sou · H3B389 · 2015-10-16 00:00:00 — Andra, som Fotografiska, be- tonar mer innehållet i sin verksamhet med utställningar, kurser, restaurang och event utan att använda museibegreppet. Offentligt drivna museiinstitutioner expanderar också i . Till exempel har numera en filial i och i har invigt ett nytt besöksmål, ubåten . ombildades flera museer i Små- land till . Runt om i har besöks- mål utvecklats i gränslandet mellan kulturhistoria och tematisk upplevelsepark, flera av dem privat drivna i samverkan med turist- industrin. Sannolikt står museerna totalt sett starkare än på mycket . De har en bredare publik och engagerar fler . Men en rapport från Riksutställningar visar också att den regionala museikartan blir allt mer heterogen och att museisatsningarna inom kultursamverkansmodellen skiljer sig mycket över landet.2 Några museer har stort stöd och kan vidareutveckla sin verksamhet, medan andra regioner tycks ha relativt sett mindre intresse för den slags verksamhet som museerna står för. I och med samverkans- modellen fördelar dock regionerna själva de statliga kulturmedlen och en bärande tanke är möjligheten till regional prioritering. Även internationellt finns det en expansiv museibyggartrend. Det syns två tydliga utvecklingslinjer. Nya högteknologiska upp- levelsemuseer byggs och får stora resurser av starka privata eller offentliga aktörer, som små museer växer fram ur gräs- rotsengagemang och drivs på lågbudgetnivå, men med många lokala intressenter. Den ekonomiska nedgång som inträffade för verkar generellt sett ha lett till en förändring i museiland- skapet och en öppning för nya, privata, intressenter att involvera sig. 2 Riksutställningar, En analys av svenska museers ekonomiska utveckling –2012 (2013). Samhällsförändringar, trender och utmaningar Den första trenden karaktäriseras alltså av satsningar som ofta är initierade och bekostade av privata finansiärer. Nästan undantags- löst rör det sig om spektakulära byggnader. Innehållsmässigt kan det dock handla om allt från högprofilerad konst, som i det nya Fondation i , till särskilda gruppers historia, som i Polin – of Polish Jews i , eller sociala frågor, som i Canadian Museum for Human Rights i . En trend verkar vara att engagera sig socialt och i lokalsamhället, något som fångats upp bl.a. av brittiska visionskampanj ”Museums Change Lives”.3 Även i Trendswatch lyfts det ”sociala entreprenörskapet” fram som en viktig trend för museerna.4 Här finns möjligheter att koppla samman olika delar av verksamheten för att erbjuda underrepresenterade grupper till- gång till de resurser ett museum har. Ett exempel är det internatio- nella genomslag som det lilla och näst intill ideellt drivna museet i en av favelor har fått. Museet som är helt skapat av de närboende och har en omvittnat gemenskaps- stärkande funktion.5 Trots dess blygsamma storlek har museer världen över inspirerats av museets systematiska och framgångsrika arbete för att vara en livsförändrande plats för sin målgrupp. 9.1.2Heterogenitet – mångfald och samhörighet har uppfattningen funnits att kulturell mång- fald behöver öka inom kulturen och att mångfald är en resurs som ska tas tillvara i samhället. Detta märks inte minst genom den långa rad av mångfaldssatsningar som bl.a. staten har tagit initiativ till. Att främja kulturell mångfald och se värdet av olika synsätt på kul- turella praktiker är fortsatt en nyckelfråga för kultursektorn och för kulturarvsinstitutionerna. Inte minst är detta viktigt mot bak- grund av att ett samhälle där många perspektiv och uttryck får komma till tals är ett dynamiskt och kreativt samhälle, fullt av pro- duktiva konflikter som kan föra utvecklingen vidare. 3Uppgifter om projektet har hämtats från hemsida. 4Center for the Future of Museums, Trendswatch 2014 (2014). 