sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — Man kan dock inte bara avfärda de utpräglade tjejspelen och därmed bidra till att ytterligare nedvärdera traditionella flickintressen. Det är positivt att tjejspelen har givit flickor nya förutsättningar framför datorn. De har skapat ett flickrum i datorvärlden. Men blir flickorna mer jämställda av att vistas i det rummet? Det finns en risk att flickors underordning gör att jordgubbdatorn inte bara blir en tjejdator utan en lågstatusdator. Det drabbar även pojkar – en pojke som lockas av den läckra jordgubbsdatorn kanske inte vågar bryta köns- mönstren och bli en jordgubbshacker.34 På vems villkor är den nya tekniken Så ska flickor skapa sig egna flickrum eller ska de gå in i pojkrum- men och försöka förändra? Det är en fråga som är lätt att fastna i när genus diskuteras i samband med spel och teknik. Författarna menar att det mest effektiva sättet att inkludera flickor och kvinnor skulle vara att i stället utöka variationen av innehåll och aktiviteter så att man stärker identitetsskapandet som en del av spelet. Vanligtvis klum- pas flickor ihop som en grupp som tycker om en viss sak medan pojkar mer uppfattas som individer och därför har olika intressen. Spelforskaren menar att om vi ska inspirera kvinnor att delta i spelkulturen måste vi uppmuntra produktioner med större vidd av feminina representationer än den som erbjuds. Vi måste också kritiskt granska den diskurs kring spel som skapar en illusion av att det är ett maskulint privilegium. Det är viktigt att vi stimulerar innovativa och alternativa bilder av män och kvinnor som inte reproducerar rigida könsstereotyper. 2008 gjorde EA DICE sitt omtalade actionspel Mirrors Edge med en kvinnlig huvudkaraktär utan de sexuella inslagen och 2015 finns det flera mer varierade kvinnliga spelkaraktärer, som t.ex. Kapten i det populära spelet (spelaren väljer om hen vill spela man eller kvinna). Detta till trots går många kvinnliga karaktärer fortfarande inte att spela utan förekommer som biroller. Dessvärre anser fortfarande många spelföretag att det är mer krävande att skapa kvinnliga spelkaraktärer eftersom de till exempel skulle vara tvungna att göra nya animationer. 342000: 38–47. tigt att vara medveten om att mannen/pojken är en norm som inte behöver ifrågasättas, vi pratar inte om pojkspel i samma utsträck- ning som flickspel. Det finns spel och så finns det flickspel. Historien om ett av världens mest sålda spel The är intressant att titta på när det gäller könskategorisering. När spelutvecklaren förlorade sitt hem under eldstormen i , blev han inspirerad att skapa ett ”virtuellt dockhus” utifrån hans eget uppbyggande av hemmet som hade förstörts. Hur skulle den livserfarenheten kunna gestaltas i ett spel? När presenterade sin spelidé: The virtual dollhouse, mottogs det svalt på företaget ”eftersom inga pojkar skulle vilja spela ett spel med ett feminint namn och som handlade om dockor.”36 När förläggaren köpte Maxis , bestämde sig för att återigen presentera sin ide som då fick grönt ljus att utvecklas. släpptes spelet som The . Det första spelet sålde i 16 miljoner kopior och blev det mest sålda datorspelet någonsin och hade 175 miljoner kopior sålts över hela värl- den. The var det första spel som nådde en stor andel kvinnliga spelare vilka utgjorde av alla spelare. Marknads- föringsstrategin var dessutom innovativ där förläggarna la annonser i icke traditionella spelmedier som i matbutiker och i dagstidningar på till exempel bröllopsidorna. Eftersom så många flickor spelar The debatteras ofta om huruvida det är ett spel eller inte. Detta visar återigen hur flickors och kvinnors intressen nervärderas till den grad att de inte ens räk- nas som en potentiell målgrupp. De satsningar som har gjorts för att locka kvinnor till it-branschen har inte varit lika färgstarka. Övergripande har det skett mer forsk- ning kring kvinnors plats eller icke plats i it-världen än vad det har gjort inom spelområdet. Ända har insatser