sou · H3B343 · 2015-04-01 00:00:00 — högst till de länsstyrelser som är vatten- myndigheter högst till meteorologiska och hydro- logiska institut och högst till geologiska undersökning. 11Förordningen (2010:1341) om förvaltning av kvaliteten på havsmiljön framgår i sin helhet i bilaga 3. 12Förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag framgår i sin hel- het i bilaga 3. 13Förordningen (1998:1343) om stöd till fiskevården framgår i sin helhet i bilaga 3. Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led –Högst får användas för bidrag enligt förord- ningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt14 (LOVA-projekt). Medel får även betalas ut till länsstyrelserna för deras administration av bidraget. –ska utbetalas till för . –Högst får användas för utveckling av selektiva redskap i syfte att underlätta genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken. –Högst får användas för avancerad rening av avloppsvatten. –Högst får användas för bidrag till Internationella fiskesekretariatet (FISH). Medlen betalas ut mot rekvisition. har beslutat om en bemyndiganderam till anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Regeringen har fördelat utrymme på bemyndiganderamen på anslagsposten 2. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård – Anslaget 1:2 Regeringen har tilldelat Havs- och vattenmyndigheten dispositionsrätt till anslagsposten 3 Miljöövervakning m.m. del till HaV på och till anslagsposten 5 Bidrag till på på anslaget Miljöövervakning m.m. Regeringen har beslutat om villkor för anslagsposten 3 och anslags- posten 5. –3 Miljöövervakning m.m. får användas för övervak- ning av miljötillstånd i den yttre miljön, inklusive viss internatio- nell rapportering, samt till miljömålsuppföljning. –5 Bidrag till ska användas för bidrag till verksamheten vid (). Havs- och vattenmyndigheten ska betala ut bidraget till stiftelsen (). 14 Förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt framgår i sin helhet i bilaga 3. Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led till att generera och förmedla kunskap och erfarenheter om inter- nationella vattenfrågor, framför allt inom området integrerad vattenförvaltning. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel – Anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Regeringen har tilldelat Havs- och vattenmyndigheten dispositions- rätten till anslagsposten 3 Bidrag för att förebygga skador orsakade av säl och för att ersätta inträffad sådan skada med ett belopp på på anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Regeringen har beslutat att Havs- och vattenmyndigheten ska för- dela hela anslagsposten 3 som bidrag till länsstyrelserna. Länsstyrel- serna får endast använda medlen inom länet för bidrag till den som utför skadeförebyggande åtgärder eller ersättning till den som drabb- ats av skada av vilt enligt 11 § viltskadeförordningen.15 Bidragen till länsstyrelserna ska betalas ut till icke räntebärande konton inom SCR- flödet hos länsstyrelserna. En av Kemikalieinspektionens uppgifter är att betala ut inomstatliga bidrag, statsbidrag med mera till olika mottagare. Av tabellen nedan framgår de totala bidragsbeloppen som Kemikalie- inspektionen betalat ut –2014. 15 Viltskadeförordningen (2001:724), se förordningen i sin helhet i bilaga 3. Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led Källa: Kemikalieinspektionens årsredovisningar 2009–2014. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård – Anslaget 1:6 Regeringen har 2015 tilldelat Kemikalieinspektionen dispositionsrätt till anslagsposten 1 Kemikalieinspektionen till ett belopp om och anslagsposten 2 Nationell prövning och tillsyn av bekämpningsmedel till ett belopp om på anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen. Regeringen har beslutat att av anslagsposten 1 Kemikalie- inspektionen får –högst användas för bidrag till Internationella kemikaliesekretariatet (the Secretariat, ChemSec). Medlen betalas ut mot rekvisition. –Högst av anslagsposten ska användas för Natur- vårdsverkets del i arbetet med handlingsplanen för giftfri vardag och det särskilda uppdraget om att minska exponering för farliga ämnen i ett livscykelperspektiv från återvunnet material för att bidra till att uppnå etappmålet om giftfria och resurseffektiva krets- lopp. Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led – Från anslaget får medel användas för att täcka upp eventuella underskott i prövningsverksamheten enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och direktiv /8/EG inom det svenska rapportörs- programmet (SERP) rörande riskbedömning av befintliga och nya verksamma ämnen i bekämpningsmedel. Sådana medel ska hanteras och redovisas separat. –Från anslaget ska medel användas för Kemikalieinspektionens insats i utvecklingen av en konsumentupplysningstjänst. Arbetet ska bedrivas i samråd med övriga berörda aktörer. För anslagsposten 2 Nationell prövning och tillsyn av bekämpnings- medel har regeringen beslutat att Kemikalieinspektionen ska från anslaget – betala ut högst till och högst till för nationell prövning av växtskyddsmedel och biocidprodukter. och ska redovisa till Kemikalieinspektionen hur medlen har disponerats och hur de har bidragit till att minska hand- läggningstiderna. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård – Anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete Regeringen har tilldelat Kemikalieinspektionen dispositionsrätt till anslagsposten 2 Internationella organisationer till ett belopp på på anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete. –bidrag som betalas ut i annan valuta än svenska kronor till följande internationella organisationer: Programme for Chemical Safety (IPCS), Pesticide Programme, Biocide Programme, on Harmonisation of Regulatory Oversight in Biotechnology och Expanded Special Programme. Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led Av tabellen nedan framgår de totala bidragsbeloppen som betalat ut –2014. Källa: årsredovisningar 2009–2014. fördelade sig de utbetalade bidragen till de mottagare och belopp som framgår av tabellen nedan. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård – Anslaget 1:7 Regeringen har 2015 tilldelat meteorologiska och hydro- logiska institut dispositionsrätten till anslagsposten 7 Internationella organisationer, till ett belopp på på anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete. –utgifter till de internationella organisationerna EUMETSAT, ECMWF, WMO, EUMETNET, EuroGOOS och IPCC som be- talas ut i annan valuta än svenska kronor. Högst får användas för att stödja sekretariatet vid WMO för att samordna jordobservationsdata (). Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led –Anslagssparandet får endast användas för utgifter som avser ökad avgift till EUMETSAT. utbetalningar av bidrag 2009–2014 fram- går av tabellen nedan. Källa: årsredovisningar 2009–2014. Anm. betalade 2009–2011 ut bidrag till olika forskningsprojekt inom högskolor och universitetssektorerna samt till projekt i , , och . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård – Anslaget 1:4 Sanering och efterbehandling av förorenade områden Regeringen har 2015 tilldelat dispositions- rätten till anslagsposten 2 Sanering och återställ – del till SSM till ett belopp på på anslaget 1:4 Sanering och efterbehandling av förorenade områden. –2 får användas för omhändertagande av herrelösa strålkällor och visst historiskt radioaktivt avfall från icke kärn- teknisk verksamhet. Bidraget får betalas ut till enskilda. Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap – Anslaget 3:1 Regeringen har 2015 tilldelat dispositions- rätt till anslagsposten 1 till ett belopp på och anslagsposten 2 Forskning till ett belopp på på anslaget 3:1 . Regeringen har för anslagsposten 1 bland annat beslutat att –Av anslagsposten får högst utbetalas till andra myndigheter, landsting, kommuner och frivilligorganisationer för att täcka kostnader i samband med hälsoupplysning om UV-strål- ningens risker. –Från anslagsposten ska medel för de lokala säkerhetsnämnderna vid , , och samt vid Studsviks kärntekniska anläggningar utbetalas. Medlen ska betalas kvartalsvis i förskott efter rekvisition och får högst uppgå till per nämnd under . –Från anslagsposten får högst användas till det svenska bidraget till . 2 Forskning får användas för –grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. får användas till myndighetens kostnader för resor, information och administration, inklusive personalkostnader som är direkt föranledda av forskningsverksamheten. har beslutat om en bemyndiganderam till anslaget 3:1 . Regeringen har fördelat utrymme på bemyndisganderamen på anslagsposten 2 Forskning. En av Formas uppgifter är att betala ut inomstatliga bidrag, statsbidrag med mera. Till skillnad från de övriga miljömyndigheterna inom ramen för vårt uppdrag är Formas instruktionsenliga grunduppdrag att fördela medel till forskning och verksamhet som hör samman med Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led forskning såsom projektstöd, program, anställningar, stöd till yngre forskare och samfinansierad forskning. Av tabellen nedan framgår de totala bidragsbeloppen som Formas betalat ut till olika mottagare 2009–2014 samt fördelning på bidrags- mottagare 2012–2014. Källa: Formas årsredovisningar 2009–2014. Åren 2009–2011 redovisar Formas endast summan av de utbetalade bidragen. Formas återrapporteringskrav i regleringsbrevet Formas ska återkommande återrapportera hur utbetalade medel har använts. Enligt ett återrapporteringskrav i regleringsbrevet ska Formas redovisa hur de medel som utbetalats till (), till Stiftelsen (), till Stiftelsen () och till (Skogforsk) har använts. I regleringebrevet har detta krav kompletterats med de medel som Formas betalat ut till . Motsvarande återrapporteringskrav omfattade SEI och SIVL och 2012 endast SEI. Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård – Anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Regeringen har 2015 tilldelat Formas dispositionsrätt till anslags- posten 1 för miljö, areella näringar och samhällsbygg- ande, Forskning till ett belopp på på anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Regeringen har beslutat att –Från anslaget ska finansieras forskningsbidrag och anställningar samt projektrelaterade kostnader såsom utvärderingar, berednings- arbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informations- insatser. Högst får utnyttjas för projektrelate- rade kostnader och informationsinsatser. –Bidrag till forskningsprojekt vid universitet och högskolor ska om- fatta medel för de direkta och de indirekta kostnaderna i samma proportioner som beräknats för projektet i sin helhet. –Formas ska betala ut till Stiftelsen för basfinansiering och samfinansie- rad miljöteknikforskning vid IVL . ska användas för samfinansierad forsk- ning med näringslivet eller för nationell finansiering av EU-projekt. –Formas ska betala ut till Environ- ment basfinansiering och samfinansierad forskning. ska användas för samfinansierad forskning eller för nationell finansiering av EU-projekt. Institutet ska inom denna ram bl.a. finansiera aktuella projektarbeten. –Formas ska betala ut till av Arctic Resilience Report. –Formas ska betala ut till för infrastruktur för forskning. –Formas ska betala ut till norska Direktoratet for utviklingssamarbeid (Norad) för projektet . –Formas ska bidra med till Polarforsknings- sekretariatet för drift och hyra av isbrytaren i samband med arktisk forskningsverksamhet i samarbete med National Science Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led Foundation (NSF) i . Villkoret för bidraget är att ett sam- arbetsavtal mellan och har upp- rättats. – Formas ska i enlighet med vad som presenterades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) avsätta till programmet om hållbart samhällsbyggande utöver de medel som beviljades 2012. Programmet bör omfatta olika forskningsdiscipliner, beakta behovet av sektorsövergripande lösningar och ske i nära samarbete med samhällsbyggnadssektorn samt i samverkan med andra aktörer nationellt och internationellt. –Formas ska bidra med högst till upp- byggnaden av ett svenskt sekretariat för projektet vid Kungl. –Av anslaget ska avsättas för strategiska innova- tionsområden i enlighet med vad som anges i propositionen Forsk- ning och innovation (prop. 2012/13:30). –Stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander får inte finansieras via anslaget. har beslutat om en bemyndiganderam till anslaget 2:2 Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forsk- ning. Regeringen har fördelat utrymme på bemyndiganderamen på anslagsposten 1. Formas får ingå förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden med- för behov av framtida anslag på högst 1 2016–2021. Utgiftsområde 23 – Areella näringar, landsbygd och livsmedel – Anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Regeringen har 2015 tilldelat Formas dispositionsrätten till anslags- posten 1 Forskningsstöd till ett belopp på på anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Regeringen har beslutat att Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led –Medel för forskningsstöd får utbetalas med högst en tolftedel av anslaget före utgången av om inget annat anges. –Stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander får inte finansieras via anslaget. –Anslaget ska finansiera forskningsbidrag samt projektrelaterade kostnader såsom utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. Högst får utnyttjas för projektrelaterade kostnader och informationsinsatser, varav ska överföras till och användas till information om forskningsresultat rörande rennäringsfrågor med särskild fokus på åtgärder med anledning av klimatförändringen. ska redovisa till forskningsrådet hur medlen använts. Redovisningen ska bifogas årsredovisningen som en separat skrivelse. Vidare ska utbetalas till Kungl. Skogs- och lantbruksakademin (KSLA) för verksamhet som utvecklar forskningsbiblioteket vid akademin i syfte att främja forskning för en hållbar utveckling inom de areella näringarna. KSLA