sou · H3B393 · 2015-11-03 00:00:00 — I intervjuer med landstingen har det framkommit att ersättning har begärts för laboratorie- och röntgentjänster, men andelen av totalt ansökt belopp skiljer sig åt ganska mycket mellan landstingen. 4http:///artiklar/2015/01/15/bemanningsbranschen-upp-trots- stoppsnacket/. Sammantagna beräkningar av ingående skatt och … Den sammanlagda positiva avvikelsen inom huvudområdet för tandvård uppskattas till drygt 10 miljoner kronor5. Beräknad ersättning och beräknad kostnad för ingående skatt för tandvården framgår av figur 8.4. Figur 8.4 Beräknad ersättning med nuvarande schablon vid upphandling/bidragsgivning och beräknad kostnad för ingående skatt för tandvård 2013 (n=5) Kostnad för ingående skatt Källor: Räkenskapssammandraget för landsting 2013, SCB, enkät till landsting. Den sammanlagda positiva avvikelsen för huvudområdet för social omsorg uppskattas till cirka 730 miljoner kronor6. Beräknad ersättning och beräknad kostnad för ingående skatt per delområde framgår av figur 8.5. I avvikelsen ingår avvikelser för övriga mindre delområden som ingår i social omsorg där upphandling eller 5Beräkningarna bygger på volymer av köpt huvudverksamhet från privata företag, vård- givare, ideella föreningar, stiftelser, landstingsägda företag i egen koncern, hushåll och individer för delområdet tandvård som framgår av räkenskapssammandraget för landsting, 2013, SCB. 6Beräkningarna bygger på volymer av köpt huvudverksamhet från privata företag, föreningar, stiftelser, enskilda personer och hushåll för delområden inom för vård- och omsorg som framgår av räkenskapssammandraget för kommuner, 2013, SCB. Sammantagna beräkningar av ingående skatt och … bidragsgivning ägt rum. Uppskattningar för dessa delområden har gjorts utifrån den genomsnittliga andelen ingående skatt för huvud- området. Figur 8.5 Beräknad ersättning med nuvarande schablon vid upphandling/bidragsgivning och beräknad kostnad för ingående skatt för äldreomsorg, insatser till personer med funktionsnedsättning (både LSS och ej LSS), missbruksvård och barn- och ungdomsvård 2013 (n=897) Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. Den sammanlagda positiva avvikelsen för huvudområdet för utbild- ning uppskattas till cirka 200 miljoner kronor7. Beräknad ersättning och beräknad kostnad för ingående skatt per delområde framgår av figur 8.6. I huvudområdet för pedagogisk verksamhet finns även mindre delområden som inte framgår av figuren. Andel ingående skatt för övriga delområden inom förskoleverksamhet och skol- barnomsorg samt vuxenutbildning har beräknats utifrån andel ingående skatt för förskola respektive gymnasieskola och är en del 7 Beräkningarna bygger på volymer av köpt huvudverksamhet från privata företag, föreningar, stiftelser, enskilda personer och hushåll för delområden inom pedagogisk verksamhet som framgår av räkenskapssammandraget för kommuner, 2013, SCB. Sammantagna beräkningar av ingående skatt och … av den uppskattade positiva avvikelsen. För vuxenutbildningen är dock avvikelsen negativ liksom fallet är för gymnasieskolan. Figur 8.6 Beräknad ersättning med nuvarande schablon vid upphandling/bidragsgivning och beräknad kostnad för ingående skatt för förskola, förskoleklass, fritidshem, grundskola, gymnasieskola, grundsärskola och gymnasiesärskola 2013 (n=728) Kostnad för ingående skatt Källor: Räkenskapssammandraget för kommuner 2013, SCB, enkät till kommuner. 