sou · H3B382 · 2015-10-07 00:00:00 — Skolor med 100 till 200 elever var de näst vanligaste och motsvarade cirka en fjärdedel av samtliga skolor. Endast fyra skolor hade mer än 1 000 elever. Figur 4.2 Antal skolor efter elevantal /15 Källa: Skolinspektionen, . Ett flertal olika associationsformer förekommer bland de fristående skolorna. Aktiebolag var den dominerande associationsformen inom friskolesektorn med av alla huvudmän . av alla huvudmän var stiftelser eller ideella föreningar och var ekonomiska föreningar. Andra associationsformer förekom också men i en mycket liten utsträckning. Skolhuvudmän per bolagsform /15 Källa: Skolinspektionen, . gick av alla elever i fristående gymnasieskolor i skolor som drevs som aktiebolag. Motsvarande andel i de fristående grundskolorna var (nr 410, 2014). Fristående skolor drivs av enskilda huvudmän. De huvudmän som är företag kan ha en eller flera ägare och dessa kan vara ett företag, en organisation eller en privatperson. Detta gäller oavsett huvudmannens juridiska form. En enskild huvudman som är ett företag och som ägs av ett annat företag till ingår i en koncern. Ägaren blir då moderbolag och den enskilda huvudmannen dotterbolag. Ägaren kan själv vara skolhuvudman. Ägarföretaget kan bedriva annan verksamhet än utbildningsverksamhet och vara ett svenskt eller utländskt bolag. Ägarstrukturen i de utländska moderbolagen är generellt svårt att kartlägga, vilket även framgår av nr 410, 2014. Nedan visas två exempel på ägarstruktur inom friskolesektorn. Figur 4.4 Exempel på en huvudman som bedriver utbildning vid flera skolor. Huvudmannen kan ägas av ett eller flera ägarföretag eller en eller flera privatpersoner, alternativt av både ägarföretag och privatpersoner Källa: Friskolorna i samhället, SOU 2013:56, s. 94. Figur 4.5 Exempel på koncernstruktur – ägare, ägarbolag och huvudmän Moderbolag för hela koncernen Källa: Privata aktörer inom förskola och skola, nr 410, 2014, s. 14. gick av alla grundskoleelever i en fristående grundskola. Ungefär var sjätte grundskola var fristående. SOU 2015:82 Friskolesektorn i Antal huvudmän, grundskolor och elever fördelade efter typ av Källa: statistik för /15. Kommentar: Staten är huvudman för sameskolorna. drevs av alla fristående grundskolor som aktiebolag. Dessa skolor hade två tredjedelar av alla elever i fristående grundskolor. För större huvudmän, som hade mer än en grundskola, var andelen elever som gick i aktiebolagsdrivna grundskolor ännu större då av alla grundskoleelever gick i en aktiebolagsdriven skola (nr 410, 2014, s. 31). Den resterande tredjedelen av eleverna fanns nästan uteslutande i grundskolor som drevs som stiftelser eller ideella föreningar () eller ekonomiska föreningar (). Enskild firma har nästan helt försvunnit som driftsform inom . fanns endast en fristående skola som drevs som enskild firma. Skolan hade 67 elever. De allra flesta enskilda huvudmän för grundskolor () drev en (1) grundskola . Drygt hälften av eleverna i fristående grundskolor gick i en sådan skola. Stora huvudmän var få. Bara en procent av alla huvudmän drev mer än sju skolor. Tillsammans hade de stora huvudmännen av skolorna och över en tredjedel av eleverna. Vad gäller elevantalet var skolor med upp till 100 elever vanligast. Så var fallet beträffande nästan hälften av de fristående grundskolorna. Knappt en fjärdedel av de fristående skolorna hade upp till 200 elever och ytterligare en fjärdedel upp till 300 elever. Knappt en halv procent (tre grundskolor) hade fler än 1 000 elever. Aktiebolag, som var den mest utbredda associationsformen, var också den geografiskt mest spridda bland grundskolorna. Var fjärde elev i fristående grundskolor i landsbygdskommunerna gick dock i en grundskola som drevs av en ekonomisk förening (nr 410, 2014, s. 32). fanns det 220 enskilda huvudmän som drev cirka 450 gymnasieskolor med sammanlagt 83 000 elever. Ungefär var tredje gymnasieskola var fristående