5”Museu receives government protection in ”, , . Samhällsförändringar, trender och utmaningar faldigt samhälle ställer dock större krav på demokratin och respek- ten för allas lika värde. I motsats till detta finns det oroväckande tecken på att motsättningar mellan olika grupper, mellan personer med olika religiös eller ideologisk tillhörighet och mellan personer med olika etnisk bakgrund, kan komma att tillta . Vi kommer bl.a. se fler konfrontationer av symbolisk art när olika gruppers perspektiv krockar, inte minst gäller det i frågor om synen på om vissa kulturarv tillhör en eller flera speciella grupper, eller om de ska betraktas som allas.6 Här kan det också uppstå mot- sättningar i värderingsfrågor mellan dem som vill främja respektive motverka utvecklingen mot ett samhälle med en mångfald av tradi- tioner och kulturella uttryck. Alldeles oavsett detta så bär allt fler människor i på heterogena släkthistorier som inbegriper anknytning till olika geo- grafiska områden och traditioner. En trend som framöver kommer att påverka museernas verksamhet är att allt fler förefaller bejaka sina mångfaldiga identiteter. Identiteter består av olika byggstenar, bl.a. av arv och släktskap som har kopplingar till föreställningar om släktens ursprung, traditioner, religion och historia. Andra identi- tetsgivare är utbildning, socialklass, den lokala hembygden och känslan av hemhörighet på olika platser. En tredje identitetsaspekt är kopplad till den egna personen och kroppen. Det kan handla om genus, sexuell identitet, funktionsförutsättningar, ålder eller andra personliga erfarenheter. Kring alla dessa parametrar skapas grupp- gemenskaper. Museerna behöver vara väl rustade för att förmedla kunskap om historien just för att belysa dessa komplexa relationer såväl i nutid som i dåtid. Museernas uppgift är att bedriva en kunskapsbaserad verksamhet om dessa frågor och att genom sitt arbete ge grund för reflektion, diskussion och initierade ställningstaganden. Kunskap och forskning kring kulturarvens betydelser är viktigt för museerna. Denna utveckling knyter även an till de rörelser som prioriterar långsamhet, fördjupning, kvalitet och reflektion som egenvärden.7 6Artiklar med flera olika perspektiv på frågor om kulturarv, historia och mångfald finns i , red., Att störa homogenitet (Nordic Academic Press, 2013). 7Se t.ex. , Trendswatch 2015 (2015). Samhällsförändringar, trender och utmaningar 9.1.3Historiebruk och breddat deltagande Konst, historia och kultur ingår i ett samhälles kontinuerliga ska- pande av identiteter. Dessa processer innefattar medvetet och omedvetet bruk av kulturarv, traditioner och normer. Det är viktigt att förstå att kulturarv aktiveras genom människors handlingar.8 Kulturarva är något människor gör. Nyckelfrågan är vems kultur- arvande som får rätten att representera samhällets minnen och sam- hällets identiteter. Ett vanligt tema i olika framtidsspaningar är hur skapandet av historien och kulturarvet förändras i och med samhällets utveckling mot heterogenitet och breddat deltagande. påpekade i en framtidsspaning att fler grupper gör anspråk på rätten till sitt eget kulturarv, som en bred rörelse också hävdar allas rätt till ett samlat mänsklighetens kulturarv.9 Många deltar i produktionen av historia och den sker i allt fler kanaler. Historiebruket utvecklas på detta sätt i demokratisk riktning, men det är komplext och det kräver kritiskt tänkande. Tillgången till kvalitativ information ökar och breddas och på så sätt kan fler perspektiv samsas och jämföras. I ett samhälle som allt mer erkänner och bejakar sin hetero- genitet kommer många olika kulturarvs- eller historiebruksproces- ser att pågå parallellt. Ett breddat deltagande i utforskandet av historien kommer att leda till fler perspektiv och rikare historiska kunskaper för alla, men också till ibland motsägelsefulla tolkningar av förflutna händelser och etiska dilemman som samhället behöver hantera. För att dessa mångfaldiga perspektiv ska få genomslag på museer- na måste människor med olika bakgrund också vara verksamma i sektorn. Att så inte alltid är fallet har t.ex. visats i en under- sökning som omfattar ca 120 museer och som genomförts av Myn- digheten för kulturanalys.10 Behovet av breddad rekrytering fram- över har bl.a. framhållits i Riksutställningars rapport och 8Se Qaisar , ”Alla har rätt att kulturarva” på stafett- blogg: att-kulturarva 9Riksantikvarieämbetet, Trender i tiden –2015: omvärldsanalys (2010). 