gjorts 36 /article/48610/ant-city-and-beyond-history-all-things-sim för att öka kvinnors delaktighet inom it bland annat genom IT- kommissionen och Kommunikationsforskningsberedningen som har finansierat olika forskningsprojekt. Jämit:s37 utredning belyste obalansen mellan män och kvinnor inom it och ville se fler insatser där forskningen omvandlades till praktik för att skapa åtgärder som kunde förändra den traditionellt manliga kunskapskulturen från grunden. Delegationen för jämställdhet i skolan ansåg att fokus bör ligga på relationerna mellan pojkar och flickor i stället för på perspekti- vet ”öka flickors intresse för teknik” och att det krävdes större kunskap hos lärarna kring genus.38 , Häyrén och Weinestål 200939 menar att kopplingen mellan genusforskning och det prak- tiska jämställdhetsarbetet är alldeles för svag för att skapa fram- gångsrika insatser. Dessutom är det sällan det praktiska arbetet dokumenteras och utvärderas. De betonar även att särartstänkandet är mindre gynnsamt vid rekryteringsinsatser för att få kvinnor att studera teknik. I mars publicerades artikeln ”Stereotyper styr hur kvinnor och män forskar” där , professor på menar att kvinnor inte bara dominerar på utbildningarna utan dessutom presterar bättre än männen, men ju högre upp i hierarkin vi kommer desto färre kvin- nor finns det. menar i samma artikel att i den stra- tegi som har lagt fram för att få fler kvinnor att arbeta inom it handlar det om hur flickor och unga kvinnors inställning till nördbranschen ska förändras och vilka formella krav som kan ställas på verksamheterna men ingenstans står det om vilka slags normer och värderingar som skapas inom företagen och universiteten. Attityden att det är kvinnorna som ”det är fel på” och att det är kvinnorna som ska förändas för att passa in är något som ständigt upprepar sig. Kvinnor ses som ett tillskott som kan berika en manlig utbildningsmiljö i stället för hur kvinnor kan be- redas plats inom utbildningen på samma villkor och samma rätt som män.40 38Winnet, 2013. 40Inger 2003:387 i Winnet, 2013. I forskningsrapporten till Delegationen för jämställdhet i arbets- livet41 har kvinnors ställning i ledande positioner i det privata näringslivet studerats. Undersökningen visar att kvinnor ses som något udda, till och med fel, eftersom de inte har rätt kompetens, utbildning, inte kan spelreglerna och inte har kontaktnät. En brist hos en kvinna betraktas ofta som ett fel som inte kan rättas till, medan samma brist hos en man i stället ses som en möjlighet och kan korrigeras.42 Att vara rätt och tillhöra rätt grupp kallas godtagbarhetskriterier och innebär att äga de speciella kriterier som behövs för uppdra- get.43 Detta blir i längden en social kontroll och en fast norm för vad som ska råda på arbetsplatsen. Det handlar om igenkänning och blir ett mått på vad som är rätt och detta mäts genom att både rekryteraren och kandidaten delar samma kulturella bak- grund och därför har samma värderingar och livsstil.44 Homosocialitet handlar om att man identifierar sig med och orienterar sig mot dem som har makt i syfte att bli invald, accepterad och bekräftad. Givet att män dominerar på maktpositioner i samhället, kommer män att orientera sig mot män.45 Studien avslöjar att män bedöms utifrån deras potential medan kvinnor bedöms efter sin befintliga kompetens i relation till kraven. Detta betyder att män anses kunna utvecklas genom att få mer erfarenhet och mognad medan kvinnor döms hårdare utifrån vad de kan när de söker arbetet. Väl inne på arbetsplatsen har många kvin- nor upplevt könsdiskriminering när det gäller befordran, lön eller att inte få äran för väl utfört arbete. 41Wahl m.fl. SOU 2014:81 i kapitlet villkor. 42Wahl m.fl. SOU, 2014:80 s. 182. 43Jenkins, i , m.fl., SOU, 2014:80. 44SOU, 2014:80. 