sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — angelägen för såväl medborgare som beslutsfattare inom stat, kommun och näringsliv. Den nationella mötesplatsen ska vara myndighetens verktyg att följa utvecklingen inom arkitektur, form och design i och vara en plats för samverkan. I mötesplatsuppgiften ligger även att utifrån de nationella målen fungera som en aktiv värd för andra verksamheter som tilldelats ansvar och uppgifter inom området och stödja dem i deras behov av utåtriktade aktiviteter. På så sätt ska inte all verksamhet inom mötesplatsen vara egeninitierad eller egenproducerad, utan bidra till att förstärka övriga aktörers uppgifter inom gestaltad livsmiljö. ger detta förutsättningar för ökad samverkan mellan centrala aktörer, vilket stärker förutsättningarna att uppnå de nationella målen. En central uppgift är att perspektivera arkitektur, form och design från olika håll, såväl samtida som historiska. Detta kan ske genom bland annat seminarier, föreläsningar, utställningar, filmvisningar och publikationer. 7.3.4Myndighetens kompetens, lokalisering och regionala samverkan Utredningens huvudförslag till ombildande av Arkdes till en ny myndighet innebär ytterst en prövning av det statliga åtagandets omfattning på området. Enligt utredningens bedömning kommer det att finnas ett behov av verksamhetsförändringar vid ombildandet till den nya myndigheten. Myndigheten ska ha personal med en kompetens och kunskapsbredd som omfattar hela området som perspektivet gestaltad livsmiljö utgår ifrån. En viktig kompetens inom myndigheten ska vara förmågan att bedriva ett professionellt och målgruppsinriktat kommunikationsarbete riktat mot allmänheten, utövare och myndighetssfären, liksom beslutsfattare inom företag och på berörda politiska nivåer. Bemanningen ska ha kapacitet och erfarenhet så att den kan hantera och utveckla ämnesområdena och driva samarbeten med övriga berörda myndigheter och branscher inom området. Särskild kompetens ska driva områdets frågor samverka med andra kompetenser för att föra utvecklingen framåt. Utredningen ser behov av en designfunktion som ska inrättas på Myndigheten för Gestaltad livsmiljö och ansvara för stöd och Myndigheten för Gestaltad livsmiljö kunskap för ökad användning av designmetodik i statliga verksamheter. Bakgrunden till utredningens förslag är att det behövs ett tydligt nationellt och strategiskt ledarskap på designområdet för att strategiskt bygga upp designkapacitet i offentlig verksamhet och möta medborgarnas behov genom design. Resurs- och kompetensfrågorna är nyckelfrågor vid nystarten av myndigheten. För att kunna motsvara förväntningarna måste myndigheten vid start kunna svara för ett löpande arbete inom området gestaltad livsmiljö. har och sedermera Arkdes varit lokaliserat till i . 1998 stod dagens lokaler intill klara för inflyttning. Dessa lokaler har möjliggjort myndighetens utställnings- och samlingsuppdrag. Behovet av omfattningen av lokaler och den föreslagna myndighetens lokalisering behöver ses över. Mot bakgrund av utredningens uppfattning av vikten av myndighetens centrala roll för frågorna och samverkan med berörda aktörer bedömer utredningen dock att myndigheten bör vara placerad i . En hållbar politik för arkitektur, form och design är en angelägenhet för hela landet. För att få en spridning, regional förankring och brett genomslag för perspektivet gestaltad livsmiljö ska Myndigheten för Gestaltad livsmiljö samarbeta med befintliga institutioner och stödja utvecklingen av andra lokala mötesplatser inom arkitektur, form och design. Utredningen konstaterar att den statliga myndighetsstrukturen behöver stärkas centralt som samverkansmöjligheterna med regionerna också behöver förstärkas. Genom kultursamverkansmodellen är det möjligt för staten att samspela med regionala resurser och kompetenser oberoende av huvudman och organisationsform. Den regionala verksamheten kan komplettera den statliga uppgiften på området. Flera regionala institutioner och aktörer i landet har förutsättningar att bidra till en nationellt hållbar struktur. Tät kontakt ska därför hållas med ett antal befintliga aktörer regionalt. Dessa kan vara i , Form/Design Center i , i , i , landsting och länsstyrelser samt kommunala verksamheter runt om i landet. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö De regionala mötesplatserna har som regel byggt upp en lokal samverkan med universitet och högskolor, folkhögskolor och näringsliv. Organisationer som Arkitekter, , , det nationella nätverket av hemslöjdskonsulenter och andra lokala organisationer är betydelsefulla i myndighetens formande av den regionala strukturen. De regionala mötesplatserna ska vara resurscentra som med lokal kunskap och förankring skapar möjligheter för såväl ett regionalt som nationellt perspektiv. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö och de regionala aktörerna kan dessutom kontinuerligt bygga internationella nätverk. 7.3.5Pedagogiska perspektiv och forskning För att stärka ett pedagogiskt arbete med arkitektur, form och design ska Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ha i uppdrag att stimulera utvecklingen inom arkitektur-, form- och designpedagogik. En central del av denna ska vara inriktad på barn och unga. Utredningen bedömer att det på nationell nivå krävs en samlad kunskap om och utveckling av arkitektur-, form- och designpedagogik för barn och unga, både i och utanför skolan. Arkitekturkonsulenterna i exemplet från och visar hur konsulenter kan vara en pedagogisk resurs i skolarbetet för att göra barn och unga delaktiga i formande av livsmiljön (se kap. 10). För att vidareutveckla pedagogiska perspektiv är ett erfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling inom detta område nödvändigt. Här har myndigheten en viktig roll i att överblicka befintliga initiativ och göra erfarenhetsutbyte möjligt. Material för undervisning i arkitektur, form och design utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö kan utvecklas i samverkan med forskare inom relevanta ämnen samt lärare och studenter på lärarutbildningarna. En uppgift för myndigheten är också att stötta forskning inom området och ha kunskap om och bidra till att tillgängliggöra samtida vetenskaplig och konstnärlig forskning. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö 7.3.6Samverkan med andra myndigheter – sammanfattning av övriga förslag till myndighetens verksamhet Myndigheten ska målmedvetet följa upp statens arbete och förebildlighet genom samverkan med andra myndigheter. Detta ska ske genom samarbete med den föreslagna funktionen riksarkitekt inom (se förslag i kap. 8) och genom att förvalta och fördela medel från den föreslagna fonden (se förslag i kap. 8). Myndigheten för Gestaltad livsmiljö och ska få i uppdrag att ge stöd till utveckling av arkitektur-, form- och designpolitiska program i statliga myndigheter (se förslag i kap. 8). Vidare ska myndigheten i samverkan med med flera arbeta fram en vägledning för kommunernas arbete och program för arkitektur, form och design (se förslag i kap. 8). I myndighetens uppdrag ska ingå att sprida kunskap om nyttan och värdet av hållbarhetsfrågor och samhällsutvecklingsfrågor utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö för exportfrämjande satsningar (se förslag i kap. 8). Myndigheten ska tillhandahålla kunskap till och möjliggöra möten mellan myndigheter och leverantörer för att säkerställa kvalitet och kompetens vid offentlig upphandling av arkitektur, form och design (se förslag i kap. 9). Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ska medverka till att sprida forskningsnätverkens och forskningsutlysningens resultat till berörda aktörer i samhället (se förslag i kap. 10). 8Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design Utredningen ska analysera och föreslå hur statens, landstingens och kommunernas åtagande kan utformas till stöd för politiken för arkitektur, form och design, såväl nationellt och regionalt som lokalt. Utredningen ska dessutom analysera och föreslå insatser för att öka möjligheterna för berörda aktörer att utveckla samverkan och dialog, samt bedöma behovet av nya former för samarbete. Utredaren ska enligt tilläggsdirektiven analysera och lämna förslag på hur processer kring arkitektur, form och design i högre grad kan präglas av dialog och delaktighet. Offentlig sektor är den skattefinansierade verksamhet som drivs åt det allmänna och är underställd stat, primärkommun och sekundärkommun eller andra politiska enheter. Exempel på verksamheter som ofta ingår i det offentliga är vård och omsorg, utbildning, rättsväsende, försvar, kollektivtrafik och infrastruktur men det finns offentliga åtaganden även inom andra områden, till exempel inom kulturområdet. Svenska myndigheter utgörs av regeringen, domstolarna och förvaltningsmyndigheterna. Domstolarna är statliga, medan förvaltningsmyndigheterna kan vara statliga eller kommunala. Beslutande församlingar, såsom och kommun-fullmäktige, är inte myndigheter. Även andra organ kan ha förvaltningsuppgifter, till exempel aktiebolag som ägnar sig åt myndighetsutövning. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design Europeiska unionens förvaltningsorgan kan nämnas i detta sammanhang, som en överstatlig nivå. Enligt Statskontoret fanns det 370 statliga myndigheter 2014. Eftersom det går att använda sig av olika definitioner, kan olika uppgifter om antalet myndigheter vara lika giltiga. Till detta kommer kommunala myndigheter. De offentliga inkomsterna respektive utgifterna utgör av bruttonationalprodukten och statens inkomster är högre än kommunernas. var ungefär 1 275 000 personer sysselsatta inom offentlig sektor, vilket motsvarar av den totala arbetsmarknaden. 