9Metod för beräkning av ingående skatt I avsnittet redogörs för den metod som utredningen har använt för att beräkna ingående skatt. I utredningens uppdrag ingår dels att undersöka mervärdeskattekostnadens andel av den totala kost- naden inom olika verksamheter, dels att analysera för- och nack- delar med att basera en schablon på verksamheter som kommuner bedriver i egen regi respektive verksamheter som bedrivs av privata utförare. Beräkningar har därför gjorts för såväl offentlig verksam- het som verksamhet som bedrivs av privata utförare. Statskontoret har tidigare gjort en studie av andelen ingående skatt för ett mindre antal kommuner. Utredningen har valt att basera beräkningarna på ett större antal kommuner. Beräkningar av offentlig verksamhet har gjorts genom att använda offentliga upp- gifter om ekonomisk statistik för kommuner respektive landsting. Informationen har kompletterats med enkäter som skickats till ett urval av kommuner och landsting där det efterfrågats mer detalj- erade uppgifter. Beräkningarna av ingående skatt har även gjorts för privata ut- förare utifrån inhämtade resultatrapporter och kompletterande information som de privata utförarna har fått lämna genom en bifogad enkät (se bilaga 4). Både vid beräkning av offentlig verksamhet och med avseende på verksamhet för privata utförare har schabloner använts för vissa kostnadstyper, bland annat för hyra. Hyresschablonen är baserad på redovisad in- och utgående skatt hos ett antal offentliga fastig- hetsbolag, uppgifter som inhämtats från . Trots svårigheter att genomföra beräkningar av andelen ingå- ende skatt bedömer utredningen att resultaten utgör ett fullgott beslutsunderlag. Resultaten speglar grova genomsnitt för stora Metod för beräkning av ingående skatt verksamhetsområden och visar i vilken storleksordning den dolda mervärdesskatten utgör en kostnad. Nedan ges en ingående beskrivning av beräkningen av den ingående skattens andel av de totala kostnaderna för verksamhet bedriven av kommuner och landsting. Kortfattat har den ingående skattens andel för offentliga verk- samheter beräknats utifrån kommunerna och landstingens räken- skapssammandrag som Statistiska centralbyrån1 samman- ställer och som innehåller redovisningsuppgifter uppdelade på olika verksamhetsområden. Denna statistik innehåller kostnadsuppgifter för stora kostnadsgrupper såsom personalkostnader och övriga kostnader för olika verksamhetsområden. Statistiken är dock inte tillräckligt detaljerad för att kunna beräkna storleken på den ingå- ende skatten per kostnadsgrupp för de olika verksamhetsområdena. Storleken på kostnader med avvikande skattesats, inom kostnads- grupperna, krävs för att beräkna den ingående skattens andel av kostnaderna. Utredningen har därför även skickat ut enkäter till ett urval av kommuner och landsting där det efterfrågats mer detaljerade uppgifter och kostnader. Räkenskapssammandraget tillsammans med de insamlade uppgifterna har utgjort tillräckligt underlag för utredningen att på en detaljerad nivå kunna beräkna storleken på den ingående skatten för olika verksamhetsområden. Den beräk- nade ingående skatten har ställts i relation till driftskostnaderna, som redovisas i räkenskapssammandraget för respektive verk- samhetsområde, och därigenom erhållit den ingående skattens andel av verksamhetens totala kostnader. Kommuner får ersättning för ingående skatt enligt 2 § LEMK. Det medför att kostnaden för ingående skatt inte är kostnadsförd i resultaträkningen. Kostnaden för ingående skatt har räknats fram Metod för beräkning av ingående skatt genom att multiplicera skattesatsen, som är en påläggsprocent, med kostnaden. Kostnad X Skattesats = Skatt För att få fram andelen ingående skatt har den framräknade skatte- kostnaden delats med summan av kostnaden och skattekostnaden. Skatt / (Kostnad + Skatt ) = Andel skatt Andel skatt = 25 / (200 + 25) = 9.1.2Offentliga uppgifter från räkenskapssammandraget Utredningens beräkningar av ingående skatt i offentlig verksamhet grundar sig på uppgifter från räkenskapssammandragets driftsredo- visning för kommuner och landsting. I driftsredovisningen anges de kostnader och intäkter som rör driften av kommunens respektive verksamheter. Kost- naderna och intäkterna delas upp i olika grupper, i driftsredovis- ningen benämnt kolumner. För varje grupp finns definierat vilka konton som hör till respektive grupp. Grupperna, dvs. kolumnerna, benämns nedan kostnadsgrupp för att tydliggöra att det handlar om en gruppering. Driftsredovisningens