10Myndigheten för kulturanalys, Kultur av vem? En undersökning av mångfald i den svenska kultursektorn (2015). Samhällsförändringar, trender och utmaningar mångfalden.11 Liknande slutsatser gäller också hur museer arbetar med hbtq-perspektiv. Även om ligger bra till i en inter- nationell jämförelse så präglas arbetet ofta av tillfälliga projekt som har svårt att integreras i linjeverksamheten.12 Den kartläggning av hur museerna arbetar med genusfrågor som gjordes inom ramen för regeringsuppdrag JÄMUS visade också att det var svårt att identifiera museernas genusperspektiv i det material som riktades till en publik. Även om de interna strate- gierna var tydliga, och det fanns jämställdhets- och mångfalds- planer, kunde en ängslighet skönjas vad gäller att lyfta fram genus- frågor i utställningar och digitalt material.13 Möjligen var detta ett uttryck för en osäkerhet om hur teoretiska perspektiv ska kunna omsättas i praktisk produktion. 9.1.4Hållbar utveckling och nya kopplingar En av samhällets stora framtidsfrågor är att hantera den globala klimatkris som forskarna på området är överens om kommer att accelerera. Kulturen kan ha en viktig roll i utvecklingen av hållbara samhällen genom att erbjuda upplevelser, nya perspektiv, för- djupade kunskaper och att möjliggöra människors kreativitet.14 Det kommer att bli av allt större intresse för museerna, liksom för andra aktörer, att arbeta med teman som handlar om nya sätt att förstå förhållandet mellan natur- och kulturfälten och hur de hör samman med klimatfrågor och social hållbarhet. Museerna med sina ämnesområden och långa tidshorisonter har särskilda förut- sättningar att berätta om utvecklingsperspektiv som behövs för att förstå klimatförändringar och andra processer som genom histo- rien har förändrat eller omstörtat olika samhällsformer. 11Riksutställningar, Museerna och mångfalden: En analys av hur den svenska museisektorn kan stödja och ta vara på utvecklingspotentialen i det mångkulturella (2014). 12Riksutställningar, Museerna och HBTQ: En analys av hur museer och andra utställare kan belysa perspektiv rörande homosexuella, bisexuella, transpersoner och queera personer (2015). 13Lotta Fernstål, Genusperspektiv i museer: En omvärldsbevakning (, 2011). , Uppdrag jämställda museer: Rapport om regerings- uppdraget att ta fram underlag och utveckla metoder för en mer jämställd representation i sam- lingar och utställningar (2013). 14Jämför biologen debattartikel ”Konsten kan rädda jordklotet”, , . Samhällsförändringar, trender och utmaningar Mot denna bakgrund behöver museerna utveckla sitt arbete t.ex. i riktning mot nya tvärvetenskapliga upplägg. Temat öppnar också för nya samarbeten mellan kultur- och utbildningsinstitutioner i olika länder. Museernas organisation och traditionella indelning i natur- vetenskapliga, kulturvetenskapliga och konstvetenskapliga byggde på att naturprocesser, kulturprocesser och konstprocesser betraktades som avgjort olika saker. Så betraktas världen inte längre och därför uppstår nu i stället en rad hybridinitiativ. Denna utveckling är viktig och museerna kan ofta hitta nya intressanta teman just i skärnings- punkterna mellan de gamla akademiska ämnesområdena. Några exempel på utställningar och projekt i andra länder som sammanfört natur- och kulturprocesser finns i ”The age of humans” på i och i ”Becoming ” på Liknande perspektiv visas också i ”Welcome to the Anthropocene” på Deutsches Museum i , samt i programpunkter som kombinerar konst med naturprocesser på i Berlin.15 Det finns kommentarer om vilken påverkan internet har på olika samhällsfunktioner i alla kultur- och museiutredningar sedan 1990- talet. Det som skiljer dagens situation från äldre diskussioner