och sammantaget gick av samtliga gymnasieelever i dessa skolor. Tabell 4.2 Antal huvudmän, gymnasieskolor och elever fördelade efter typ av huvudman /15 Källa: statistik för /15. drevs av alla fristående gymnasieskolor som aktiebolag. De hade av eleverna. Stiftelser/ideella föreningar var huvudmän för av samtliga fristående gymnasieskolor. Övriga associationsformer förekom i några enstaka fall och dessa hade tillsammans endast en procent av eleverna. Av huvudmännen drev enbart en (1) gymnasieskola. Antalet stora huvudmän var få () men de var huvudmän för av alla fristående gymnasieskolor och för av eleverna (statistik, ). Vad gäller elevantalet var gymnasieskolor med upp till 300 elever vanligast förekommande. Detta var fallet för av skolorna. I denna grupp var gymnasieskolorna med mellan 101–200 elever vanligast. Sådana gymnasieskolor utgjorde mer än en tredjedel av samtliga gymnasieskolor. Endast en gymnasieskola hade mer än 1 000 elever. 5Tillgång till uppgifter om fristående skolor Det förhållandet att offentlighetsprincipen inte gäller i fristående skolor innebär inte att allmänheten inte har tillgång till några uppgifter om fristående skolor, deras verksamhet och resultat m.m. Fristående skolor är skyldiga att lämna in vissa handlingar och uppgifter till olika myndigheter enligt särskilda bestämmelser. I andra fall inhämtar myndigheterna i egenskap av tillstånds- och tillsynsmyndigheter uppgifter om fristående skolor. Så snart uppgifterna har kommit in till dessa myndigheter omfattas de av offentlighetsprincipen och blir då i regel offentliga hos respektive myndighet. Främst skollagen (2010:800) men också annan lagstiftning ställer krav på de fristående skolorna på viss dokumentation och på hantering av specifika dokumenttyper. Som exempel kan nämnas skyldigheterna enligt patientdatalagen (2008:355) som tillämpas inom elevhälsan. 5.1Uppgifter hos vissa myndigheter är den myndighet som handlägger ärenden om godkännande som huvudmän för enskilda som vill starta fristående skolor. Till en ansökan om godkännande ska den enskilde bifoga ett antal handlingar. De handlingar som lämnas in blir allmänna handlingar hos myndigheten. Exempel på sådana handlingar är registreringsbevis, elevprognos, bolagets/föreningens senaste årsredovisning, lånelöften m.m. Skolinspektionen hämtar in kreditupplysningar om sökandens ekonomiska förhållanden. Dessa blir allmänna handlingar hos Skolinspektionen. Tillgång till uppgifter om fristående skolor Myndigheten har även hand om tillsyn av fristående skolor. I tillsynsärenden råder sekretess för vissa uppgifter, som t.ex. uppgift om en enskilds personliga förhållanden (se avsnitt 3.2.1). Som en del i tillsynsverksamheten tar Skolinspektionen även emot anmälningar om brister i en verksamhet. Uppgifterna i sådana handlingar blir i regel offentliga. Barn- och elevombudet () är en del av Skolinspektionen, men har ett självständigt uppdrag. Tillsammans med Skolinspektionen övervakar BEO ärenden som gäller kränkande behandling och utreder också anmälningar om sådan behandling (6 kap. skollagen). Skolinspektionen hanterar en mängd framställningar om utlämnande av allmänna handlingar i samtliga typer av ärenden som förekommer hos myndigheten. Enligt Skolinspektionens egen uppskattning begärs merparten av alla anmälnings- och BEO- ärenden ut. Sekretess råder i dessa ärenden för vissa typer av uppgifter (se 23 kap. 7 § OSL). Även handlingar i tillståndsärenden begärs ofta ut och utlämnas då i sin helhet eftersom någon sekretess inte råder för den ärendetypen. ansvarar för officiell statistik om förskola, skola, fritidshem, vuxenutbildning och annan pedagogisk verksamhet. uppgifter och statistik finns bl.a. tillgängliga på webbplatsen . Där finns statistik om elever, lärare och betygs- och provresultat samt relationen mellan provbetyg och slutbetyg i grund- och gymnasieskolan på skolnivå. Uppgifterna summeras även per huvudman (kommunala resp. fristående skolenheter), kommun, län och för riket. I redovisas även uppgifter om kostnader per kommun för samtliga verksamhetsformer inom myndighetens ansvarsområde. I en annan databas tillgänglig via myndighetens hemsida, Jämförelsetalsdatabasen, redovisas statistikuppgifter per huvudman, främst avseende de kommunala men till viss del även de enskilda. I databasen finns uppgifter om barn, elever och personal för samtliga verksamhetsformer inom myndighetens ansvarsområde samt Tillgång till uppgifter om fristående skolor genomsnittligt betyg i grund- och gymnasieskolan och i vuxenutbildning. Fristående skolor drivs, som framgår av avsnitt 4, i olika associationsformer. För aktiebolag och handelsbolag gäller att de måste registreras hos för att de ska betraktas som juridisk person. Registreringen sker antingen i aktiebolagsregistret eller i handelsregistret. De allra flesta företag som utövar näringsverksamhet är bokföringsskyldiga och måste då lämna in en årsredovisning till . Företagsdrivande stiftelser med tillgångar med värde understigande en och är undantagna (se avsnitt 3.6.5). Hos finns följaktligen en mängd uppgifter om de huvudmän som driver fristående skolor. register är offentliga och uppgifterna är tillgängliga genom bl.a. digitala tjänst Näringslivsregister. Sekretess gäller i undantagsfall, t.ex. för vissa uppgifter om företagsinteckning. Alla aktiebolag ska registreras i aktiebolagsregistret (27 kap. 1 § aktiebolagslagen [2005:559], ABL). Registret ska ge offentlighet åt den information som ingår i det (2 kap. 1 § aktiebolagsförordningen [2005:559]). Det som har registrerats i aktiebolagsregistret kungörs i Post- och (27 kap. 3 § ABL). lämnar på begäran ut uppgifter ur handlingar i aktiebolagsregistret på medium för automatiserad behandling mot en fastställd avgift (2 kap. 17 a § och 3 kap. 7 a § aktiebolagsförordningen). En anmälan för registrering av bolag ska enligt 1 kap. 3 § aktiebolagsförordningen innehålla uppgifter om bl.a. bolagets postadress, stiftarna, styrelseledamöter, revisor och särskild firmatecknare, hur bolagets firma tecknas samt antalet tecknade aktier och summan av bolagets aktiekapital. Tillgång till uppgifter om fristående skolor Om aktiekapitalet minskar, aktiebolaget fusioneras, delas eller försätts i likvidation eller konkurs, ska även detta registreras hos (1 kap. 29–51 §§ aktiebolagsförordningen). De enskilda näringsidkare, ideella föreningar och registrerade trossamfund som utövar näringsverksamhet, bolagsmän i enkla bolag samt handelsbolag/kommanditbolag kan, och ska i vissa fall, registreras i handelsregistret (2 § handelsregisterlagen [1974:157]). Registrering eller avregistrering i handelsregistret kungörs i Post- och (18 § handelsregisterlagen). För samtliga registrerade associationsformer ska handelsregistret innehålla uppgifter om bl.a. näringsidkares/bolagsmännens fullständiga namn, personnummer och adress, verksamhetens namn (firma), art, det län och den ort där huvudkontoret/sätet finns, kontorets postadress, om godkänd eller auktoriserad revisor ska finnas och kontaktuppgifter till denne (4 § handelsregisterlagen). För handelsbolag/kommanditbolag innehåller registret därutöver uppgifter om bolagets organisationsnummer, av vem och hur firman tecknas, om firman inte får tecknas av varje bolagsman ensam, om bolaget utgör kommanditbolag, vilken eller vilka av bolagsmännen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sådan bolagsmans utfästa insats (4 § handelsregisterlagen). För det fall en stiftelse med egen förvaltning eller en ideell förening är bolagsman, ska även fullständiga kontaktuppgifter för styrelseledamöter och styrelsesuppleanter finnas i registret. Beträffande ideell förening och registrerat trossamfund innehåller registret uppgifter bl.a. om hur föreningens, eller trossamfundets namn, tecknas och av vem (4 § handelsregisterlagen). Alla som driver näringsverksamhet