ska redovisa till forskningsrådet hur medlen använts. Redovisningen ska bifogas årsredovisningen som en separat skrivelse. –Anslaget ska finansiera stöd till forskning rörande ekologisk produktion med . –Anslaget ska finansiera stöd till samfinansierad forskning med inom jordbruks- och miljöteknik, skogsforskning, trädgårdsforskning samt forskning inom växt- förädlingsområdet m.m. Medel utbetalas med högst en fjärdedel av beloppet per kvartal. Stöd till samfinansierad jordbruks- och miljöteknisk forskning och sam- finansierad skogsforskning ska efter rekvisition utbetalas till Stiftelsen (Stiftelsen ) respektive (Skogforsk) i enlighet med avtal mellan forskningsrådet och respektive stiftelse. Verksamhet inom växtförädlingsområdet vid SLU ska finansieras med under förutsättning av medfinansiering av SLU. Stöd till samfinansierad forskning inom växtförädlingsområdet får utbetalas för forskning i enlighet med avtal mellan forskningsrådet Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led Stöd om ska efter rekvisition utbetalas till offentligt privat partnerskap för växtförädling som bedrivs inom ramen för Nordiska . Stöd till samfinansierad forskning inom trädgårdsområdet får betalas ut till forskningsorgan i enlighet med avtal mellan forsk- ningsrådet och företrädare för näringen. –Anslaget ska finansiera stöd till samfinansierad forskning och utveckling med för ett produktionsinrik- tat forskningsprogram för jordbrukets hållbarhet och konkurrens- kraft, samt hästforskning. Stöd till hästforskning ska omfatta . Stöd till programmet ska utbetalas enligt avtal mellan Formas och Stiftelsen lantbruksforskning respektive Stiftel- sen hästforskning. –Av anslaget ska användas för forskning om djurskydd. Utlysning och utvärdering ska ske efter samråd med . –Av anslaget ska användas för utveckling av djurskyddsbefrämjande åtgärder. Beviljande av medel ska ske i samråd med . –Av anslaget ska högst användas för att bidra till svenska laboratoriers deltagande i projekt på EU-nivå om valide- ring av alternativa metoder för djurförsök. Beviljande av medel ska ske efter samråd med . –Bidrag till forskningsprojekt vid universitet och högskolor ska om- fatta medel för de direkta och de indirekta kostnaderna i samma proportioner som beräknats för projektet i sin helhet. –Av anslaget ska användas för satsningar kring skogsråvaror och biomassa i enlighet med intentionerna i proposition Forskning och Innovation (prop. 2012/13:30). –Av anslaget ska avsättas för strategiska innova- tionsområden i enlighet med vad som anges i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). Regeringens myndighetsstyrning – finansiell styrning i flera led Utgiftsområde 23 – Areella näringar, landsbygd och livsmedel Anslaget 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Regeringen har 2015 tilldelat Formas dispositionsrätten till anslags- posten 1 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien till ett belopp på på anslaget 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien. Regeringen har beslutat att av anslaget ska ut- betalas med högst en fjärdedel per kvartal till Kungl. Skogs- och Lant- bruksakademien (KSLA). Redovisning av verksamheten ska göras till forskningsrådet. I detta avsnitt redogör vi för reglerna för prövning, godkännande och anmälningsskyldighet enligt tredje avdelning, Sär- skilda bestämmelser om vissa verksamheter. Vi redogör också för pröv- ningsmyndigheternas uppgifter enligt och för andra aktörer och deras roll i tillståndsprocessen. 7.1Tillstånd och godkännande enligt Bestämmelser om tillstånd och godkännande för olika sorters verksamhet finns inom kapitel Miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (9 kap.), Vattenverksamhet (11 kap.), Jordbruk och annan verksamhet (12 kap.), Genteknik (13 kap.) Kemiska produkter och biotekniska organismer (14 kap.) och Avfall och producentansvar (15 kap.). Nedan beskriver vi reglerna för tillstånd för miljöfarlig verk- samhet och för kemiska produkter men redogör också kortfattat för övriga tillstånd och godkännanden som kan beviljas enligt miljö- balken. 