167, ibid. Kvinna i en mansdominerad bransch Som kvinna är det utmanande att vara i en mansdominerad bransch och ens position som just kvinna utmanas ständigt och ifrågasätts. Att vara kvinna i en mansdominerad bransch kräver mycket mer av dig som person. Du måste bevisa att du kan och du måste kunna stå på dig när du vill genomföra något. Det finns kvinnor som har strategin att framställa sina idéer genom männen för att få med de andra i gruppen, dvs. lägga fram ett förslag på ett sådant sätt att någon annan (en man) kan snappa upp det och få det att låta som sitt eget förslag. Något annat som är vanligt förekom- mande är, att kvinnor som har en lite högre position inom sitt utvecklarteam, undanhålls information, som att inte bli kallad till ett viktigt möte. Till syvende och sist handlar detta om att männen är ovilliga att lämna ifrån sig makten, och om bristande medvetenhet och avsak- nad av strategier.46 Män måste få hjälp att arbeta med jämställdhets- frågan, problemet och ansvaret kan inte bara ligga hos kvinnorna. Satsningar på kvinnor inom teknik, spel Snedrekryteringen inom högre it-utbildningar fortsätter trots att det har satsats och 37 projekt har fått medel.47 Regeringen har därför tillsatt en expertgrupp för att bryta trenden. De jämställdhetssatsningar som gjorts har varit för kort- siktiga och reformer har saknats som haft ett tydligare perspektiv framåt. pågår flera projekt och satsningar för att få in kvin- norna till IT och teknikområdet. De utvärderingar som gjorts av tidigare satsningar visar på flera intressanta saker. Delegationen för jämställdhet i högskolan48 anser att de insatser som ska minska ojämn könsfördelning inte föregås av närmare analyser och därför blir ansatserna ungefärliga, kopplingen mellan genusforskningen och det praktiska jämställdhetsarbetet glappar då de inte samverkar.49 Det praktiska jämställdhetsarbetet dokumente- 180, ibid. 47Dagens Nyheter, . 49Heikkilä, & Häyrén Weinestål, 2009. ras inte och följs heller inte upp och det arbetas för lite med paral- lella insatser som vänder sig till företag och utbildningar. Fokus hamnar på kvinnorna/flickorna som grupp och detta beror på att det finns en omedvetenhet om att genus är relationellt att en för- ändringsprocess involverar båda könen.50 Delegationen för jämställdhet i skolan51 menar att fokus borde ligga mer på relationerna mellan flickor och pojkar, elever och lärare i stället för att bara inrikta sig på att stimulera flickors intresse av teknik. Bristen på genuskunskaper hos lärarna reprodu- cerar stereotypa könsroller i klassrummen och därför måste det till fler metoder för att bryta de traditionella könsmönstren i klass- rummen menar delegationen. Winnets rapport52 visar också att det krävs en större bredd av policyinsatser som samordning av olika policys, jämställdhetsinte- grering och lärande. Det behövs fler analyser av olika målgruppers och individers behov och en förståelse för att vare sig män eller kvinnor är homogena grupper. Genuskunskaper behöver imple- menteras i de organisationer, företag, etc. som ska genomföra arbetet eftersom detta ofta verkar vara en bristande länk. I övrigt efterlyses modeller som kan mäta framgång i förändrade relationer i stället för bara antal kvinnor inom it och teknikområdet. Inte heller tillämpas jämställdhetsintegrering som princip inom it-politiken, för få studier görs kring genus och it, trots att it på- verkar utvecklingen i samhället, i organisationer och människor.53 Kan dessa tillkortakommanden bero på det som och menar är en utmanande process i att integrera ett genus- perspektiv? Inte bara utmanande menar jag, utan ibland till och med kontroversiellt och förenat med mycket motstånd och att flera insatser därför kanske faller innan mållinjen. 52Winnet, 2014. 