sou · H3B357 · 2015-06-11 00:00:00 — Om det finns ett påtagligt behov av att förstärka tillsynen över viss verksamhet, och det inte lämpligen sker genom att föra ett nytt uppdrag till befintlig verksamhet, kan det dock enligt kommittén vara motiverat att bilda en ny tillsynsmyndighet. 9.4.2Sammanföring ska inte ske med Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens verksamhet Kommittén föreslog i betänkandet Tillsyn över polisen att myndig- heten Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens verksamhet skulle ingå i den nya tillsynsmyndigheten. Säkerhets- och integritets- skyddsnämnden består huvudsakligen av själva nämnden samt de särskilda beslutsorganen Registerkontrolldelegationen och Skydds- registreringsdelegationen. Nämnden och de två delegationerna skulle enligt förslaget vara särskilda beslutsorgan inom ramen för tillsynsmyndighetens organisation. Tillsyn över polisen, s. 179 f. Tilläggsdirektiv till (Ju 2010:09). En ny myndighet för tillsyn över polisen och Kriminalvården Själva består av högst tio ledamöter som utses av regeringen. Ordföranden och vice ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare eller ha annan motsvarande juridisk erfarenhet. Övriga ledamöter utses bland sådana personer som har föreslagits av partigrupperna i . Vid bildandet av nämnden ansåg regeringen att dess samman- sättning skulle ha en stark parlamentarisk anknytning eftersom ett organ av sådant särskilt slag bör vara utformat så att dess ledamöter kan sägas representera allmänheten och garantera en medborgerlig insyn i verksamheten.48 Nämnden utövar tillsyn över de brottsbekämpande myndig- heternas användning av hemliga tvångsmedel och kvalificerade skyddsidentiteter och med sådan användning sammanhängande verk- samhet. Den utövar också tillsyn över delar av polisens person- uppgiftsbehandling. Denna tillsyn sker särskilt med avseende på behandling av känsliga personuppgifter. Utöver tillsyn på eget initiativ är nämnden skyldig att på begäran av en enskild person kontrollera om han eller hon har utsatts för brottsbekämpande myndigheters användning av hemliga tvångsmedel eller om vederbörande har varit föremål för polisens personuppgiftsbehandling. Om personen varit föremål för användningen av sådana tvångsmedel eller för behandling av personuppgifter ska nämnden kontrollera om det har skett i enlighet med lag eller annan författning.49 Nämnden har bland annat bildats för att uppfylla krav på att enskilda, vars fri- och rättigheter har kränkts, ska ha tillgång till ett effektivt rätts- medel.50 En fördel med sammanföringen av verksamheterna var att till- synsmyndigheten vid tillsynsplaneringen skulle kunna dra nytta av den demokratiska lekmannaförankringen i . Förslaget till tillsynsplan skulle tas fram under myndighetschefens ansvar och sedan tillställas . Därefter skulle nämnden uttala sig om den samtyckte 2006/07:133. Ytterligare rättssäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångs- medel, m.m., s. 65. 49Se lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet. 2006/07:133. Ytterligare rättssäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångs- medel, m.m., s. 28. En ny myndighet för tillsyn över polisen och Kriminalvården till inriktningen på tillsynen eller om den ansåg att granskningen i någon del borde ändras eller kompletteras.51 Regeringen skrev i de tilläggsdirektiv som beslutades efter remissbehandlingen av betänkandet Tillsyn över polisen att det är tveksamt om ska ingå i tillsynsmyndigheten för polisen. Enligt regeringen fyller nämnden sitt syfte väl och att det är viktigt att nämndens roll inte försvagas. Utgångspunkten när kommittén nu ska lämna förslag om tillsyn över polisen och Kriminalvården ska enligt direktiven vara att inte ska ingå i den nya tillsynsmyndigheten, om det inte finns starka skäl för det.52 Många remissinstanser, inklusive nämnden själv, framförde kritik mot eller farhågor kring att låta Säkerhets- och integritets- skyddsnämndens