är dock en växande medvetenhet om att de digitala världarna inte bara tillför en dimension, utan också på ett mer djupgående sätt för- ändrar villkoren för den traditionella verksamheten. I använder nästan hälften av alla tvååringar internet, bland vuxna har möjlighet att koppla upp sig hemma och av den vuxna befolkningen gör inköp på nätet.16 är användningen lägre i de äldsta åldersgrup- perna än bland medelålders, men så många som av dem använder regelmässigt internet.17 De allra flesta surfar via smarta telefoner och bärbara datorer. Det innebär att digitala sfärer är mobila, upplevelserna bärs ständigt med i väskan och aktiveras i olika miljöer och sällskap. 15Information om dessa projekt har hämtats från respektive institutions hemsida. 16Olle Findahl, Svenskarna och internet 2013 (, 2013). 17Statistiska Centralbyrån, Privatpersoners användning av datorer och internet 2014 (2014). Samhällsförändringar, trender och utmaningar Barn och unga växer upp i ett samhälle där de har alltmer tillgång till information, underhållning och sociala kontakter på internet. På så sätt lever många i olika digitala gemenskaper som formas genom deltagarnas intressen oberoende av var de bor. Det uppfattas ofta som självklart att var och en ska ha rätt att inter- agera och dela sina synpunkter med andra, vilket också skapar nya förväntningar på och förutsättningar för museerna i deras roll som kunskapsförmedlare. Hur den digitala utvecklingen framöver kan komma att påverka samhället i stort, kultursektorn och i förlängningen museernas spe- cifika roller, är också ett vanligt tema för olika trendspaningar. Ett exempel är Kairos Futures Trend Report som fokuserar på tio pågående förändringar inom det tekniska området som man menar håller på att revolutionera hela samhället. Det handlar bl.a. om bioteknik, automatisering och robotisering, nanoteknik, energi- försörjning och om hur tekniken blir allt mer tillgänglig och mindre kostsam. 2015 fång- ar också upp konsekvenserna för museer i kölvattnet av den digitala delandekulturen och dess öppna ekonomi.18 Bland annat beskrivs hur frågor om integritet engagerar allt fler som det finns större förväntan på personliga lösningar och en ökande efterfrågan på långsamhet. är tekniken numera inte bara särskilda apparater och system utan finns integrerad i vardagliga företeelser som kläder. Den ökande öppenheten och allt mer delande av digitalt material mellan många olika parter skapar mer interaktion mellan konst och kulturarv. Men den åtföljs också av en oro över vilka konsekvenser- na blir för den personliga integriteten. Allt fler människor kräver att deras integritet ska skyddas, eller väljer att avstå från vissa digi- tala rum dit mycket kommunikation har flyttats och hamnar på så sätt utanför. För dessa personer kanske tillgängligheten till och med minskar. Denna krock mellan olika utvecklingslinjer och in- tressen märks även tydligt i en trendrapport från International ().19 18Center for the Future of Museums, Trendswatch 2015 (2015). Jämför även Trendswatch 2014 (2014) från samma organisation. 19IFLA, Surfa på vågen eller hamna i bakvattnet: Att navigera i en informationsmiljö under utveckling (2015). Samhällsförändringar, trender och utmaningar Det har hävdats att nya livsstilar skapas genom att vissa grupper får ökade möjligheter att använda sin fritid för att producera mer- värden för samhället på frivillig basis.20 Många, särskilt yngre per- soner, har drivkrafter att skapa som de i allt större omfattning an- vänder till samhällsnyttig produktion i stället för att konsumera färdigförpackad information och upplevelser. Den yngre genera- tionen förutsätter också i högre grad att kommunikation är ett fler- partsförhållande. De är i ökande utsträckning involverade i kollek- tiv digital produktion. Dels handlar det om kreativt skapande i ett socialt samspel för nöjes skull, t.ex. roliga eller märkliga bilder som delas, kommenteras och snabbt blir virala. Dels är det samhälls- nyttiga