53Mörtberg, 1997, Winnet, 2014. Om ska behålla sin ställning som ett framgångsrikt land krävs det att vi är fler som ingår i den tekniska sfären, som skapar ny teknik, nya lösningar, nya underhållningsformer som visar på den bredd och mångfald som finns ute i världen. Vi lever i en oer- hört subversiv tid med så många drömmar och begär som också vill undersöka och skapa med hjälp av teknik så varför inkluderar vi inte bara dessa människor? Det krävs att vi pratar om teknik på nya sätt och att vi öppnar upp för nya former för tekniska innovationer och det måste ske i grundskolorna så att förståelsen för teknik genomsyrar all kunskap, blir en del av nyfikenheten, en förlängning av vår vardag. För att bli ett tekniklitterat land måste fler bli tekniska utifrån deras egna villkor, det ska inte bara vara ett toppskikt som be- stämmer hur vi ska lära oss teknik, vad vi ska göra med den, varför vi ska använda oss av den och hur vi ska skapa den. Det är att vi slutar vara så rädda för lek och i stället ser spelområdet som en stark potential till att locka människor att bli nyfikna på pro- grammering, teknik, kreativitet och skapande. Vi måste koppla kors och tvärs, till höger och vänster, mellan kvinnor och män, mellan kulturer och bakgrunder, tänka innovativt kring hur vi ska förändra de invanda föreställningar vi trots allt har och som hindrar utväxt och tillväxt. Det är dags att se att kartan som vi har påbörjat inte kommer att föra oss vidare om vi inte ritar in de nya noder, meridianer och poler som dyker upp under färden och som gör oss alla till utfors- kare av den stora tekniska expeditionen. , (2003). Vem tillhör tekniken? Kunskap och kön i teknikens värld. Cassell, , , (2000). From Barbie to mortal kombat – Gender and computer games. Orginalutgåva : : MIT press. Dataspelsbranschen /media/150924/game_developer_ index_2014.pdf , (2013) /ett-mer-jamstallt-it-sverige Faulkner, Wendy (2003). Teknikfrågan i feminismen. I: (red). Vem tillhör tekniken? Kunskap och kön i teknikens värld. , (2010). Teknik och genus i skapandet av gymna- sieskolans teknikprogram. , (2009). Konstruktionen av kön i skolpolitiska texter 1948–1994, med särskilt fokus på naturvetenskap och teknik. , W, (2002). : Feminist or Cyber- bimbo? On the limits of textual analysis. The international journal of computer game research, Volume 2, issue 2. , Py (2000). Vem gynnas av flickspelen? Forskning & Framsteg, nr. 4/00 s. 38–41. (2005). The making of gender and computer science. , (1996). “Excavating” the present: The computer as gendered material culture.” Knowledge and Society, 10:51–68. (2003). Unlocking the Clubhouse: Women in Computing. , MA: . , (2003). Teknik och maskulinitet. I: (red). Vem tillhör tekniken? Kunskap och kön i teknikens värld. Mörtberg, (1997). ”Det beror på att man är kvinna.” gränsvandrerskor formas och formar informationsteknologin. , (2003). Datorkulturen En manlig historia. I: (red). Vem tillhör tekniken? Kunskap och kön i teknikens värld. Plant, (1997). Zeroes + Ones. Digital women + the new technoculture. : Fourth estate. SOU, (2001:43). Underlagsrapporter till Jämits slutbetänkande, Jämställdhet – transporter och IT, hämtad den , 2014, se /content/1/c4/23/00/cb72f89a.pdf SOU, (2010:99). Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kun- skap och utveckling i skolan, hämtad , se /content/1/c6/15/84/27/7f4c3197.pdf SOU, (2011:1) Svart på vitt – om jämställdhet i akademin, hämtad , se /content/1/c6/15/93/71/09764d10.pdf SOU, (2014:80). Ökad medvetenhet men långsam förändring. Kvinnor och män på ledande posi- tioner i svenskt näringsliv, hämtad den , se /content/1/c6/25/09/18/c35b56c6.pdf SOU, (2014:81) Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbets- marknaden, hämtad den , se /wp-content/uploads/2014/12/ SOU-2014_81_total.pdf Tillväxtanalys (2012) Uppföljning av handlingsplanen Jämställd IT- utveckling för ökad tillväxt, hämtad , se /download/18.56ef093c139bf3ef8902a4c/ 1349864262124/WP_PM_2012_05.pdf Wajman, (2004). Winnet Rapport (2014). Winnet Rapport (2013) digitala agenda 2013–2014 , häm- tad , se /getfile.ashx?cid=134476&cc=4&refid=1 Våra värderingar driver den digitala världen people who share your values, and you'll conquer the world together. Våra värderingar brukar beskrivas som vår inre kompass, eller den uppsättning principer och övertygelser som påverkar våra hand- lingar, val och beteenden. De flesta av