sou · H3B344 · 2015-04-15 00:00:00 — Den omständigheten att kommunerna i stor utstäckning upp- givit att aktivt arbetssökande ingår i kravet att stå till arbetsmark- nadens förfogande skulle kunna utgöra en indikation på att kravet att stå till arbetsmarknadens förfogande delvis flyter ihop med kravet på att vara aktivt arbetssökande och att gränsdragningen mellan dem inte är helt självklar. 5.5.2Vilka krav ställs för att en arbetslös person som tar emot ekonomiskt bistånd ska anses vara aktivt arbetssökande? Kommunerna ombads att besvara hur väl nedan angivna påståenden stämmer med kommunens krav på att vara aktivt arbetssökande. (5) svarsalternativ gavs (alltid, oftast, sällan, aldrig och kan ej be- döma/vet ej). Följande påståenden var möjliga att besvara: –medverka till upprättande av en individuell handlingsplan hos Arbetsförmedlingen, –lämna aktivitetsrapport till Arbetsförmedlingen, –följa handlingsplan hos Arbetsförmedlingen enligt överenskom- melse –följa genomförandeplan hos enligt överenskommelse –besöka/kontakta Arbetsförmedlingen vid beslutad/överens- kommen tidpunkt Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd –besöka/kontakta vid beslutad/överenskommen tidpunkt –söka av Arbetsförmedlingen anvisat lämpligt arbete –söka lämpliga arbeten (som den biståndssökande kan utföra) i övrigt –söka ett visst antal lämpliga arbeten –söka lämpligt arbete även utanför det yrkesområde där den biståndssökande arbetat –söka lämpligt arbete även utanför det geografiska område där den biståndssökande är bostatt. I en efterföljande öppen fråga gavs kommunerna möjlighet att komplettera svaren med att ange eventuella ytterligare krav. Kryssa i hur väl du anser att nedan angivna påståenden stämmer med de krav som ställs i er kommun. För att anses vara aktivt arbetssökande krävs att den biståndssökande ska: (Sida 1/2) Medverka till upprättande av en beslutad/överenskommen tidpunkt. Besöka/kontakta vid beslutad/överenskommen tidpunkt. Kan ej bedöma/vet ej Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd Kryssa i hur väl du anser att nedan angivna påståenden stämmer med de krav som ställs i er kommun. För att anses vara aktivt arbetssökande krävs att den biståndssökande ska: (Sida 2/2) Söka av Arbetsförmedlingen anvisat lämpligt arbete. Söka lämpliga arbeten (som den sökande kan utföra) i övrigt. Söka ett visst antal lämpliga arbeten . Söka lämpligt arbete även utanför det yrkesområde där man arbetat. Söka lämpligt arbete även utanför det geografiska område där man är bosatt. Kan ej bedöma/vet ej Av Figur 5.2 och 5.3 ovan framgår att kravet att följa handlingsplan hos Arbetsförmedlingen enligt överenskommelse ”alltid” ställs hos av kommunerna. Hos av kommunerna ställs kravet ”oftast”. Åttiotre (83) procent av kommunerna uppgav att de ”alltid” ställer krav att den biståndssökande ska besöka/kontakta Arbetsförmedlingen vid beslutad/överenskommen tidpunkt. Hos uppgavs kravet tillämpas ”oftast”, vilket innebär att samtliga kommuner alltid eller oftast ställer detta krav. Jämförelsevis uppgav av kommunerna att det ”alltid” krävs att den biståndssökande ska besöka/kontakta vid beslutad/överenskommen tidpunkt (uppgav att det ”oftast” sker, ”sällan”, ”aldrig” och ”kan ej bedöma/vet ej”). Resultaten visar således att , i större utsträckning, alltid ställer krav att den biståndssökande ska kontakta Arbetsförmedlingen, än att social- tjänsten ska kontaktas . En klar majoritet av kommunerna () uppgav att det ”alltid” krävs av den biståndssökande att denne ska medverka till upprättande av en handlingsplan hos Arbetsförmedlingen. Sexton procent uppgav ”oftast” som alternativ, svarade att kravet ställs ”sällan” och lika många ”vet ej/kan ej bedöma”. Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd SOU 2015:44 Resultaten visar vidare att i fler kommuner alltid kräver att handlingsplanen hos Arbetsförmedlingen ska följas, än att genomförandeplan följs enligt överenskommelse (vilket uppges ske ”alltid” hos av kommunerna, ”oftast” hos och av har svarat ”kan ej bedöma/vet ej”). Av Figur 4.3 framgår vidare att angav att det alltid krävs att den biståndssökande ska söka lämpliga arbeten (som denne kan utföra) i övrigt. Sexton (16) procent uppgav att det ”oftast” är så, att det ”aldrig” sker och svarade ”kan ej bedöma/vet ej”. Sjuttioåtta (78) procent av kommunerna uppgav att det ”alltid” krävs att den biståndssökande ska söka av Arbetsförmedlingen anvisat lämpligt arbete. uppgav att detta krav ställs ”oftast”, ”sällan” och uppgav att de ej kan bedöma frågan. En majoritet av kommunerna () uppgav att det ”alltid” krävs att den biståndssökande ska lämna en aktivitetsrapport till Arbetsförmedlingen. Tjugofyra (24) procent uppgav att detta krav ställs ”oftast”, att det ”sällan” sker, uppgav ”aldrig” som svar och ”kan ej bedöma/vet ej” (se Figur 5.2). Fler än hälften av kommunerna () uppgav att de ”alltid” ställer krav på att den biståndssökande ska söka lämpligt arbete även utanför det yrkesområde där denne arbetat. En stor andel (41) procent uppgav att detta krav ställs ”oftast”. av kommunerna ställs detta krav sällan, hos ”aldrig” och ”kan ej bedöma/vet ej”. ställer ytterligare krav på den biståndssökande, bl.a. att söka lämpligt arbete även utanför det geografiska område där man är bosatt. Detta krav tillämpas ”alltid” hos en betydligt lägre andel kommuner, d.v.s. hos kommunerna, medan svarade att de ”oftast” ställer detta krav (uppgav att detta krav ”sällan” ställs, ”aldrig”, ”kan ej bedöma/vet ej”). Kravet att söka ett visst antal arbeten ställs ”alltid” hos av kommunerna och ”oftast” hos . har uppgivit att detta krav ställs ”sällan” och att det ”aldrig” sker, medan ej kunde bedöma alternativt visste ej. I förhållande till samtliga angivna krav avseende aktivt arbetssökande, visar sig svaren avseende kraven att söka ett visst antal arbeten samt att söka lämpligt arbete utanför sitt Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd geografiska område vara mest varierande och utgör de enda krav där majoriteten av kommunerna uppger att de inte alltid tillämpar dem. Däremot uppges kraven ställas oftast. kommentarer gällande andra krav av kommunerna (25 kommuner) uppgav komplette- rande svar i den öppna frågan om det finns andra krav än de tidigare angivna som innefattas i kravet att vara aktivt arbetssökande. De kommuner som besvarat denna fråga uppgav huvudsakligen att det var viktigt att söka lämpligt arbete. Några kommuner uppgav nödvändigheten av att söka lämpligt arbete inom pendlingsavstånd med en variation på mellan 1,5 timmars enkel resa till att det skulle rymmas inom en 12 timmars arbetsdag. Ett antal kommuner uppgav krav på att delta i arbetsmarknads- projekt och aktiviteter samt krav att medverka till utredning om kompetenshöjande verksamheter. I övrigt uppgav enstaka kom- muner krav på att t.ex. anmäla sig på jobbsajter, redovisa sökta arbeten till samt att söka arbete . En samlad bedömning av de öppna svaren, indikerar att andra väsentliga krav än de på förhand angivna, inte tycks inkluderas i kravet att stå till arbetsmarknadens förfogande. Däremot kan svaren tyda på att det är något oklart vad som exakt omfattas av kravet att vara aktivt arbetssökande i jämförelse med kravet att stå till arbetsmarknadens förfogande och att gränsen däremellan flyter ihop. 5.5.3Godtagbara skäl till att inte vara aktivt arbetssökande För att få en uppfattning om vilka skäl som kan anses godtagbara från kravet att inte vara aktivt arbetssökande, tillfrågades kommunerna vilka skäl som anses generellt godtagbara utan att påverka rätten till ekonomiskt bistånd. Tre (3) svarsalternativ var möjliga: –egen sjukdom styrkt med läkarintyg –sjukdom i familjen (t.ex. vård av sjukt barn, vård av anhörig) Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd Vid svar på ”andra skäl” gavs kommunerna möjlighet att kommen- tera vilka dessa är i ett öppet svarsalternativ i efterföljande fråga. Vilka skäl