initiativ som skapas kollektivt. talas ofta om vår samtid som präglad av en konvergens- kultur.21 Konvergenskultur innebär, för det första, att olika genera- tioner av medier möts och smälter samman, de konvergerar och kan inte skiljas åt, vilket påverkar både form och innehåll. Gamla och nya media lever vidare sida vid sida. Den innebär också att det inte heller alltid längre går att skilja konsumenter från producenter, alla ingår i stället i en slags gemensam deltagarkultur och där inne- håll sätts samman utifrån olika källor. Nya kombinationer av till- gängliga informationsresurser förväntas ge upphov till idéutveck- ling, till innovation och, i förlängningen, till ekonomisk tillväxt. Vår tids konvergenskultur utmanar också museernas traditionel- la expertpositioner. Den traditionella expertrollen legitimerades av väl avgränsade ämnesområden och ett starkt forskningsfokus. När förväntningen blir delaktighet och att själv få bidra med sitt perspektiv, utmanas denna roll – på gott och ont. behöver kunskapsinstitutionerna i högre utsträckning än tidigare vara öppna för användarnas behov, ifrågasättanden och egna kunskaper. Men museernas roll är också att kritiskt granska och diskutera spridning av felaktiga och stereotypa tolkningar inom sina ämnes- områden. Kanske är funktionen som, vad man kan kalla, en kritisk vän en av de viktigaste för framtiden. Trovärdighet blir en viktig faktor för museerna och sannolikt finns ett behov av en ny slags 20Clay Shirky, Cognitive surplus: Creativity and generosity in a connected age (, 2010). 21Henry , Konvergenskulturen – där gamla och nya medier kolliderar (Daidalos, 2008). Samhällsförändringar, trender och utmaningar Till exempel kan en viktig uppgift vara att avslöja vand- ringssägner som sprids i media och på sociala plattformar. För att människor ska kunna delta digitalt behöver det också finnas information att hämta, upplevelser att pröva och kommu- nikation att interagera med. Detta är en stor framtidsfråga för museerna. Digitalisering av samlingarna är en etablerad praktik på de flesta museer och fokus har legat just på att registrera och tillgängliggöra information och bilder av de enskilda före- målen. Samlingarna är dock så omfattande att det på många håll skulle krävas hundratals årsverken för att göra en komplett digita- lisering av befintligt material. Om varje föremål dessutom skulle granskas kritiskt och kanske omvärderas ur vetenskapliga och etis- ka perspektiv behövs ännu större arbetsinsatser. Ett problem är att tillgängliggörandet framförallt handlat om digitalisering av äldre tiders information från museernas katalog- kort. Det har inte i samma utsträckning satsats på digitala upp- levelser och syntetiserade berättelser. Museernas samlingsdatabaser begränsar ofta möjligheterna att söka utifrån specifika intresse- områden eller perspektiv andra än de akademiska kategoriseringarna. Att alla former av arkivering, katalogisering och kategorisering åld- ras och behöver omdefinieras för att vara aktuella i sin tid kan inte lösas genom digitalisering.22 Andra svårigheter rör rättigheter, per- sonuppgiftshantering och licensiering när material läggs ut digitalt. Både Digisam och många enskilda museer vittnar om att det inom sektorn på grund av den digitala utvecklingen finns ett ökande be- hov av juridisk kompetens kring t.ex. upphovsrättsfrågor. Ändå finns det stora demokratiska vinster med att allt mer material blir fritt tillgängligt för människors eget skapande. Därför är arbetet med öppna licenser och API:er som gör det möjligt att länka, använda och integrera samlingsdata i nya sammanhang en viktig förutsättning för att samlingarna ska kunna brukas av fler på olika sätt i varierade samhällskontexter. Ökande krav på öppet till- gängliggörande av data har också kommit från statsmakterna, t.ex. i den så kallade PSI-lagen. Digitala museistrategier som är i samklang med målet att främja breddat deltagande är högprioriterade. 