8.3Statliga myndigheter och statliga bolag inom området I statens budget hanteras arkitektur, form och design inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Möjligheterna att genomföra en politik inom arkitektur, form och design påverkas även av prioriteringar inom andra utgiftsområden. Exempel på berörda utgiftsområden med betydelse för området arkitektur, form och design är Hälsovård, sjukvård och social omsorg, Integration och jämställdhet, Arbetsmarknad och arbetsliv, Utbildning och universitetsforskning, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, Regional tillväxt, Allmän miljö- och naturvård, Energi, Kommunikationer, Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt Näringsliv (se kap. 6). En tvärsektoriell styrning av resurser mellan samtliga berörda utgifts- och politikområden är viktig för måluppfyllelsen och genomförandet av politiken inom arkitektur, form och design. Det ska särskilt framhållas att inom andra politik- och utgiftsområden finns det många skarpa och styrande instrument för områdets utveckling och genomförande av politiken. Det finns till exempel bestämmelser i plan- och bygglagstiftningen och i andra lagar, förordningar och föreskrifter som direkt har med området att göra och som har betydelse för politikens genomslag, till exempel fördelning av ekonomiska anslag och styrning av statliga myndigheter och bolag. I statens budget hanteras arkitektur, form och design inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid under ett Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design avsnitt Bildkonst, arkitektur, form och design. Statens centrum för arkitektur och design (Arkdes) verksamhet, Statens kulturråds bidragsgivning inom bild- och formområdet samt Statens konstråds insatser för den konstnärliga gestaltningen av den gemensamma miljön. Vidare omfattas stöd till verksamheten i Föreningen och . Verksamhet som tas upp inom bild- och formområdet bedrivs också av , , Riksutställningar och . Statliga medel till bildkonst, form och design fördelas även via kultursamverkansmodellen till länsmuseer, konsthallar och andra regionala och lokala organisationer. Ett stort antal myndigheter och institutioner på kulturområdet har intressen inom den statliga verksamheten för arkitektur, form och design, till exempel , Myndigheten för kulturanalys, , , , , med , Statens museer för världskultur, , och . Andra viktiga myndigheter eller berörda aktörer i en utvecklad samverkan på området är bland andra , , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor samt och Skolinspektionen. Dessa myndigheter är exempel på myndigheter där dialogen och formerna för samarbete med området arkitektur form och design behöver utvecklas. Ett annat exempel på politikområde där dialogen och formerna för samarbete med området arkitektur, form och design behöver utvecklas är miljöområdet i vid mening. Här agerar flera myndigheter, bland andra länsstyrelserna, , Havs- och vattenmyndigheten, , , (), geologiska undersökning, och . Arbetet med perspektivet gestaltad livsmiljö berör miljöpolitiken och de stora globala miljöfrågorna. Folkhälsofrågorna är också ett viktigt inslag i en heltäckande politik för en långsiktigt hållbar utveckling. Politiken kan bidra till att utveckla och stödja samhällets arbete med att främja hälsa, förebygga ohälsa och skydda mot hälsohot. De beslut som mest påverkar individens hälsotillstånd är de som fattas på nationell och lokal nivå. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design samlade statliga politiken tillsammans med kommunerna, civilsamhället, näringsliv och forskning medverkar till långsiktigt hållbara lösningar. agerar som tillsynsmyndighet och vägleder alla slags verksamheter inom sitt ansvarsområde. För att skapa en bra arbetsmiljö inomhus finns regler om ljud, ljus, luft, temperatur och lokalers utformning. arbete syftar till att stödja människor för att bli medvetna och säkra konsumenter. Ett stort antal statliga myndigheter har olika uppgifter i samhällsplanering och samhällsbyggande. Vissa statliga myndigheter är tillsyns- och tillståndsmyndigheter medan andra bygger och förvaltar statlig egendom. Samhällsplanering och samhällsbyggande är viktiga uppgifter för en nationell politik inom arkitektur, form och design. Länsstyrelserna, Lantmäteriet och är exempel på myndigheter som har viktiga uppgifter på området och som bland annat bedriver tillsyn och hanterar bidragsärenden. Länsstyrelserna har centrala uppgifter som tillståndsmyndighet eller tillsynsmyndighet många olika typer av