till att inte vara aktivt arbetssökande anses generellt godtagbara utan att påverka rätten till bistånd? Bl.a. aktivt missbruk, Egen sjukdom styrkt med läkarintyg Sjukdom i familjen (t.ex. vård av sjukt barn, vård av anhörig) Samtliga kommuner uppgav (Figur 5.4) att egen sjukdom styrkt med läkarintyg utgör ett godtagbart skäl till att inte vara aktivt arbets- sökande. En majoritet av kommunerna () svarade också att sjukdom i familjen (som exempelvis vård av sjukt barn och vård av anhörig) utgör ett godtagbart skäl. Drygt hälften av kommunerna () uppgav andra skäl som svarsalternativ. kommentarer gällande godtagbara skäl (129 kommuner) lämnade kommentarer avseende ”andra skäl” i den öppna frågan. Det kan konstateras att enighet tycks råda (av de 129 som svarat) kring att aktivt missbruk/missbruk utgör ett godtagbart skäl till att inte aktivt behöva söka arbete. Nästan lika stor andel kommuner beskrev att Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd sociala och/eller psykosociala problem också utgör godtagbara skäl. Många kommuner exemplifierade icke-diagnostiserad psykisk ohälsa, andra påpekade vikten av att göra individuella bedömningar, och ytterligare andra kommuner uppgav t.ex. akuta sociala händelser, under behandling, tillfälligt skyddsbehov, våldsutsatthet, skyddat boende, pågående utredningar, placeringar inom kriminalvården, språkhinder, tillfälligt nedsatt/nedsatt arbetsförmåga m.fl. Även om det inte är möjligt att dra några generella slutsatser utifrån de öppna svaren och det inte heller framgår om kommunerna i sina svar haft den av utredningen avgränsade målgruppen i åtanke eller alla personer5 som är arbetslösa och tar emot ekonomiskt bistånd, tycks sammanfattningsvis kommunerna, utöver egen sjukdom styrkt med sjukintyg, sjukdom inom familjen, aktivt missbruk och andra sociala/psykosociala skäl, i vart fall ta hänsyn till den enskildes individuella förhållanden i bedömningen om godtagbara skäl till att inte vara aktivt arbetssökande. Kommunerna ombads vidare att besvara från vilka källor de huvudsakligen inhämtar information och vägledning om vad som anses ingå i kraven att stå till arbetsmarknadens förfogande och vara aktivt arbetssökande i samband med handläggning/beslut om ekonomiskt bistånd. Svarsalternativen utgjordes av: –socialtjänstlagen med tillhörande förordningar –arbetslöshetslagstiftning med tillhörande förordningar –förarbeten (utredningar, betänkanden och propositioner) –handbok (Ekonomiskt bistånd, ) –allmänna råd och riktlinjer –arbetsförmedlingens allmänna råd och riktlinjer även de personer som har andra hinder som först behöver åtgärdas innan social- tjänsten ställer krav på att stå till arbetsmarknadens förfogande och vara aktivt arbets- sökande. Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd –egna nedskrivna riktlinjer/rutiner/policy/handläggarstöd –andra källor. Från vilka källor hämtar ni information och vägledning om vad som ska anses ingå i kraven att stå till arbetsmarknadens förfogande och vara aktivt arbetssökande i samband med handläggning/beslut om ekonomiskt bistånd? Socialtjänstlagen med tillhörande förordningar (Ekonomiskt bistånd, handbok för allmänna råd och riktlinjer Egna nedskrivna riktlinjer/rutiner/policy/handläggarstöd Förarbeten (utredningar, betänkanden och propositioner) Arbetslöshetslagstiftning med tillhörande förordningar Arbetsförmedlingens allmänna råd och riktlinjer Resultaten (Figur 5.5) visar att samtliga kommuner uppgav sig huvudsakligen hämta information och vägledning kring hur de aktuella kraven ska ställas från socialtjänstlagen med tillhörande för- ordning. av kommunerna uppgav att information hämtas från . Såväl allmänna råd och riktlinjer, domstolspraxis och egna nedskrivna riktlinjer (alla tre ) uppgavs också användas som källor vid informationsinhämtning i stor ut- sträckning. Inhämtande av information och vägledning från kollegor upp- gavs av av kommunerna, medan mindre än