpligt och barnet begär eller samtycker till det, beviljas öppna insatser utan vårdnadshavarens samtycke. Däremot krävs vårdnadshavarens samtycke för att den som 23JO 1992/93 s. 305. 24SOU 2009:68 s. 351. 25SOU 2011:9 s. 264. Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke är ska kunna beviljas bistånd till placering utanför det egna hemmet eller kunna få kvarstanna i frivillig vård. Utredningen anser att föräldrarna i de allra flesta fall är bäst lämpade att bedöma sina barns behov och att samförstånds- lösningar ska vara huvudprincipen när det uppstår relationsproblem mellan barn och föräldrar. Om konflikterna är djupgående eller det äldre barnet far illa på grund av förhållandena i hemmet måste dock socialnämnden ha möjlighet att utan vårdnadshavarens samtycke kunna bistå barnet, inte bara med öppna insatser utan även med en tids placering utanför det egna hemmet. Det ska inte krävas att LVU- förhållanden föreligger. Parallellt med en placering kan arbetet för att nå en samförståndslösning fortsätta. Utredningen anser att ett stärkt barnrättsperspektiv och hänsyn till barnets ökade beslutskompetens i takt med stigande ålder och mognad motiverar att äldre barn får större bestämmanderätt när det gäller frivilliga insatser enligt SoL. Under särskilda omständig- heter måste det även kunna gälla ett boende utanför det egna hemmet. På motsvarande sätt är det rimligt att socialnämnden har möjlighet att låta en frivillig placering fortsätta ytterligare i enlighet med ett äldre barns önskan, även utan vårdnadshavarens samtycke. 11.6.2Placering enligt SoL för den som fyllt ska inte förutsätta vårdnadshavarens samtycke Utredningens bedömning: En ny syn på barn och barnets ökade beslutskompetens i takt med stigande ålder och mognad motiverar att äldre barn får större bestämmanderätt när det gäller frivilliga insatser enligt SoL. Det bör gälla såväl möjlighet att inleda vård utanför det egna hemmet som att få fortsatt sådan vård. Utredningens förslag: En ny bestämmelse förs in i SoL om att socialnämnden får besluta om vård utanför det egna hemmet för ett barn som fyllt även utan vårdnadshavarens samtycke, om det är lämpligt och barnet begär eller samtycker till det. Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke Möjlighet att få bistånd till en placering Det finns barn i övre tonåren som lever i utsatta livssituationer till följd av miljön i hemmet eller på grund av allvarliga relations- problem i förhållande till föräldrarna. Om konflikterna är djup- gående finns inte sällan annan problematik i hemmet. Vanligtvis söker sig inte dessa ungdomar till myndigheter i första hand för att få hjälp utan till anhöriga och kompisars familjer, om de har ett sådant nätverk. Vissa flyttar runt, utsätter sig för riskabla miljöer och får svårt att klara skolan och sitt övriga dagliga liv. Som har framgått tidigare i kapitlet förekommer det också att ungdomar slängs ut från sina hem på grund av svåra konflikter eller andra förhållanden i hemmet och att deras möjlighet att flytta hem villkoras av föräldrarna på olika sätt. Föräldrarna kan vägra gå med på att barnet får ett boende utanför familjen. Dessa ungdomar lever i en mycket utsatt situation. Gruppen hemlösa ungdomar har av barnrättsorganisationer lyfts fram som en grupp som inte skyddas av dagens lagstiftning. När blir involverad har ofta konflikter och andra missförhållanden pågått och kan vara svårlösta. Det anses finnas ett starkt familjeperspektiv i och överlag en restriktiv hållning till att hjälpa ungdomar till själv- ständighet. kan, om det rör sig om barn som fyllt , bevilja öppna insatser men har, med hänsyn till vårdnadshavarens bestämmanderätt och försörjningsansvar, små möjligheter att hjälpa barn till ett boende utanför det egna hemmet. JO har visserligen i olika uttalanden hävdat att det finns situationer där barnets intressen kan få företräde framför vårdnadshavarens bestäm- manderätt inom ramen för socialnämndens frivilliga insatser. Det gäller svårbemästrade situationer där kommunens yttersta ansvar motiverar ekonomiskt stöd till barnets boende utanför det egna hemmet. JO avser emellertid inte att socialnämnden i dessa fall kan medverka till att en placering kommer till stånd. Om förhållanden eskalerar och upprepade försök att lösa situationen har misslyckats kan socialnämnden överväga att ansöka om LVU, exempelvis på den grunden att ”annat förhållande i hemmet” utgör en påtaglig risk för barnets hälsa eller utveckling. Men i vissa fall når inte missförhållanden i hemmet upp till den nivå som krävs för en LVU-ansökan och barnet har inte utvecklat ett Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke beteende som motiverar vård på grund av eget beteende. Det kan också vara så att ungdomen inte vill medverka i en LVU-process, eftersom han eller hon inte vill lämna ut sina familjeförhållanden. Utredningen anser att socialnämnden i situationer när öppna insatser inte är tillräckliga och LVU inte är ett alternativ måste ha en möjlighet och ett ansvar att bistå barnet både i den akuta situationen och för att hitta en långsiktig lösning. Utredningen anser att gruppen ungdomar som lever med konfliktfyllda relationer till föräldrarna eller andra missförhållanden i hemmiljön behöver uppmärksammas mer och få ett bättre stöd. Det gäller i synnerhet de som frivilligt eller ofrivilligt har lämnat hemmet. Utredningen anser att huvudprincipen fortfarande bör vara att social- tjänsten ska arbeta för samförståndslösningar. I vissa fall måste dock familjeperspektivet tillåtas stå tillbaka med hänsyn till barnets bästa. En modern syn på barn och rätt till medinflytande