verksamhet ingå i den nya tillsynsmyndigheten eller den föreslagna konstruktionen med särskilda beslutsorgan.53 Nedan återges centrala delar av vad som framfördes. Nämndens uppdrag är starkt specialiserat och dess organisation uppbyggd utifrån de speciella förutsättningar och krav som följer av dessa uppdrag. Det är tveksamt om en tillsynsmyndighet med bred tillsyn över polisens verksamhet skulle berikas av att organisatoriskt höra samman med den specialiserade Säkerhets- och integritets- skyddsnämnden. Det finns en risk för att ett verksamhetsområde skulle få stå tillbaka för ett annat. Säkerhets- och integritetsskydds- nämndens nuvarande funktion kan försvagas vid en sammanslagning till följd av skillnaderna mellan uppdragen och att den nya ordinära tillsynen kommer att vara den helt dominerande uppgiften i en ny myndighet. Vidare riskerar den föreslagna myndighetsorganisationen att bli alltför komplex för att fungera på ett ändamålsenligt sätt. Med en enrådighetsmyndighet med tre särskilda beslutsorgan kan det uppstå otydligheter när det gäller ledning och styrning av samt ansvaret för verksamheten. Det finns också en risk för gräns- dragningsproblem inom den nya myndigheten. Tillsyn över polisen, s. 199 f. Tilläggsdirektiv till (Ju 2010:09). 53Följande remissinstanser framförde kritik mot eller farhågor kring den delen av förslaget. JO, JK, Hovrätten för , Säkerhetspolisen, Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden, Kriminalvården, , Datainspektionen, Ekonomistyrnings- verket och Statskontoret. En ny myndighet för tillsyn över polisen och Kriminalvården Kommittén gör bedömningen att det i och för sig finns skäl för en sammanslagning mellan Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens verksamhet och den nya tillsynen över polisen och Kriminalvården. Med det tidigare förslaget i betänkandet Tillsyn över polisen var det dels möjligt att undvika att bilda ytterligare en myndighet, dels uppnåddes ett visst parlamentariskt inflytande. Efter att ha tagit del av remissyttrandena ser dock kommittén att det finns en viss risk för att Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens nuvarande funktion försvagas vid en sammanslagning och att den föreslagna myndighetsorganisationen blir alltför komplex. Med beaktande härav kan skälen för att föra samman verksamheterna inte anses vara tillräckligt starka för en sammanslagning mellan Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens verksamhet och den nya tillsynen över polisen och Kriminalvården. 9.4.3Det är inte lämpligt att utvidga uppdraget för annan befintlig myndighet Frågan blir då om det finns någon annan myndighet vars verksamhet kan slås samman med den utvidgade tillsynen över polisen och Kriminalvården. Det finns inte någon myndighet med uppgift att utöva fristående ordinär tillsyn specifikt över rättsväsendet. Enligt tilläggsdirektiven ska de uppdrag som och Skol- inspektionen har vara oförändrade.54 Kommittén fann i betänkandet Tillsyn över polisen att det inte var lämpligt att slå samman Data- inspektionens verksamhet med den nya tillsynsverksamheten. Skälet var att inspektionens verksamhet är specialiserad på personuppgifts- behandling och gäller hela statsförvaltningen.55 Kommittén gör fortfarande den bedömningen. Kommittén kan inte heller se att det finns någon annan central statlig myndighet vars verksamhet lämpligen kan slås samman med den nya tillsynsverksamheten. Tilläggsdirektiv till (Ju 2010:09). Sedan direktiven skrevs har Inspektionen för vård och omsorg tagit över den tillsyn över hälso- och sjukvården som tidigare utövade. 