dessa principer är vi fullt medvetna om. Andra bär vi med oss mer eller mindre omedvetet – som ett osynligt i våra liv. Dessa mer dolda värderingar bru- kar vi, om inte förr, bli medvetna om när vi bryter mot dem. Det brukar yttra sig i form av känsloobehag: Detta stämmer inte med vem jag är, vad jag vill och vad jag står för. Många värderingar är gemensamma för de flesta av oss, oavsett kön, kulturell bakgrund, ålder och så vidare. Det är den uppsätt- ning värderingar som utgör kittet i våra relationer, vare sig vi talar om en familj, en arbetsplats, en organisation, en nation eller en hel kulturell gemenskap. Vad är bra eller dåligt och önskvärt eller icke önskvärt? I många sammanhang brukar värderingar sammanfattas i begrepp eller ledord som beskriver vilka värderingar som är viktiga. Den tre ideal är ett sådant exempel. Den enorma komplexiteten i den digitala revolutionen går inte heller att sammanfatta med tre begrepp. Låt mig emellertid försöka låna fransmännens första ledord: frihet. Det är essensen i alla digi- tala medier, eller IKT.1 Friheten att tänka och formulera sig om precis vad som helst är det öppna samhällets främsta kännetecken. Mängden data som cirkulerar i vår digitala verklighet är ofattbart stor. En modern mobiltelefon kan lagra fler böcker i sitt minne än vad som ryms på hyllorna i ett normalt skolbibliotek. Ett helt liv räcker inte till för att hinna läsa dem alla. Således skulle kunskap kunna vara ett andra kännetecken på den digitala revolution vi be- finner oss mitt uppe i. Mitt tredje kännetecken är tveeggat: Den digitala världen bär i sig fröet till något som kan vara frihetens motsats, men vara ett verktyg för bevarandet av transparens och öppenhet, näm- ligen kontroll. Den goda kontrollen är förstås något bra vare sig det handlar om uppkopplade brandvarnare, tjuvlarm eller övervak- ningskameror i tunnelbanan. Men baksidan leder tankarna mot det Orwellska kontrollsamhälle som vi redan i många stycken accepte- rar som en reell verklighet. IKT påverkar våra värderingar, vårt sätt att tänka och vara mot varandra. Men processen går också åt motsatt håll: Våra värderingar påverkar teknikens innehåll och kan också användas för till exempel kriminella syften eller av auktoritära regimer för att stoppa föränd- ringar och undertrycka yttrandefrihet. Därför är det viktigt att IKT vilar på en bas av gemensamma överenskommelser och lagstiftning med möjlighet till kraftfulla sanktioner mot dem som bryter mot reglerna. Genom digitaliseringen har enorma mängder fakta, information, kunskap och erfarenheter blivit tillgängliga för en stor del av jor- dens befolkning. Detta har lett till en skådad möjlig- het för alla och envar att informera sig, men det har lett till en minst lika stor ökning av risken att desinformeras. I detta kapitel kommer datarevolutionen och IKT som socialt fenomen att analyseras ur ett framtidsperspektiv, med fokus på inte bara dess positiva sidor utan även på de risker som finns i samband med geopolitiska och etniska konflikter. Utgångspunkten tas i de studier som genomförts av World Values Survey globalt . I 60 länder har invånarna intervjuats ”ansikte-mot- ansikte” om hur de ser på sin tillvaro, sin framtid och världs- 1 Här används IKT som ett sammanfattande begrepp för Internet, mobila telefoninätverk, sociala medieplattformar, t.ex. Facebook, Twitter och Instagram. Sammanlagt har mer än 85 000 intervjuer genomförts i den aktuella vågen – den sjätte sedan undersökningen startade 1981.2 En del av frågorna handlar om datoranvändning och olika medier, syn på och förtroende för vetenskap och teknologi mer generellt, men huvuddelen handlar om människors värderingar, vad som är viktigt i livet, vad man vill förmedla till sina barn och vad som är acceptabelt och inte i olika kulturer. Vi kan med andra ord på djupet analysera hur människor i olika kulturer tänker, vilka värderingar och sociala normer de delar och hur de ser på den geo- politiska utvecklingen. Påfallande ofta är