kostnader för kommuner och landsting är grupperade på delvis olika sätt. Gemensamt är att det finns grupper för personalkostnader, externa kostnader som avser inköp som gjorts från annan än den egna kommunen/och interna kostnader som avser kostnader för köp som gjorts inom kom- munen/. Metod för beräkning av ingående skatt Personalkostnaderna är nästan i sin helhet utan ingående skatt, undantag kan t.ex. utgöras av kostnader för utbildning för personal och inköp av kaffe och fikabröd m.m. De externa kostnaderna kan innehålla varor eller tjänster med olika skattesatser, exempelvis böcker och tidningar ingående skatt, livsmedel till brukare eller patienter ingående skatt, leasing av IT-utrustning ingående skatt eller från skatteplikt undantagna tjänster såsom försäkringar och banktjänster. De interna kostnaderna kan vara intern lokalhyra eller andra interna tjänster eller internt köpta varor. Beroende på vad det är för interna tjänster eller varor kan de ha genererat en högre eller lägre andel ingående skatt. En enkät har skickats ut till kommuner och landsting som ett led i beräkningen av andelen ingående skatt, se bilaga 2 och 3. Vid beräkning av andel ingående skatt hos kommuner och landsting har mervärdesskattekostnaden beräknats per kostnads- grupp. För lönekostnader har noll procents ingående skatt beräk- nats. Svårigheter uppstår vid beräkning av grupper som innehåller en blandning av kostnader med olika skattesats. Uppgifterna i drifts- redovisningen har därför kompletterats med mer detaljerade upp- gifter, såsom kostnader på vissa enskilda konton, som samlats in från ett antal kommuner och landsting. Uppgifter om antal och urval framgår av avsnitten 9.2.4 och 9.3.3. De konton som har efterfrågats är konton med varor eller tjänster med en annan skattesats än gruppen i stort. För en grupp med externa kostnader där skattesatsen normalt är har konton för t.ex. försäkringar utan ingående skatt liksom livsmedel med 12 procents skattesats efterfrågats. För kostnadsgruppen har sedan en beräkning gjorts med en skattesats på för totalkostnaden minus de kostnader som har en avvikande skatte- sats. Dessa har i stället beräknats utifrån aktuell skattesats för just den varan eller tjänsten eller helt utan skatt om det t.ex. handlar om en försäkringskostnad. Metod för beräkning av ingående skatt För landstingen, som generellt har en hög andel interna kost- nader, har i utredningens enkät även efterfrågats mer detaljerade uppgifter om interna kostnader för att på så sätt även fånga de in- direkta mervärdesskattekostnaderna. De indirekta skattekost- naderna är de skattekostnader som uppstår i den verksamhet som tillhandahåller varan eller tjänsten. Hos landstingen består en stor del av de interna kostnaderna av köp från serviceenheten för medi- cinsk service. Det kan handla om t.ex. laboratorie- eller röntgen- tjänster. För att tillhandahålla laboratorietjänster kan det då t.ex. uppstå kostnader för personal, lokal, investeringar i provtagnings- utrustning och material i form av nålar och plåster m.m. Även informationen på kontonivå är i vissa fall för grov eftersom den kan innehålla kostnader med olika skattesatser. Det gör att vissa antaganden har behövt göras vid beräkning av ingående skatt. Ett exempel på en schablon som har använts inom kommuner, landsting och även för privata utförare är kostnader för repre- sentation. Där har ett pålägg på använts i beräkningarna för kommuner och landsting vilket grundar sig på ett antagande om att av kostnaden utgörs av kostnader för förtäring m.m. med en skattesats på och resten, dvs. , utgörs av kostnader för biljetter, underhållning m.m. med en skattesats på . Schabloner har också använts för lokalkostnader där den ingå- ende skatten finns i ett tidigare led och dyker upp som en dold mervärdesskattekostnad i form av högre pris. En kommun kan, genom att fastighetsägaren begär frivillig skattskyldighet, få hyran belagd med mervärdesskatt och då få er- sättning enligt 2 § LEMK. På så vis slipper kommunen till stor del stå för kostnaden för den ingående skatten, med undantag för lokaler som räknas som stadigvarande bostad, t.ex. äldreboenden, eftersom fastighetsägaren inte kan bli helt frivilligt skattskyldig för sådana lokaler. Kommunen kan vid hyra av sådan fastighet kompenseras för den dolda mervärdesskatten genom ersättning enligt LEMK av hyran enligt den s.k. 18-regeln (se avsnitt 10). När en privat utförare som bedriver från skatteplikt undantagen Metod för beräkning av ingående skatt verksamhet hyr en lokal finns en dold mervärdeskattekostnad i hyran i form av ingående skatt hos hyresvärden som den privata utföraren inte kan kompenseras för. Beräkningarna av dolda mer- värdesskattekostnader på hyran har därför inte grundats på antag- anden om vad kommunen har i ingående skatt eller dolda mer- värdesskattekostnader utan på vad en privat utförare skulle ha haft i dolda mervärdesskattekostnader. För att efterlikna de förhållanden som gäller vid upphandling av privat bedriven verksamhet har kommunernas och landstingens externa lokalhyra beräknats med en schablon som motsvarar den dolda mervärdesskattekostnaden hos privata utförare. På mot- svarande sätt har för lokalhyra hos privata utförare den dolda mer- värdesskattekostnaden beräknats. Det betyder dels att det i en viss del av det som i beräkningarna benämns ingående skatt för privata utförare också finns en viss del dold mervärdesskatt, dels att andelen ingående skatt som avser lokalhyra för /kom- munens verksamhet inte helt motsvarar den ingående skatten eftersom schablonen är lägre än skattesatsen på . För mervärdesskatteberäkningarna har en schablon på 19 pro- cent använts för kommunerna för att räkna fram de kostnader som privata aktörer antas ha för dold mervärdesskatt på lokalhyra. Utredningen har beräknat schablonen genom att studera kom- munala fastighetsbolag med frivillig skattskyldighet vilkas inkomster helt eller nästan helt kommer från hyra. Studien har gjorts på totalt 45 bolag som till stor del hyr ut lokaler till verksamheter inom skola och förskola. Uppgifter om ingående och utgående skatt för dessa bolag har hämtats från GIN-databas som innehåller deklarationer för mervärdesskatt. Schablonen är ett vägt snitt av andel ingående skatt av hyresinkomster exklusive mer- värdesskatt. Kommunernas redovisning i räkenskapssammandraget är indelad i ett antal olika huvudområden. Utredningen har i beräkningarna använt uppgifter från huvudområdena Pedagogisk verksamhet och Vård och omsorg. Metod för beräkning av ingående skatt Pedagogisk verksamhet avser Förskoleverksamhet och skolbarn- omsorg, med delområden som förskola, fritidshem m.m., Skol- väsendet för barn- och ungdomar med förskoleklasser, grundskola, gymnasieskola, grundsärskola och gymnasiesärskolor. Till den pedagogiska verksamheten räknas också vuxenutbildningar inom skolväsendet. Huvudområdet för vård- och omsorg innehåller Vård och om- sorg om äldre och personer med funktionsnedsättning, med del- områden såsom äldreomsorg, insatser till personer med funktions- nedsättning (ej LSS) och insatser enligt LSS. Inom vård- och omsorgsblocket finns också Individ- och familjeomsorg med bland annat missbrukarvård för vuxna samt barn- och ungdomsvård. För kommunerna görs beräkningar direkt för både huvudom- råden och delområden. Beräknat resultat för ett huvudområde är således inte beroende av beräkningar av underliggande delområden. 