2012/13:20. Inspektionen för vård och omsorg – en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Tillsyn över polisen, s. 180. En ny myndighet för tillsyn över polisen och Kriminalvården En möjlighet skulle kunna vara att placera tillsynsansvaret på länsstyrelserna.56 föreslog att statens till- synsverksamhet skulle koncentreras till länsstyrelserna och att bara sådan tillsyn som kräver högt specialiserad kompetens skulle utföras av separata tillsynsmyndigheter. I den fortsatta behandlingen av förslaget gjorde regeringen bedömningen att tillsynen kunde effektiveras genom att lämplig statlig tillsynsverksamhet samlades i länsstyrelserna. Verksamhet som inte är av sådan omfattning att den hade kunnat ha en egen regional organisation kunde på så sätt få en större geografisk spridning. Regeringen fann dock att det inte var ändamålsenligt att samla all statlig tillsyn på regional nivå inom länsstyrelserna. Närmare bedömningar om hur den statliga till- synen på regional nivå bör organiseras måste göras inom varje område med hänsyn till verksamhetens förutsättningar.57 Enligt en äldre princip som hänvisade till bör man på en central nivå placera uppgifter som kräver ett stort mått av likformighet eller där överblick över hela riket är nödvändigt. Uppgifter som kräver ett betydande inslag av lokalkännedom och specifik detaljkunskap bör däremot decentraliseras.58 Tillsynsutred- ningen fann vidare att för att motivera centrala eller centralt styrda lösningar har både effektivitet och rättssäkerhet använts. Om ämnesområdet är komplext eller om tillsynsobjekten är stora och viktiga behövs en tillräckligt stor och kompetent organisation för att kunna bedriva tillsynen på ett professionellt och likformigt sätt.59 När tillsynen över omorganiserades och fördes över från länsstyrelserna till var ett av de viktigare motiven att tillsynen skiljde sig för mycket mellan olika delar av landet. En samordning av tillsynen medförde enligt regeringen bättre förutsättningar för en mer enhetlig och förutsägbar tillsyn.60 har föreslagit en ny myndighet för tillstånd, tillsyn och tillsynsvägledning på miljöområdet. En del av bakgrunden till förslaget är att det har påtalats stora skillnader i 56 Detta alternativ ingår bland de fyra grundmodellerna för tillsyn. Statlig tillsyn – Granskning på medborgarnas uppdrag, s. 67 f. Se även Statskontoret, rapport /136-5. Statlig tillsyn och effektivitetsgranskning av annan statlig verksamhet – en över- gripande kartläggning och några fördjupade exempel, s. 8 f. 2009/10:175. Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, s. 79 f. 58Se SOU 2004:100. Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn, s. 132 och 135. Statlig tillsyn – Granskning på medborgarnas uppdrag, s. 75. 2008/09:160. Samordnad och tydlig tillsyn av , s. 44. SOU 2015:57 En ny myndighet för tillsyn över polisen och Kriminalvården dagens tillsyn av länsstyrelserna och kommunerna. Tillsynen över verksamheter som är sparsamt förekommande i länet kan bli mindre professionellt genomförd. Vidare avsätter länsstyrelserna olika stora resurser för tillsyn, något som påverkar intensiteten i tillsynen. Det beaktades att nuvarande system med många myndigheter som bedriver tillsyn leder till en bristande enhetlighet i genomförandet och därmed bristande rättssäkerhet. Det innebär också att onödiga kostnader uppstår när en mängd olika myndigheter bygger upp i huvudsak samma kompetens. När det gäller tillsyn över polisens och Kriminalvårdens verk- samhet är det av stor vikt att regelverket tillämpas likartat över hela landet. Det finns enligt kommittén inget påtagligt behov av att ta hänsyn till lokala förhållanden vid tillämpningen av regelverket när det gäller polisens och Kriminalvårdens verksamheter. Därtill är de objektsansvariga stora centrala organisationer. Om tillsynsansvaret fördelas på flera enheter finns en påtaglig risk för att tillsynsorganen får en alltför svag ställning i förhållande till de objektsansvariga. Det är enligt kommittén således inte heller lämpligt att placera tillsyns- ansvaret på länsstyrelserna. 