ska fortlöpande föra räkenskaper i sin verksamhet. De allra flesta ska därtill upprätta en bokföring enligt bokföringslagen (1999:1078, BFL). Lagen ställer krav på att räkenskapsinformation som ligger till grund för årsredovisningen eller årsbokslutet ska bevaras på ett läsbart sätt. Tillgång till uppgifter om fristående skolor menten som används för att bevara räkenskapsinformation ska vara varaktiga och lätt åtkomliga. De ska bevaras fram till och med det sjunde året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. De ska förvaras i , i ordnat skick och på betryggande och överskådligt sätt (7 kap. 1 och 2 §§ BFL). Efter varje räkenskapsårs slut ska bokföringsskyldiga företag upprätta antingen en årsredovisning, som ska offentliggöras, eller ett årsbokslut, som inte är offentligt (6 kap. 1 § och 3 § BFL). Årsredovisningen består av balansräkning, resultaträkning, noter och förvaltningsberättelse (2 kap. 1 § årsredovisningslagen, [1995:1554], ÅRL). Balansräkningen ska i sammandrag redovisa företagets samtliga tillgångar, avsättningar och skulder samt eget kapital (3 kap. 1 § ÅRL). Resultaträkningen innehåller företagets samtliga intäkter och kostnader under räkenskapsåret (3 kap. 2 § ÅRL). Förvaltningsberättelsen ska innehålla en rättvisande översikt över utvecklingen av företagets verksamhet, ställning och resultat (6 kap. 1 § ÅRL). Länsstyrelserna för register över stiftelser och är tillsynsmyndigheter för stiftelserna (9 kap. 1 § och 10 kap. 1 § stiftelselagen). innehåller uppgifter om bl.a. stiftelsenamn och organisationsnummer, kontaktuppgifter, stiftelsetyp, registreringsmyndighet, säte, ändamål och tillgångar. Registret är tillgängligt på webbplatsen Länsstyrelsernas gemensamma stiftelsedatabas (). 5.2Dokumenthantering i fristående skolor Enligt gällande regelverk finns vissa bestämmelser som medför krav på dokumentation och dokumenthantering i fristående skolor. Sådana handlingar är dock inte tillgängliga för allmänheten. Tillgång till uppgifter om fristående skolor Enligt skollagen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål (3 kap. 3 §). Eleven och elevens vårdnadshavare ska fortlöpande informeras om elevens utveckling (3 kap. 4 §). Lärare i årskurs 1–5 ska en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, upprätta en skriftlig individuell utvecklingsplan. Utvecklingsplanen innehåller två delar, dels omdömen, dels en framåtsyftande planering för elevens fortsatta arbete mot läroplanens mål (10 kap. 13 §). För att förenkla lärares administrativa arbete med den senare delen av utvecklingsplanen har utarbetat ett stödmaterial. Några föreskrifter som ställer krav på att utvecklingsplaner ska bevaras finns inte. Kommuner och Landsting (SKL) har tillsammans med gett ut boken eller gallra – Gallringsråd för kommuners, landstings och regioners utbildningsväsende. I den rekommenderas de kommunala skolorna att bevara utvecklingsplanerna eftersom innehållet är värdefullt för skolan, elever och vårdnadshavare, i synnerhet för elever som inte uppnår kunskapsmålen och inte heller får fullständiga betyg. har enskilda huvudmän en skyldighet att bevara elevlösningar från de nationella proven (26 kap. 28 § skollagen). Bestämmelsen infördes mot bakgrund av att lagstiftaren ansåg det vara av stor vikt att fristående skolor kan delta på samma villkor som kommunala skolor vid Skolinspektionens centrala rättningar av nationella prov, liksom att de som konstruerar proven har ett tillräckligt underlag för sitt utvecklingsarbete. Även för att främja möjligheten till likvärdig bedömning av elevers prestation på de nationella proven ansågs det angeläget att elevlösningar från fristående skolor bevaras på samma sätt som i kommunala skolor (se prop. 2011/12:49 s. 9). Provmaterialet ska normalt sparas . Det blir dock inte tillgängligt för allmänheten, frånsett det som finns hos Skolinspektionen. Tillgång till uppgifter om fristående skolor I