7.1.1Tillstånds- och anmälningsplikt för miljöfarlig verksamhet I 9 kap. finns regler om miljöfarlig verksamhet och miljö- skydd. Av 6 § framgår att regeringen får meddela föreskrifter om att det ska vara förbjudet att utan tillstånd, eller innan anmälan har gjorts, bedriva miljöfarlig verksamhet. Närmare bestämmelser om prövningen finns i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksam- het och hälsoskydd. Enligt 9 kap. 8 § prövas en ansökan om tillstånd till miljöfarlig verksamhet av en mark- och miljödomstol. Regeringen får föreskriva att ansökan om tillstånd för vissa slag av verksam- heter ska prövas av . Om den miljöfarliga verksam- heten kan antas ha en liten miljöpåverkan, får regeringen föreskriva att en nämnd ska pröva frågor om tillstånd.1 Miljöprövningsförordningen (2013:251) innehåller bestämmelser om tillståndsplikt och anmälningsplikt för verksamheter och åtgär- der som avses i 9 kap. . I bilagan till förordningen om miljöfarlig verksamhet framgår vilka verksamheter som är tillstånds- respektive anmälningspliktiga. De stora miljöfarliga verksamheterna –A-verksamheterna – ska tillståndsprövas av en mark- och miljö- domstol medan de mindre omfattande miljöfarliga verksamheterna –B-verksamheterna – ska prövas av en länsstyrelse. Beteckningen C innebär att verksamheten är anmälningspliktig och att anmälan ska göras hos en nämnd. Prövning av miljöfarlig verksamhet Processen för att få ett tillstånd för att bedriva miljöfarlig verksam- het kan delas in i följande faser: –samråd och beslut om betydande miljöpåverkan –ansökan med miljökonsekvensbeskrivning –komplettering av ansökan –kungörelse och remiss –beslut om tillstånd Processen från samråd till beslut om tillstånd att bedriva A-verk- samhet tar . Det skiftar dock mellan olika branscher – längst tid tar det att få tillstånd för gruvdrift, i genomsnitt från samråd till tillstånd. 1 Tillstånd som rör Försvarsmakten, , eller För- svarets radioanstalt ska dock alltid prövas av . För näringsidkaren startar processen med en förstudie som före- går samrådet. I genomsnitt tar det för en näringsidkare att färdigställa en förstudie. För att få ett tillstånd att bedriva B-verksamheter tar det i genom- snitt . I genomsitt används för förstudien.2 Samråd och beslut om betydande miljöpåverkan Samrådsförfarandet är en process som går ut på att ge allmänheten och myndigheter m.fl. möjlighet att i ett tidigt skede kunna på- verka ett projekts utformning och det underlag som behövs för ansökan och som tas fram av den som söker tillstånd.3 Reglerna om samråd finns i 6 kap. . Av 4 § framgår att den som avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd ska samråda med , tillsynsmyndigheten och de enskilda som kan antas bli särskilt berörda, om verksamheten eller åtgärden kräver tillstånd eller beslut om tillåtlighet enligt eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av balken. Den som avser att bedriva verksamhet ska även genomföra samråd med övriga statliga myndigheter, de kommuner, den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berörda, bland annat om verk- samheten antas medföra en betydande miljöpåverkan.4 Bland de statliga myndigheterna är det några som i stort sett alltid kan anses vara berörda, nämligen , och , medan andra som kan beröras är bland annat Kemikalie- inspektionen, Havs- och vattenmyndigheten, Statens energimyn- dighet, och Statens jordbruksverk.5 har en central roll i samrådsförfarandet eftersom det är som beslutar om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, något som alltså leder till att kretsen för samrådet utökas. ska besluta i frågan om betydande miljöpåverkan efter att verksamhetsutövaren 2Statistiken om tidsåtgång för ansökningar bygger på rapporten av genom- förandetider och framtida resursbehov för projekt med miljöpåverkan, avsedd för , utförd av Ramböll, . Vid tiden för undersökningen fanns det 21 miljöprövningsdelegationer. 2004/05:129, En effektivare miljöprövning. 4För en uttömmande beskrivning av reglerna för samråd, se 6 kap. 4 § 1 stycket 2 punkten. 5Miljöbalken, En kommentar. 1–15 kapitlet, Juridik 2006. gett tillsynsmyndigheten och de enskilda som kan antas bli särskilt berörda möjlighet att lämna synpunkter i frågan. Även reglerna om miljökonsekvensbeskrivningar finns i 6 kap. miljö- balken. En miljökonsekvensbeskrivning ska ingå i en ansökan om tillstånd att anlägga, driva eller ändra verksamheter enligt 9, 11 eller 12 kap. eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av bestämmelser i dessa kapitel.6 Syftet med en miljökonse- kvensbeskrivning är att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter som den planerade verksamheten eller åtgärden kan medföra dels på människor, djur, växter, mark, vatten, luft, klimat, landskap och kulturmiljö, dels på hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt och dels på annan hushållning med material, råvaror och energi. Ett annat syfte är att möjliggöra en samlad bedömning av dessa effekter på människors hälsa och på miljön.7 Närmare regler för vad ansökan ska innehåll återfinns i 22 kap. , Förfarandet vid mark- och miljödomstolarna i ansök- ningsmål. Genom en hänvisning i 19 kap. om förvaltningsmyndig- heternas och kommunernas prövning gäller i stor utsträckning dessa regler även för handläggningen hos en länsstyrelse eller nämnd.