hälften Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd () av kommunerna uppgav sig få vägledning från för- arbeten. uppgav att de söker information och vägledning ifrån arbetslöshetslagstiftningen med tillhörande förordningar. uppgav att de tar del av information från Arbets- förmedlingens föreskrifter. Arbetsförmedlingens allmänna råd och riktlinjer nyttjas i av kommunerna. Sammanfattningsvis visar resultaten tydligt att huvudsakligen inhämtar information och vägledning kring vad som omfattas av de aktuella kraven från Socialtjänstlagen, från därtill hörande förordning samt från allmänna råd och andra publikationer från . kommentarer gällande andra informationskällor Den öppna frågan avseende vilka andra källor som kommunerna inhämtar information och vägledning från för att kunna göra sina bedömningar, besvarades endast av 27 kommuner. Exempel på kompletterande svar som angavs av ett antal kommuner var bl.a. rättsdatabaser som Infosoc, JP Infonet, nätverksträffar med andra kommuner, andra kommuners rutiner och riktlinjer, tidigare kolle- gor och genom samverkan med Arbetsförmedlingen. Enstaka svar rörde juridisk handledning, Arbetsförmedlingens hemsida med in- formation om arbetsmarknadsprogram och arbetslöshetskassornas hemsidor. Sammanfattningsvis finner utredningen det inte möjligt att dra några direkta slutsatser av de öppna svaren i denna fråga mer än att andra källor till informationsinhämtning används såsom t.ex. rätts- databaser och att dessa utnyttjas av flera kommuner. 5.5.5Vilken uppföljning och kontroll gör ? Kommunerna ombads att besvara frågan hur ofta (genom alternati- ven alltid, oftast, sällan, aldrig) ett antal givna påståenden tillämpas vid uppföljning och kontroll av kraven att stå till arbetsmarknadens förfogande och vara aktivt arbetssökande genom att den bistånds- sökande till ska: – redovisa vilka kontakter som tagits med arbetsgivare Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd –lämna in listor på sökta jobb –inge handlingsplan upprättad hos Arbetsförmedlingen –redovisa hur handlingsplan upprättad hos Arbetsförmedlingen följs –inge Arbetsförmedlingens aktivitetsrapport. På samma sätt som i tidigare frågor gavs ett öppet svarsalternativ och således möjlighet för kommunerna att ange om det finns andra sätt än de angivna på vilket/vilka uppföljning och kontroll sker. Härutöver ombads kommunerna att ange hur ofta () de på olika sätt (genom personliga möten med biståndssökande, e-post och/eller telefonkontakt med biståndssökande, tre- eller flerpartssamtal och genom att tar kontakt/er med Arbetsförmedlingen) följer upp och kontrollerar att den biståndssökande står till arbets- marknadens förfogande och är aktivt arbetssökande. Hur ofta tillämpas nedan angivna alternativ vid kommunens uppföljning och kontroll av kraven att stå till arbetsmarknadens förfogande och vara aktivt arbetssökande? Den biståndssökande ska till : Redovisa vilka kontakter som tagits med arbetsgivare. Lämna in listor på sökta jobb. handlingsplan upprättad hos Arbetsförmedlingen. Redovisa hur handlingsplan upprättad hos Arbetsförmedlingen följs. Kan ej bedöma/vet ej Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd Vad gäller uppföljning kan konstateras att svaren varierade i större utsträckning än svaren avseende aktivt arbetssökande och att stå till arbetsmarknadens förfogande. Figur 5.6 ovan visar att den uppföljnings- och kontrollåtgärd som störst andel kommuner () ”alltid” uppger sig till- lämpa, är att den biståndssökande till inger handlings- plan upprättad hos Arbetsförmedlingen (uppgav att denna åtgärd vidtas ”oftast” och att det ”sällan” sker). Den åtgärd som därefter är mest förekommande, men som uppges ske ”alltid” hos färre än hälften av kommunerna (45 pro- cent), är att den biståndssökande till måste redovisa hur handlingsplanen upprättad hos Arbetsförmedlingen följs. Hos genomförs ”oftast” denna uppföljning/kontroll, medan gör det ”sällan” eller ”aldrig”. Fyrtiotvå (42) procent uppgav