9.4.4En ny tillsynsmyndighet under regeringen ska utföra tillsynen över polisen och Kriminalvården Övervägande skäl talar för ny tillsynsmyndighet Det finns alltså ett behov av att utöka den ordinära tillsynen över såväl , Säkerhetspolisens som Kriminalvårdens verksamheter. Kommittén har dock inte kunnat finna något lämpligt sätt att uppnå det utan att en ny tillsynsmyndighet bildas. Behovet av att utöka tillsynen över polisen och Kriminalvården är enligt kommittén så påtagligt att övervägande skäl talar för att bilda en ny tillsynsmyndighet. Det finns också vissa fördelar med att bilda en helt ny myndighet, i stället för att utvidga en befintlig myndighets uppdrag. Om tillsynen förs till en befintlig myndighet kan det uppstå konflikter mellan myndighetens olika uppgifter, med risk för att tillsynen över polisen eller Kriminalvården prioriteras ned. Den avsedda utökningen av 61 SOU 2015:43. Vägar till ett effektivare miljöarbete, s. 353 ff. En ny myndighet för tillsyn över polisen och Kriminalvården tillsynen kan då försvagas. Med en specifik myndighet renodlas också roller och ansvarsfördelningen blir tydlig. Därtill kan en ny myndighet från början anpassa sina interna styrmodeller, uppföljningssystem, ärendehanteringssystem, personalsammansättning, värdegrund m.m. till just det aktuella tillsynsuppdraget. Det kan finnas en organisations- kultur i den befintliga myndigheten som försvårar ett smidigt inordnande av en nytillkommen uppgift.62 Samma tillsynsmyndighet ska utöva tillsyn över både polisen och Kriminalvården Frågan är om en och samma nya tillsynsmyndighet ska utföra till- synen över polisen och Kriminalvården, eller om tillsynsuppdragen bör placeras på två olika myndigheter. Enligt tilläggsdirektiven ska utgångspunkten vara att granskningen ska utföras av ett och samma organ, om inte starka skäl talar emot det.63 I betänkandet Tillsyn över polisen har kommittén pekat på att utvecklingen med allt fler tillsynsmyndigheter har lett till att det råder stor variation i den statliga tillsynens utformning och tillämp- ning inom olika sektorer. Själva begreppet tillsyn har med tiden blivit allt mer otydligt. Därtill har regler och ingripandemöjligheter som har fungerat bra inom ett tillsynsområde inte i tillräcklig utsträckning fått spridning till andra områden.64 Utvecklingen med många tillsynsmyndigheter går också emot ambitionen i den förvalt- ningspolitiska propositionen att minska sektoriseringen och fragmenteringen av förvaltningen.65 Detta talar för att tillsyns- uppdragen ska utföras av en och samma myndighet. Kommittén kan även se följande fördelar med att föra samman de båda tillsyns- uppdragen. Om tillsynsuppdragen utförs av en myndighet, i stället för två olika myndigheter, bör de samlade administrativa kostnaderna bli lägre. Med uppdragen samlade i en större myndighet blir verk- samheten också mindre känslig för förändringar i personalstyrkan. 62Jfr Statskontoret, rapport . Tänk till om tillsynen – Om utformningen av statlig tillsyn, s. 93. Jfr också prop. 2012/13:20. Inspektionen för vård och omsorg – en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst, s. 94 f. Tilläggsdirektiv till (Ju 2010:09). Tillsyn över polisen, s. 178 f. 2009/10:175. Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, s. 29 och 72. En ny myndighet för tillsyn över polisen och Kriminalvården Kunskapen om tillsyn som metod kan appliceras på olika tillsyns- områden. Även om sakkunskapen är av stor betydelse för en tillsyn av hög kvalitet är det alltså möjligt med viss personell rörlighet mellan de olika tillsynsuppdragen. Goda exempel på metoder för tillsyn kan spridas mellan verksamhetsgrenarna. I en större organisa- tion finns det vidare bättre förutsättningar för att avsätta resurser för metodutveckling. Enligt den förvaltningspolitiska propositionen förändras många myndigheters uppgifter i snabb takt beroende på olika omvärldsfaktorer. Myndigheter ska kunna växla mellan upp- gifter och omorganiseras.66 En fördel med en större organisation, anpassad för att utföra olika tillsynsuppdrag, är att tillsynen lättare kan byta område än en verksamhet specialiserad på endast ett sakområde. Förutsättningarna för en tillsyn som är inriktad på det område där behovet är störst blir då