bl.a. , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska betyg sättas i den utsträckning och form som följer av skollagen eller annan författning (3 kap. 13 § skollagen). Betyg ska utfärdas skriftligt (3 kap. 18 §). Av skollagen följer vidare att huvudmannen för en fristående skola där betyg sätts ska lämna över elevernas slutbetyg eller de betygsdokument som eleven får efter fullföljd gymnasieutbildning till den kommun där skolan är belägen (29 kap. 18 §). De överlämnade betygshandlingarna blir där allmänna handlingar. Därigenom ges elever i fristående skolor en möjlighet att i efterhand kunna begära ut uppgifter om genomförd skolgång om ett originalbetygsdokument (slutbetyg, examensbevis eller studiebevis) går förlorat (se prop. 2009/10:165 s. 934). Även allmänheten kan begära ut betygen. Alla huvudmän ska se till att det finns elevhälsa för alla elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. Den ska bidra till att det skapas miljöer som främjar elevernas lärande, utveckling och hälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. De journaler som förs av elevhälsan, t.ex. av skolläkare eller skolsköterska, omfattas av bestämmelserna i patientdatalagen (2008:355). Den som för patientjournal ansvarar för sina uppgifter i journalen. Vårdgivare är den fristående skolan om skolsköterskan är anställd av skolan och, i annat fall, det företag som skolan tecknat avtal med om att tillhandahålla skolhälsovård och elevhälsa. Vårdgivaren är ansvarig för att journalerna förs enligt patientdatalagen (3 kap. 3 § patientdatalagen). Journalhandlingar hos privata vårdgivare är inte allmänna handlingar (se bl.a. SKL cirkulär 09:44 med råd om hantering av barn- och skolhälsovårdsjournaler). Varje vårdgivare, privat eller offentlig, ansvarar för att bevara de journalhandlingar som vårdgivaren själv har upprättat. Tillgång till uppgifter om fristående skolor handling ska bevaras efter det att den sista uppgiften fördes in i handlingen (3 kap. 17 § patientdatalagen). Den som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt inom annan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen ska till den som erbjuder anställningen lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Den som inte har lämnat registerutdrag får inte anställas (2 kap. 31 § skollagen). På begäran av den som har lämnat ett registerutdrag ska det återlämnas i original (2 kap. 33 §). Av förarbetena till bestämmelsen framgår att arbetsgivaren bör behålla en kopia av utdraget. Skälen för detta är att möjliggöra bl.a. tillsyn. Ett sådant förfarande i en skola med huvudman möjliggör för allmänheten att ta del av utdraget med stöd av offentlighetsprincipen (se prop. 1999/2000:123 s. 19 och 20). Denna möjlighet finns alltså inte i de fristående skolorna. 6 Synpunkter från olika aktörer Jag och sekreteraren har, som framgår av avsnitt 2, träffat företrädare för de fristående skolornas intresseorganisationer, och Idéburnas skolors riksförbund. Medlemmar i dessa organisationer är huvudmän för fristående skolor. Syftet med mötena har bl.a. varit att inhämta organisationernas synpunkter på utredningsuppdraget. har också inkommit med en särskild skrivelse (dnr 2015/11). Vi har även träffat företrädare för Kommuner och Landsting (SKL) och ett par kommunala utbildningsförvaltningar för att bl.a. bilda oss en uppfattning om förekomsten och hanteringen av allmänna handlingar i kommunala skolor. Därtill har sekreteraren haft kontakt med några slumpmässigt utvalda kommunala grundskolor runt om i landet. Utredningen har därutöver genomfört en enkät som riktat sig till 21 slumpmässigt utvalda kommunala grund- och gymnasieskolor runt om i landet (bilaga 2). Jag har sammanträffat med två journalister på . Syftet var att få exempel på vilka typer av handlingar som medierna efterfrågar, såväl i de kommunala som i de fristående skolorna. Sekreteraren har också varit i kontakt med några utvalda kommunala