vidare att följer upp den biståndssökande genom att ”alltid” begära in listor på sökta jobb (gör det dock ”oftast”, ”sällan”, ”aldrig” och ”kan ej bedöma/vet ej”). Liknande fördelning i procentandelar (”alltid”, ”oftast”, ”sällan”, ”aldrig” och ”kan ej bedöma/vet ej”) uppgavs gällande att den biståndssökande till ska redovisa vilka kontakter som tagits med arbetsgivare. Den kontroll- och uppföljningsåtgärd som uppges ske i minst utsträckning av de angivna exemplen, är att kräver att få in Arbetsförmedlingens aktivitetsrapporter som underlag för sin kontroll av den biståndssökande, vilket uppges ske ”alltid” hos av kommunerna, ”oftast” hos , ”sällan” hos , ”aldrig” hos samt ”kan ej bedöma/vet ej”. Sammanfattningsvis indikerar resultaten i Figur 5.6 att stor variation tycks råda hos kommunerna dels gällande vilka uppföljnings- och/eller kontrollåtgärder som vidtas i störst utsträckning, dels hur ofta de sker. kommentarer gällande uppföljning och kontroll Resultaten från kommunernas öppna svar avseende uppföljning och kontroll, visar att majoriteten av de totalt 99 svarande kommunerna är av uppfattningen att samverkan, treparts- Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd samtal och uppföljning med handläggare hos Arbetsförmedlingen utgör en önskvärd och viktig kontroll- och uppföljningsåtgärd. Flera kommuner påpekade dock att detta endast sker efter sam- tycke från den biståndssökande. Många kommuner hänvisade också till vikten av att ha en tät dialog och möten med den enskilde, till kontakter med kommunernas arbetsmarknadsenheter och övriga arbetsmarknadsprojekt, närvaro- kontroller och kontakter med jobbcentra. Vissa svarade att de får återkoppling hur det går för den enskilde från kommunens kompetenshöjande insatser. Andra exempel på kontroll- och uppfölj- ningsåtgärder uppgavs vara t.ex. månatliga gemensamma ärende- genomgångar på handläggarnivå indelade på de olika klient- grupperna. Resultaten tyder på att tillvägagångssätten av kommunernas uppföljning och kontroll av huruvida den enskilde aktivt söker arbete och i övrigt står till arbetsmarknadens förfogande, skiljer sig något åt avseende såväl åtgärd som frekvens. Resultaten indikerar dock att hänsyn tas till den enskildes specifika förutsättningar även i samband med uppföljning och kontroll, då dialogen och mötet med den enskilde anses vara av största vikt. 5.5.6Dialog och personliga möten – vanligaste uppföljnings- och kontrollåtgärden Tittar man vidare på resultaten av hur ofta följer upp den biståndssökande genom respektive kontrollåtgärd (se beskriv- ning ovan samt Figur 5.7–5.10) har en majoritet av kommunerna () uppgivit att kontroll och uppföljning sker genom personligt möte med den biståndssökande en gång (hos av kommunerna uppgavs att sådana möten sker färre än en gång ). Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd Ange hur ofta ni följer upp och kontrollerar att den biståndssökande uppfyller kraven att stå till arbetsmarknadens förfogande och att vara aktivt arbetssökande genom personliga möten med biståndssökanden Färre än 1 gång per 4 eller fler gånger per Uppföljning och kontroll via e-postkorrespondens och/eller tele- fonkontakt med den biståndssökande uppgavs hos av kommunerna ske en gång , medan hos sker detta färre gånger. I av kommunerna uppgavs det att denna kontrollåtgärd tillämpas 2–, medan 7 pro- cent av kommunerna svarade att de aldrig gör kontroller på detta sätt (se Figur 5.8). Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd Ange hur ofta ni följer upp och kontrollerar att den biståndssökande uppfyller kraven att stå till arbetsmarknadens förfogande och att vara aktivt arbetssökande genom e-postkorrespondens och/eller telefonkontakt med den biståndssökande Färre än 1 gång per 4 eller fler gånger per och/eller telefonkontakt Kontroller genom att tar kontakt/er med Arbetsförmedlingen uppges ske hos av kommunerna, medan hos hälften av de tillfrågade kommunerna, kontaktas Arbetsför- medlingen av färre än en gång (se Figur 5.9). Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd Ange hur ofta ni följer upp och kontrollerar att den biståndssökande uppfyller kraven att stå till arbetsmarknadens förfogande och att vara aktivt arbetssökande genom kontakt/er med Arbetsförmedlingen Färre än 1 gång per 4 eller fler gånger per På frågan hur ofta uppföljning och kontroll sker genom tre- eller flerpartssamtal uppgav av kommunerna att detta sker färre än en gång och att det sker (se Figur 5.10). Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd Ange hur ofta ni följer upp och kontrollerar att den biståndssökande uppfyller kraven att stå till arbetsmarknadens förfogande och att vara aktivt arbetssökande genom tre- eller flerpartssamtal i samråd med Arbetsförmedlingen, eller annan aktör Färre än 1 gång per 4 eller fler gånger per Resultaten (Figur 5.7–5.10) visar att uppföljning och kontroll- åtgärder även med avseende på hur ofta åtgärderna sker, ser olika ut hos kommunerna. I de flesta fallen sker någon typ av uppföljnings- och kontrollåtgärd en gång och då huvudsakligen genom personliga möten och dialog med den enskilde. Tre- eller flerpartssamtal och kontakter med Arbetsförmedlingen uppges hos majoriteten av kommunerna ske mer sällan än en gång . Den sista fasta delen i enkätundersökningen berörde behov av informationsutbyte för att underlätta handläggningen av biståndsärenden för arbetslösa personer. Kommunerna tillfrågades vilka uppgifter/handlingar anser sig behöva ta del av från Arbetsförmedlingen och ombads att besvara detta genom svars- alternativen ”mycket litet, litet, varken eller, stort, mycket stort, inget behov” avseende: Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd Vidare fick kommunerna, på samma sätt som i tidigare frågor, i en öppen fråga möjlighet att komplettera de angivna svarsalternativen med eventuella andra uppgifter/handlingar som de behöver ta del av för att underlätta handläggningen. Hur stort behov har er kommun av att ta del av nedan angivna uppgifter/handlingar från Arbetsförmedlingen för att underlätta handläggningen av biståndsärenden för arbetslösa personer? Resultaten (Figur 5.11) visar att en klar majoritet () av kommunerna uppgav att de har ett ”mycket stort” behov av att ta del av handlingsplaner från Arbetsförmedlingen och uppgav att detta behov är stort.6 Kommunernas behov av att få ta del av Aktivitetsrapporter upp- gavs vara något mindre, då färre än hälften () ansåg sig ha ett ”mycket stort” behov av dessa, uppgav 6 Det är rimligt att anta att detta behov hänger ihop med möjligheten att följa upp krav på att den biståndssökande ska medverka till upprättande av en hand- lingsplan hos Arbetsförmedlingen samt att denna handlingsplan ska följas (jämför figur 5.2). Kartläggning av krav på den som söker ekonomiskt bistånd ändå att behovet är ”stort”. Hos av kommunerna (mot- svarande 37 kommuner) uppgavs behovet vara ”varken eller” och totalt uppgav att det är ”litet” eller ”mycket litet”. av kommunerna uppgav att det inte finns något behov överhuvudtaget att ta del av aktivitetsrapporterna. Ännu större variation uppgavs gällande behovet att få ta del av Arbetsförmedlingens daganteckningar för att underlätta handlägg- ningen. Hos uppgavs behovet vara ”mycket stort” och ansåg behovet vara ”stort” (medan uppgav svaret ”varken eller”, ansåg behovet vara ”litet”, ”mycket litet” och uppgav att det inte finns något behov att ta del av daganteckningarna). Sammanfattningsvis visar resultaten att kommunernas inställning till behovet av att ta del av de exemplifierade handlingarna varierar, men behovet av att kommunerna ska kunna ta del av uppgifter i eller av de faktiskta handlingsplanerna uppges vara mycket stort respektive stort hos de allra flesta () kommunerna. kommentarer gällande behovet av informationsutbyte Sammantaget redovisade 82 kommuner öppna svar på frågan om det finns andra uppgifter/handlingar som kommunen behöver ta del av.