bättre. Förutsättningar för samverkan och helhetsperspektiv borde också bli bättre med färre och större organisationer. Slutligen förenklas styrningen av den offentliga förvaltningen om inte flera myndigheter berörs av samma frågeställningar. Med många tillsyns- myndigheter blir det svårare att införa övergripande förändringar i den offentliga tillsynen. Polisens och Kriminalvårdens verksamheter har vissa likheter med varandra. Båda är en del av rättskedjan och båda omfattar långtgående befogenheter att ingripa i enskildas förhållanden. Ofta sker dessa ingripande myndighetsåtgärder i form av så kallat faktiskt handlande som inte kan överklagas (angående förutsättningar för att en myndighetsåtgärd ska kunna överklagas se ovan avsnitt 6.5.6). I vissa fall har verksamheterna också nära beröring, exempelvis om Kriminalvården efter överenskommelse med bedriver arrestverksamhet eller utför transporter för verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Vad som utgör lämpliga till- synsuppdrag över respektive verksamhet motsvarar därtill varandra (se kap. 10 och 11). Detta sammantaget innebär att en och samma myndighet bör utöva tillsyn över såväl , Säkerhetspolisens som Kriminalvårdens verksamhet. 66 Ibid, s. 34 och 45. En ny myndighet för tillsyn över polisen och Kriminalvården Den nya myndigheten ska lyda under regeringen har i remissyttrandet över betänkandet Tillsyn över polisen framfört möjligheten att låta den nya tillsynsmyndigheten lyda under , i stället för under regeringen som är det normala.67 Enligt kommittén saknas beaktansvärda skäl för att låta den nya myndigheten lyda under . I stället ser kommittén fördelar med att låta den lyda under regeringen. Regeringen har ett förhållandevis litet kansli. De begränsade möjligheterna till kontroll som det innebär kan vägas upp av att en myndighet under regeringen har sådana möjligheter. JO är en myndighet under . Om den nya myndigheten lyder under regeringen kommer tillsyn över polisen och Kriminalvården kunna utövas även ur regeringens perspektiv, med beaktande av regeringens prioriteringar. Den nya tillsynsmyndigheten ska således vara en förvaltningsmyndighet under regeringen. 67 , , dnr 600-1210-13. Yttrande över Tillsyn över polisen, SOU 2013:42. 10Kontroll av regelefterlevnad i Kriminalvårdens verksamhet Kommittén har ovan föreslagit att en ny tillsynsmyndighet ska bildas. Ett av myndighetens uppdrag ska vara att utöva tillsyn över Kriminalvårdens verksamhet. I detta kapitel tar kommittén närmare ställning till vad den kontrollen av regelefterlevnaden ska kunna omfatta. 10.2Tillsynen kan avse Kriminalvårdens samtliga uppgifter Kommitténs förslag: Tillsynen ska kunna avse Kriminalvårdens hela verksamhet, dvs. samtliga uppgifter enligt förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården. Kommitténs bedömning: Genom förslaget skapas bättre förut- sättningar för helhetssyn och gränsdragningsproblematik undviks. kan också fortlöpande anpassa tillsynen efter var behovet av kontroll är som störst. Om övervägande skäl talar för inrättande av ett fristående organ som ska granska Kriminalvårdens verksamhet ska kommittén före- slå vilken verksamhet inom som granskningen ska avse. Utgångspunkten för övervägandena om fristående granskning Kontroll av regelefterlevnad i Kriminalvårdens verksamhet bör enligt direktiven vara uppgifterna i förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården.1 För att kontroll av regelefterlevnaden ska vara relevant krävs att den verksamhet som kontrollen avser är styrd av bindande före- skrifter. Kriminalvårdens uppgifter enligt instruktionen har beskrivits ovan (kap. 3). Samtliga dessa uppgifter är regelstyrda på sådant sätt att kontroll av regelefterlevnaden är relevant, se exempel på rättsakter som tillsynsmyndigheten kan kontrollera efterlevnaden av nedan (avsnitt 10.13). För en strategiskt styrd och effektiv tillsyn är det av stor betydelse att tillsynsmyndigheten fortlöpande kan anpassa till- synen efter vilka delar av Kriminalvårdens verksamhet som är särskilt angelägna att granska. Det finns inte heller alltid någon skarp gräns mellan de olika uppgifterna utan en helhetssyn bör eftersträvas. Kommittén finner därför att det inte är lämpligt att i författning snäva in vilka uppgifter som kontrollen av regelefterlevnad ska avse. Tillsynen ska således kunna avse Kriminalvårdens samtliga uppgifter, inklusive att bistå andra myndigheter med inrikes- och utrikes- transporter. 