9.2.2Driftsredovisningens kostnadsindelning och vid beräkningarna använda skattesatser De kostnadsgrupper som ingår i driftsredovisningen för verksamhet är grupperna Personalkostnader, Externa varor, tjänster och bidrag, Lokal- och anläggningstillgångar samt Interna kostnader. Tillsammans utgör kostnadsgrupperna den s.k. Bruttokostnaden. Driftsredovisningens personalkostnader är indelade i Löner och Kalkylerad personalomkostnad. Ingen ingående skatt har beräknats för dessa kostnader. Externa varor, tjänster och bidrag Driftsredovisningens externa varor, tjänster och bidrag är indelade i Varor m.m., Köp av huvudverksamhet, Övriga (externa varor och tjänster) och Lämnade bidrag. Beräkning av andelen ingående skatt för grupperna varor och övriga har baserats på en enkät till kom- munerna. Köp av huvudverksamhet och lämnade bidrag har inte ingått i beräkningen. Köp av huvudverksamhet innehåller kost- Metod för beräkning av ingående skatt nader för motsvarande undantagen verksamhet som tillhandahålls av privata utförare. Vad gäller lämnade bidrag så har privata ut- förare inte motsvarande kostnad, här finns t.ex. kostnader för kom- munens ersättning till för brukare med assistans- ersättning2. Beräkning för gruppen varor – , elektronisk media – Laboratoriematerial, läkemedel och sjukvårdsartiklar Resterande kostnader i gruppen varor Schablonen för konto 645 för laboratoriematerial, läkemedel och sjukvårdsartiklar på är baserad på ett antagande om att är material med en skattesats om och 25 pro- cent är läkemedel med en skattesats om . Kostnaderna där schablonen använts utgör av kostnaderna i beräkningen. Tabell 9.3 Beräkning för gruppen övriga (externa varor och tjänster) 6192 – Fastighetsskatt och Fastighetsavgift – Diverse skatter och offentliga avgifter Resterande kostnader i gruppen Schablonen för representation på har baserats på ett antagande om att av kostnaderna består av kostnader för restaurang, hotell m.m. med en skattesats om och 25 pro- 2 Instruktioner till räkenskapssammandraget 2013 (kommuner), SCB, s. 38. Metod för beräkning av ingående skatt cent utgörs av teater, bio m.m. med en skattesats om . Kostnaderna för representation utgör dock av kostnaderna i beräkningen. Driftsredovisningen lokal- och anläggningskostnader är indelad i Externa lokalhyror och Kalkylerade kapitalkostnader. Tabell 9.4 Beräkning för gruppen lokal- och anläggningskostnader För lokalhyror har en framräknad schablon på använts, se avsnitt 9.1.4. Schablonen för kalkylerade kapitalkostnader har grundats på relationen mellan avskrivningar och finansiella kostnader i räkenskaps- sammandragets resultaträkning. Avskrivningskostnaden innehåller i sig inte någon ingående skatt, men de investeringar som ligger till grund för avskrivningarna antas ha medfört ingående skatt. De finansiella kostnaderna har antagits inte innehålla någon ingående skatt. Avskrivningarna utgör av kost- naderna för både avskrivningar och finansiella kostnader. Den genomsnittliga ingående skatten blir då av skattesatsen på , dvs. Kostnaderna som har beräknats enligt schablonen utgör totalt endast av kostnad- erna i beräkningen. Driftsredovisningen interna kostnader är indelad i Interna lokal- kostnader, Interna köp och övriga interna kostnader och Fördelad gemensam verksamhet. Metod för beräkning av ingående skatt SOU 2015:93 Beräkning för gruppen interna lokalkostnader För interna lokalkostnader har samma schablon använts som för externa lokalkostnader, dvs. Resterande interna kostnader tas inte med i beräkningen då det är svårt att fastställa en schablonnivå för dessa interna kostnader. 9.2.3Beräkning i flera steg Nedan följer en beskrivning av de olika steg som görs vid beräk- ning av andel ingående skatt. Använda skattesatser framgår av avsnitt 9.2.2 och metod för beräkning av andel ingående skatt i avsnitt 9.1.1. Samtliga steg har gjorts både vid beräkning av huvud- område såsom pedagogisk verksamhet och delområden såsom grundskola, gymnasieskola etc. Steg 1 Delberäkning för kostnadsgrupper där enkätsvar använts Beräkning av genomsnittlig skattesats har gjorts för kostnadsgrup- perna Varor och Övriga (externa varor och tjänster) baserad på kommunernas enkätsvar. Beräkningen har gjorts per kostnads- grupp och kommun. Ett medelvärde för alla kommuner som del- tagit i enkäten har beräknats per kostnadsgrupp. Steg 2 Beräkning ingående skatt Beräkning av andel ingående skatt har gjorts per kommun genom att dela samtliga kostnader för ingående skatt för de olika