medborgarnas svar klart avvikande från de mediebilder som presenteras. I detta kapitel avses att analysera digitaliseringens konsekvenser ur ett ”datarevolutionärt” perspektiv om ett sådant begrepp nu går att använda. Exempel kommer att tas från IKT-utvecklingen, med särskilt fokus på situ- ationen i . Anledningen till detta val av fokus är att händelserna i den delen av världen påverkar oss alla, dels genom de flyktingströmmar som kommer till väst, dels genom frågan om hur digitaliseringen underlättar demokratisering och utveckling av mänskliga rättigheter, och dels genom frågan om våldets utveckling i förhållande till fred. Dessa frågor är där ställda på sin spets och därmed extra tydliga i detta område. Den första frågan som berörs är hur människors värdesystem och sociala normer påverkar och påverkas av IKT. Vilka värden vi till exempel vill förmedla till våra barn och därmed kommande generationer kan ge en indikation om hur pass väl vår kultur passar in i morgondagens digitaliserade samhälle. Den andra frågan som behandlas är huruvida digitaliseringens datarevolution leder till en förändrad vetenskaps- och kunskapssyn länder emellan. Den frågeställning som därefter belyses handlar om medaljens baksida, eller mer specifikt om hur våld, konflikter och kriminalitet antar nya mönster i digitaliseringens kölvatten. Ökar konflikter genom att kollektiva aktioner underlättas av internetanvändande eller bidrar det till att minska konfliktnivån, genom att öka med- vetenheten hos större befolkningsgrupper som därmed får redskap att bekämpa konflikter? 2 Undersökningarna kan laddas ner online via WVS hemsida: Avslutningsvis diskuteras vilka policyimplikationer dessa pro- cesser kan tänkas ha för del. Dessa frågeställningar analyseras utifrån det förändrade digitala landskapet. Naturligtvis är informationsteknologin i sig varken god eller dålig; det är de som använder sig av den och de effekter de åstadkommer som kan vara positiva eller negativa ur ett långsiktigt perspektiv. Hur påverkar människors värdesystem och sociala normer IKT-utvecklingen? Den snabba framväxten av IKT har beskrivits på ett flertal platser i denna antologi och kommer därför inte att behandlas här. Blott det faktum att vi enligt det globala it-företaget hade fler mobiltelefoner (7,4 miljarder)3 med internetanslutning än det fanns människor på jorden (7,2 miljarder) stämmer till efter- tanke. växer antalet uppkopplade smarta telefoner och surfplattor enligt med nästan en halv miljard och 2018 förut- spår att de som använder telefon eller surfplatta för sina internetaktiviteter blivit fler än de som använder en traditionell dator.4 Snabbast växer mobildatatrafiken i och med 72 procents årlig tillväxt. I verkligheten är det trots allt än så länge ungefär bara hälften av världens befolkning som har ett mobilabonnemang. Det höga antalet telefoner handlar i första hand om att människor i den ut- vecklade världen har flera telefoner och därtill kanske en surfplatta. Ungefär 300 miljoner abonnemang hänför sig dessutom till det som it-världen förkortar till M2M, alltså maskin till maskin.5 Det handlar om parkeringsautomater, elmätare, medicinska apparater som ständigt är uppkopplade och kombinerade mobil- och GPS- system inom transportsektorn. Men tillväxten är snabb och även utan M2M-uppkopplingarna är snart telefonerna fler än männi- skorna. 3Marenberg, R (2015) . 4Rivera, (2014) . 5www.ibtimes.co.uk/there-a, re-more-gadgets-there-are-people-world-1468947 Värderingar som drivkraft för förändring Mängden tillgänglig data till följd av digitaliseringen, tillsammans med ”sakernas internet”, förändrar människors livsvillkor i grun- den. Frågan är inte bara hur detta förändrar vårt sätt att använda de digitala produkterna, utan också vad de gör med våra värderingar och synsätt. Förändrar digitaliseringen vårt sätt att förhålla oss till varandra? En följdfråga blir förstås huruvida vi mottar digitali- seringens produkter på olika sätt beroende på vilka värderingar vi har.