10.3Tillsynen kan ske mot samtliga bindande föreskrifter Kommitténs förslag: Tillsynen över Kriminalvården ska kunna ske i förhållande till samtliga lagar och andra bindande före- skrifter som styr hur myndigheten ska utföra sina uppgifter. 10.3.1Tillsynen ska ske mot bindande föreskrifter Nästa fråga är vilka former av rättsakter som tillsynen ska kunna ske mot. Det är självklart att kontroll av regelefterlevnad omfattar sådana bindande rättsakter som i 8 kap. regeringsformen benämns föreskrifter, dvs. lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter. Kontrollen ska också kunna avse bindande EU-rättsakter som Kriminalvården ska tillämpa. Exempelvis en förordning eller ett 1 Kommittédirektiv 2012:13. Tilläggsdirektiv till (Ju 2010:09). Kontroll av regelefterlevnad i Kriminalvårdens verksamhet direktiv med direkt effekt, dvs. regler inom som nationella myndigheter är skyldiga att tillämpa i förhållande till enskilda. Enligt tillsynsskrivelsen är det viktigt att upprätthålla en tydlig skiljelinje mellan allmänna råd och bindande föreskrifter. Dokument som nationella handlingsplaner, nationella mål som inte är reglerade i författning, avtal mellan parter, politiska uttalanden eller liknande bör enligt regeringen inte kunna utgöra grund för tillsyn. Om ett organ ges i uppdrag att kontrollera eller följa upp sådana icke-bindande dokument bör det inte kallas för tillsyn.2 Kommittén gör bedöm- ningen att kontrollen ska avse bindande föreskrifter. Kontrollen ska alltså inte ske direkt mot Kriminalvårdens icke-bindande dokument som t.ex. allmänna råd och handböcker. Däremot kan sådana dokument tjäna som vägledning för hur de bindande föreskrifterna kan tolkas och tillämpas. Samma resonemang aktualiseras när det gäller internationella överenskommelser. För att Kriminalvården ska vara skyldig att följa en internationell överenskommelse krävs att den har införlivats i svensk rätt. Exempelvis gäller som lag i genom att man i en lag föreskrivet att så ska vara fallet.3 Detta innebär dock inte att tillsynsmyndigheten kan bortse från de överens- kommelser anslutit sig till, men som inte inkorporerats på samma sätt som eller på annat sätt skrivits om till lagtext. Enligt principen om fördragskonform tolkning ska nämligen svensk rätt, så långt det är möjligt inom ramen för lagens ordalydelse, tolkas på ett sätt som är förenligt med konventionsåtaganden. Svenska rättsregler ska alltså belysas av innehållet i internationella överenskommelser. Exempelvis framhålls i förarbetena till fängelselagen (2010:610) att en viktig utgångspunkt är att en ny fängelselag ska svara mot internationella åtaganden. Som exempel på sådana interna- åtaganden nämns bland annat följande konventioner.4 Internationell konvention om medborgerliga och politiska rättigheter 2009/10:79. En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, s. 17. 3Se lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 2009/10:135. En ny fängelse- och häkteslagstiftning, s. 68. Kontroll av regelefterlevnad i Kriminalvårdens verksamhet FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning FN:s konvention om barnets rättigheter () Europeisk konvention till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning Andra exempel på internationella överenskommelser av betydelse för Kriminalvårdens verksamhet är (nr 29) angående tvångs- eller obligatoriskt arbete, (nr 105) angående avskaffande av tvångsarbete, den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktions- nedsättning.