kost- nadsgrupperna med de totala kostnaderna inklusive ingående skatt. I beräkningen för kostnadsgrupperna Varor och Övriga (externa varor och tjänster) har de framräknade skattesatserna från Steg 1 använts för att beräkna kostnaderna för ingående skatt. För de kommuner som har lämnat svar på enkäten har den framräknade skattesatsen för den egna kommunen använts. Metod för beräkning av ingående skatt muner har den genomsnittliga skattesats för de kommuner som har svarat på enkäten använts. Steg 3 Beräkning per kommuntyp och urval av kommuner Utifrån genomsnittlig andel ingående skatt per kommun har ett genomsnittligt värde räknats fram per kommuntyp. Som tidigare nämnts har vissa interna kostnader uteslutits från den beräkning som görs i steg 2 eftersom det har varit svårt att göra antaganden om en genomsnittlig skattesats för dessa. Eftersom det finns en risk för att de interna kostnaderna har en avvikande andel ingående skatt har risken för att den framräknade andelen ingående skatt skiljer sig kraftigt från den faktiska behövt begränsas. Det har gjorts genom att endast ta med de kommuner som har en relativt låg andel interna kostnader. Gränsen har satts till av brutto- kostnaderna med avdrag för kostnadsgrupperna köp av huvudverk- samhet och lämnade bidrag som inte har utgjort en del av beräk- ningarna. Nivån för gränsen på har valts utifrån en avvägning mellan att begränsa risken som ett tillräckligt underlag har behövts för att få med kommuner från alla kom- muntyper. ((Interna köp och övriga interna kostnader + Fördelad gemensam verksamhet)/ (Bruttokostnader – Köp av huvudverksamhet – Lämnade bidrag)) < Eftersom de interna köpen skiljer sig mellan olika delområden inom samma kommun har vissa huvud- eller delområden räknats med för en kommun men inte för andra där de interna kostnaderna har överstigit gränsen på . Steg 4 Sammanviktning av kommuntyperna Andel ingående skatt för respektive kommuntyp har viktats sam- man till en gemensam procentsats. Viktningen har gjorts utifrån totalkostnad per kommuntyp. I viktningen finns totalkostnad för samtliga kommuner med. Metod för beräkning av ingående skatt 9.2.4Urval och svarsfrekvens kommunenkät För att säkerställa att enkätutfallet överensstämmer med kom- munernas redovisning har enkäten endast skickats till kommuner som använde den s.k. Kommun-Bas 13 . Kommun- Bas är en baskontoplan som är anpassad efter den lagstiftning som styr kommunernas redovisning. 139 enkäter har skickats ut till kommunerna och av dessa har 70 kommuner svarat (). I de analyser utredningen i detta betänkande har gjort för olika kommuntyper har den indelning som Tillväxtanalys utarbetat använts3. I denna indelning har de 290 kommunerna delats in i tre typer, storstadskommuner, täta kommuner och landsbygdskom- muner, se avsnitt 2.4. Högst svarsfrekvens hade storstadskommunerna där 8 av de 10 () kommuner som fick enkäten också har svarat. Antalet svar motsvarar av det totala antalet storstadskommuner. Svarsfrekvensen var lägre för gruppen täta kommuner där 34 av de 65 () kommuner som har fått enkäten har svarat. För täta kommuner motsvarar det av totala antalet täta kom- muner. Lägst var svarsfrekvensen för landsbygdskommuner där mindre än hälften, endast 28 av de 64 () kommuner som fick enkäten, har svarat. För gruppen landsbygdskommuner mot- svarar det av totala antalet landsbygdskommuner. 9.2.5Urval och viktning vid beräkning Det urval av kommuner som har gjorts per huvud- respektive del- område utifrån andel interna kostnader gör att antalet kommuner som finns med i beräkningarna varierar. Variationen beror på att vissa huvud- eller delområden i högre utsträckning än andra har höga interna kostnader. Antalet kommuner per delområde varierar mellan som lägst 83 kommuner för gymnasieskolan upp till 223 kommuner för barn- och ungdomsvården. 3 uppfoljning/regional-tillvaxt/2014-05-08-ny-indelning-for-kommuner-i-ett--stad-och-land-- -perspektiv.html Metod för beräkning av ingående skatt