ärenden enligt olika lagar samt samordnare av statliga intressen i länet. är den statliga aktören regionalt i frågor om allmänna miljöfrågor, naturvård och kulturmiljövård. Länsstyrelserna är dessutom viktiga aktörer vad gäller regional tillväxt och infrastrukturplanering, hållbar samhällsplanering och boende och klimat- och energistrategier. En uppgift för länsstyrelserna som får för liten uppmärksamhet är arbetet med en regionalisering av nationella mål, planer och program. Ett antal myndigheter förvaltar delar av den statliga egendomen. Dessa myndigheter ska inom sitt uppdrag som regel bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvaltning. Myndigheter som agerar som förvaltare av statlig egendom är till exempel , , , och . Andra statliga myndigheter med betydelse för samhällsbyggande och utveckling är till exempel () och . ska förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. huvuduppgift är att tillhandahålla en effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design Alla dessa myndigheter påverkar livsmiljön i sin gestaltning och förvaltningen av byggnader och anläggningar i form av infrastruktur för transporter och energiöverföring, eller i form av vägar, järnvägar och kraftledningar eller i form av broar, tunnlar, kontrolltorn och kraftledningsstolpar. Några ingår också i Samverkansforum, ett frivilligt samarbete för byggande och förvaltande statliga verk och bolag. medverkar , , , , , , , , och i Samverkansforum. är en viktig myndighet som arbetar med frågor om samhällsplanering, byggande och boende. Myndigheten beslutar om råd och regler, följer upp plan- och bygglagens tillämpning, delar av och bostadsförsörjningslagen. Myndigheten beslutar också om vissa statliga stöd och bidrag inom sitt ansvarsområde. Dessutom undersöker och utreder frågor inom sitt ansvarsområde på eget initiativ eller i form av uppdrag från regeringen. Lantmäteriet ansvarar för fastighetsindelningen i och försörjer samhället – offentlig sektor, näringsliv och privatpersoner – med information om geografi och fastigheter. huvuduppgifter är att i alla delar av landet främja hållbar näringslivsutveckling och hållbar regional tillväxt samt genomföra strukturfondsprogram. Verket har även i uppdrag att främja de kulturella och kreativa näringarna, inklusive design och arkitektur. Verket ska dessutom utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, hållbar tillväxt och utveckling i företag som har betydelse i en ny politik för arkitektur, form och design. Den nationella, regionala och lokala förmågan att främja goda livs- och boendemiljöer är en viktig del i arbetet med en ny politik även inom arkitektur, form och design. Via får Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) offentlig finansiering. Forskning och utveckling är också viktiga inslag i politiken för arkitektur, form och design. Forskningspolitiken är inriktad på att ge stöd och främja grundläggande forskning av hög vetenskaplig kvalitet Det är en viktig statlig uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning samt utveckling inom miljö, innovation och samhällsbyggande. Viktiga statliga aktörer här är , för miljö, areella Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design näringar och samhällsbyggande (Formas) och Verket för innovationssystem (). En hög kvalitet i utbildningen av fysiska planerare, byggnads-, landskaps- och inredningsarkitekter, formgivare och designer samt byggnadsantikvarier stärker professionernas roll och ökar förståelsen av områdets värde för samhället. Utredningen har haft kontakt med universitet och högskolor på området, varav ett flertal är statliga myndigheter; , , , () vid , Design och arkitektur vid , arkitektur , arkitektur , och arkitektur vid samt . Staten är en betydande företagsägare i . I den statliga bolagsportföljen finns 49 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Tillsammans sysselsätter bolagen cirka 163 000 personer. Det övergripande målet för regeringen är att de statliga bolagen ska skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl (redogörelse för företag med statligt ägande, skr. 2014/15;140). Regeringen anser att det är viktigt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. Portföljen av bolag ses ständigt över för att pröva skälen för fortsatt statligt ägande och som ett led i att överväga bolagens olika uppdrag och inriktningar. Enligt våra direktiv bör staten i egenskap av byggherre, beställare, inköpare, förvaltare och hyresgäst agera som förebild när det gäller arkitektur, form och design. Offentligt och offentligt stött byggande, inredande och upphandling ska behandla kvalitetsfrågor på ett föredömligt sätt. Exempel på statliga bolag och verksamheter med uppdrag inom fastighetsförvaltning och byggande, förvaltning av mark och anläggningar samt främjande av utrikeshandel och turism är , AB kanalbolag, , , Specialfastigheter Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design AB, , , , , , och Business . Business är avskilt från staten och har näringslivet och staten som huvudmän. Den juridiska formen är ovanlig och kallas ”offentlig korporation och anstalt”. 