bolag och några av de organ som är upptagna i bilagan till OSL för att få en uppfattning om hur allmänna handlingar hanteras i dessa privaträttsliga subjekt. Synpunkter från olika aktörer har 600 medlemmar, vilka driver sammanlagt cirka 1 200 skolenheter, varav är förskolor. av medlemmarna driver endast en (1) skola. Flertalet av förbundets medlemmar är aktiebolag. Förbundet har ifrågasatt behovet av att införa offentlighetsprincipen i fristående skolor med hänvisning till att det inte har framkommit att det skulle finnas några problem med dagens regelverk. För det fall det finns några problem bör man enligt förbundet kartlägga vilka uppgifter som efterfrågas av allmänheten och lösa det på något annat sätt än att införa offentlighetsprincipen. Förbundets uppfattning är att många uppgifter om fristående skolors verksamhet redan är offentliga enligt dagens regler och att allmänhetens behov av insyn därigenom är tillgodosett. De fristående skolorna granskas i större utsträckning än andra välfärdsföretag, vilket bidrar till insynen. Offentlighetsprincipen skulle enligt förbundets mening innebära en större administrativ börda och ökade kostnader för de fristående skolorna. Det skulle framför allt drabba små skolaktörer. Enligt förbundets erfarenheter har fristående skolor inga dokumenthanteringsverktyg som lever upp till kraven enligt offentlighetsprincipen, med några få undantag (t.ex. elevhälsojournaler). Det saknas vidare kompetens när det gäller sekretess- och arkiveringsfrågor i fristående skolor. Sekretessprövningar skulle bli mycket besvärliga och kostsamma för alla enskilda skolaktörer. Alla skolaktörer skulle drabbas, stora som små, och det oavsett antal handlingar. En mycket liten skola med få handlingar måste, enligt förbundet, precis som en stor skola ha samma dokumenthanteringssystem för allmänna handlingar samt beredskap och kunskap för att kunna hantera en framställning om utlämnande av en allmän handling. Inom ramen för gällande bidragsregler skulle de fristående skolorna inte få någon ersättning för kostnader för ett sådant administrativt merarbete som offentlighetsprincipen skulle generera. erhåller de en schabloniserad ersättning om av grundbeloppet för sina administrativa kostnader. Ett högre bidrag skulle inte avhjälpa problemen, men underlätta hanteringen något. Synpunkter från olika aktörer Ett annat problem är enligt förbundets mening att de fristående skolorna driver verksamhet i en konkurrensutsatt bransch där de konkurrerar både med varandra och med kommunerna. Offentlighetsprincipen skulle göra fristående skolor mer sårbara ur konkurrenssynpunkt. Även i rekryteringsärenden skulle offentlighetsprincipen bli problematisk då vissa kanske avstår från att söka anställning på en fristående skola i ett läge där ansökningshandlingar är allmänna handlingar. Mot denna bakgrund har motsatt sig att offentlighetsprincipen införs i fristående skolor. Förbundet är oroligt för att ett införande av offentlighetsprincipen i fristående skolor, i tillägg till andra regelverk, kommer att resultera i försämrad valfrihet för elever. Idéburnas skolors riksförbund har 50 medlemmar med totalt drygt 60 skolor (). Vinstutdelande fristående skolor får inte vara medlemmar i förbundet. Enligt en enkät som förbundet har genomfört var en övervägande majoritet av dess medlemmar positiva till att offentlighetsprincipen införs i fristående skolor. Förbundets uppfattning är att offentlighetsprincipen skulle vara bra för hela friskolesektorn. Den kan dock föra med sig praktiska problem, t.ex. ökad administration, ökade kostnader, behov av kompetensförbättring på sekretessområdet och krav på ökade öppettider. Deras medlemmar oroar sig för den praktiska hanteringen av offentlighetsprincipen som t.ex. tillgängligheten under längre skollov eftersom de allra flesta skolorna då håller stängt. Om den införs kommer den att föra med sig vissa kostnader för fristående skolor.