i takt med stigande ålder och mognad borde, enligt utredningen, motivera en förändring av lagstiftningen som medger att socialnämnden utifrån en bedömning i varje enskilt fall kan bevilja bistånd i form av en frivillig placering. Tilläggas kan att utredningen i sitt delbetänkande bl.a. har lyft fram gruppen ungdomar som lever i en konfliktfylld eller på annat sätt otillfredsställande hemsituation som en av målgrupperna för den föreslagna placeringsformen stödboende.26 Möjlighet att få fortsatt vård En frivillig placering förutsätter samtycke från vårdnadshavare och barnet om det fyllt . Det innebär att vården ska upphöra om vårdnadshavaren eller den unge, om han eller hon fyllt , begär det. Det räcker med att antingen vårdnadshavaren eller barnet inte längre samtycker för att vården kan fortsätta i frivilliga former. Studier om sammanbrott i vården visar att oplanerade avbrott kan ha skiftande orsaker och att olika parter kan vara initiativ- tagare. En faktor i sammanhanget är samtyckesprincipen. Det finns vårdnadshavare som begär att den frivilliga vården ska upphöra med 26 SOU 2014:3 s. 261. Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke återplaceringar som följd. I vissa familjer med en egen problematik kan det vara en utmaning för föräldrarna att det går allt bättre för barnet, eftersom föräldrarna därmed upplever att barnet fjärmar sig från sin hemmiljö. I andra fall kan återkommande hemtagningar bero på att det finns ett starkt beroendeförhållande mellan föräldrar och barn. Om socialnämnden bedömer att hemförhållandena är otillfreds- ställande kan det bli aktuellt att överväga en ansökan om vård enligt LVU. kan också, om barnet finns i ett familjehem, ansöka om flyttningsförbud eller tills vidare. För att tillämpa dessa tvångsåtgärder krävs att socialnämnden kan visa att det föreligger en påtaglig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas antingen på grund av förhållandena i föräldrahemmet eller att skadan uppstår till följd av att barnet skiljs från det familjehem han eller hon befinner sig. Även om förhållandena i hemmet har förbättrats kan det äldre barnet vilja påverka när den frivilliga vården ska upphöra. Barnet kan ha en bra relation till föräldrarna men uppleva att hemmiljön inte är tillräckligt trygg och stabil för att han eller hon ska vilja flytta hem och känna sig trygg med att fungera i sin skolsituation och övriga vardag. Barnet kan vilja påverka tidpunkten, t.ex. slut- föra terminen i den skola där han eller hon har funnit sig tillrätta. Utredningen anser av ovan nämnda skäl att äldre barn som är i frivillig vård bör kunna påverka när vården ska upphöra. Det kan öka förutsättningarna för en positiv utveckling för barnet och minska risken för återplacering. Utredningen anser att det är en rimlig utgångspunkt ur ett barnrättsperspektiv och utifrån principen om barnets ökade beslutskompetens i takt med stigande ålder och mognad. får anses vara en lämplig åldersgräns Vid en så ingripande insats som en placering utanför hemmet utan vårdnadshavarens samtycke anser utredningen att det krävs en fast åldersgräns och har övervägt en gräns vid som motsvarar processbehörighetsåldern. Utredningen anser dock att ett sådant förslag skulle vara alltför långtgående. Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke Vid får en underårig själv råda över vad han genom eget arbete förvärvat (9 kap. 3 § FB). Enligt 29 kap. 12 § skollagen (2010:800) har den som fyllt rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt skollagen. Vidare får ett barn som har fyllt själv anmäla flyttning till enligt 30 § folkbokförings- lagen (1991:481). Utredningen har som tidigare nämnts i sitt delbetänkande bl.a. lämnat förslag till den nya placeringsformen stödboende. Ett stöd- boende ska kunna ta emot enskilda från för anpassat stöd och tillsyn av särskilt avdelad personal. Enligt utredningen kan stöd- boende fungera som utslussning för äldre ungdomar efter en tids institutionsvistelse. Stödboende kan dock även vara ett själv- ständigt placeringsalternativ för ungdomar som lever i en konflikt- fylld eller i övrigt otillfredsställande hemsituation men inte har så allvarliga beteendeproblem att institutionsvård är motiverad. Förslaget bereds inom . Utredningen anser att är en lämplig åldersgräns för när socialnämnden ska kunna bevilja en placering utan vårdnads- havarens samtycke. Se nedan angående den avvägning som måste göras för att komma fram till om det är lämpligt. Uttrycket ”om barnet begär eller samtycker till” insatsen avser att betona att biståndet till boende både kan ges efter en ansökan och på initiativ. I de situationer som avses är det som regel barnet som uttryckligen begär att få hjälp med ett annat boende eller vill att placeringen ska fortsätta. Barnet ska emellertid också kunna erbjudas en placering som en akutinsats eller efter en utredning. Barnets utsatthet ska balanseras mot vårdnadshavarens rättigheter Frågan om barn ska kunna beviljas vård enligt SoL utan vårdnads- havarens samtycke eller kunna påverka när vård enligt SoL ska upphöra kräver en avvägning mellan vårdnadshavarens ansvar och rätt att bestämma och barnets bestämmanderätt som ökar i takt med stigande ålder och mognad. Att föra in en möjlighet att besluta om insatser i form av boende utanför det egna hemmet för någon som är minderårig, trots att vårdnadshavarna motsätter sig det, är ett ingrepp i vårdnads- Placering enligt SoL utan vårdnadshavarens samtycke Ett sådant ingrepp måste anses nödvändigt för att tillgodose ett legitimt intresse och vara proportionerligt på det sätt som krävs enligt artikel 8.2 i .