8.4Kommunernas och landstingens uppgifter Huvudprincipen i kommunallagen är kommunalt självstyre, att kommunen själv får bestämma vad den ska arbeta med och hur mycket, men allt måste utgå från medborgaren. Det ska finnas allmänintresse i det som görs. Enligt kommunallagen (1991:900) ska dock kommunfullmäktige och kommunstyrelse finnas i varje kommun. Kommunen har också ansvar för frågor som (äldreomsorg och sociala biståndsfrågor), barnomsorg, skola för barn och ungdom, plan- och byggfrågor, hälso- och miljöskydd, renhållning och avfallshantering, räddningstjänst, vatten och avlopp samt ordning och säkerhet. Annan verksamhet är frivillig, till exempel kultur, bortsett från biblioteken, fritidsverksamhet, bostäder, energi och näringsliv. Kommunerna som fastighetsförvaltare, markägare och inköpare Kommunerna har viktiga uppgifter som markägare och fastighetsförvaltare och gör stora investeringar i offentliga rum och utemiljö men också i till exempel skolor och lokaler för annan vård och omsorg. Kommuner investerar också i olika former av transportinfrastruktur och fordon till kollektivtrafik. Kommunerna är verksamhetsansvariga för stora verksamheter och agerar som byggherre, beställare, inköpare, förvaltare och hyresgäst. Kommunerna har därmed goda möjligheter att agera som förebild när det gäller arkitektur, form och design. Här kan den nationella politiken på området ge stöd och inspirera kommunerna i arbetet. Markanvisningar i kommuner har stor betydelse för gestaltningen av miljön. Kommunen ska enligt lagen (2014:899) om riktlinjer för Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design kommunala markanvisningar anta riktlinjer för markanvisningar, som ska innehålla kommunens utgångspunkter och mål för överlåtelse eller upplåtelse av markområden för bebyggande. fysisk planering och planmonopolet Inom plan- och byggområdet har kommunerna uppgifter med stor påverkan på samhällsutvecklingen och ytterst på resultatet av en nationell politik inom arkitektur, form och design. Enligt (2011:900) är det en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Bestämmelser i lagen bekräftar det så kallade kommunala planmonopolet, vilket innebär en ensamrätt att anta planer som i första hand gäller mot enskilda. Vissa bestämmelser i tillämpas vid planläggning och prövning i ärenden om bygglov och förhandsbesked. Miljökvalitetsnormer ska enligt följas vid planläggning och annan prövning enligt lagen. Kommunen och staten genom har löpande kontakter i planärenden. ska i samrådet om planer ta till vara och samordna statens intressen. Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan som omfattar hela kommunen. Översiktsplanen är inte bindande. Kommunen ska i översiktsplanen redovisa sin bedömning av hur skyldigheten att ta hänsyn till allmänna intressen vid beslut om användningen av mark- och vattenområden kommer att tillgodoses. I redovisningen ska riksintressen enligt 3 och 4 kap. anges. Av översiktsplanen ska framgå grunddragen i användningen av mark- och vattenområden, hur kommunen avser att tillgodose riksintressena samt hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med nationella och regionala måloch program av betydelse för en hållbarutveckling. När ett förslag till översiktsplan upprättas ska kommunen samråda med bland andra och berörda grannkommuner. Kommunens medlemmar, myndigheter och organisationer ska också ges möjlighet att delta i samrådet. Kommunfullmäktige ska minst en gång pröva om översiktsplanen är aktuell och ska minst en gång redovisa sina synpunkter i fråga om Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och design statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet. Inom kommunen får mark- och vattenområdes användning, bebyggelse och byggnadsverk regleras med rättsverkan genom detaljplaner eller områdesbestämmelser. Innan kommunen antar en detaljplan ska man ha samrått om förslaget, kungjort det och låtit det granskas. Ambitionen i har varit att ge en aktivare roll i utformningen av ny bebyggelse istället för att enbart kunna ingripa i efterhand, vilket ansågs vara fallet tidigare. Denna aktivare roll är viktig i genomförandet av en politik för arkitektur, form och design. Mer om kommunernas hantering av bygglov finns i kapitel 11. Byggnadsnämnderna kan i många fall vara aktiva och kommunala arkitekturpolitiska program, där de finns, kan vara till stor hjälp.