22 Detta har bl.a. belysts i , Li Kolker & , Polysemantiskt digi- talt museisamlande (, 2014). Samhällsförändringar, trender och utmaningar prata med många olika gemenskaper digitalt, vilket i praktiken inne- bär att det ska finnas anpassade strategier för att möta olika grupper i olika kanaler i stället för att ha en samlad digital strategi som hålls åtskild från verksamheten med de fysiska museibesöken. är det fortsatt viktigt att framhålla att den fysiska utställningen i sig erbjuder ett deltagande genom olika rumsliga dimensioner, vilket är en särskild kvalitet för utställningsformen till skillnad från många andra slags medier. Framtidens museer kommer att verka i en värld av många röster och perspektiv. Sannolikt blir beröringspunkter mellan olika intresse- gemenskaper oavsett geografisk hemvist av allt större betydelse. Det kan innebära både samarbeten mellan museer globalt och mel- lan museer och andra organisationer som gemensamt kan bredda eller fördjupa ett ämnesområde. kommer lokalsamhället inte vara enhetligt, utan består av människor med olika perspektiv. Ett exempel på en klyfta som har funnits allt sedan industriali- seringen startade är den mellan stad och landsbygd. bor fler människor i storstadsregioner än i landets glesbygdskommuner och prognos visar att detta gap kommer att fortsätta vidgas.23 betonar att urbaniseringen förändrar människors syn på hur landsbygden ska utvecklas.24 Då uppstår klyftor mellan landsbygdsbefolkningens behov och stadsbornas önskemål om att landsbygden ska tillhandahålla service enligt deras egna behov. Med en allt mer ”urbaniserad mentalitet” i samhället behövs nya strategier både för att hantera landsbygdens kulturarv och för att möta nya kulturarv. I städerna lever majori- teten av dem som är yrkesverksamma, medan äldre utgör en högre andel i glesbygden. Det är således inte bara antalet bosatta som skiljer sig mellan stad och landsbygd. 23Se analys ”En urbaniserad värld” inom ramen för regeringsuppdraget Vision för 24Riksantikvarieämbetet, Trender i tiden –2015: omvärldsanalys (2010). Samhällsförändringar, trender och utmaningar sammansättning medför också nya behov i arbetet med kulturarv och historieprocesser på både regional och nationell nivå. Ytterligare en konsekvens av den process med globalisering, internationalisering och urbanisering som pågår är att profilering av regioners särart blivit allt viktigare. Att kulturpolitiken, närings- politiken och den regionala tillväxtpolitiken ska utveckla nya samarbetsformer har blivit allt viktigare . Betydelsen av t.ex. ”cultural planning” kan förväntas fortsätta öka, det vill säga strategier för att utveckla en orts specifika kulturella förutsätt- ningar. I skriften platsens själ har Kommuner och Landsting försökt beskriva denna utveckling.25 Det konstateras att gobaliseringen och den europeiska integrationen samt statens och kommunernas förändrade roller har medfört ett paradigmskifte. Statliga stöd till ”periferin” har ersatts av målsättningar om att stär- ka varje regions potential och på så vis främja inomregional tillväxt. Tillgång till kultur i närområdet kommer fortsätta vara en bety- delsefull faktor för en bygds framtidstro och för människors triv- sel. Tillsammans med god boendemiljö, barnomsorg, skola, sjuk- vård och arbetstillfällen är tillgången till kultur en attraktionsfaktor som är betydelsefull för bygdens långsiktiga utveckling och för människors känsla av hemhörighet. Utflyttning från landsbygden och nedmontering av infrastruktur och kultur går ofta hand i hand. Till exempel visar journalisten i reportageboken utanför hur människor lockas från glesbygden till områden med välutbyggd service och fler valmöjligheter.26 Inom forskningen uppmärksammas alltmer den materiella kultu- rens och kulturarvens betydelse i samhället. Det gäller inte minst museisamlingarna. Internationellt förs en livaktig diskussion om museerna och deras samlingar.27 Även i är 25Sveriges Kommuner och Landsting, Att fånga platsens själ – handbok om cultural planning (2011).