sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — Så innan vi drar den förhastade slutsatsen att de där unga män- niskorna som tillbringar ensamma framför datorn lider av någon form av autism är det på sin plats att se dem i Klinenbergs och den svenska statsindividualismens perspektiv: fria, oberoende, välutbildade människor som njuter av sina liv och kanske är i färd med att kläcka en ny idé som ytterligare befäster ställning som ett modernistiskt framtidsland i it världens framkant. Framtidens digitala landskap och miljöer Introduktion – Är framtiden redan här? lär ha sagt ”The future is already here – it´s just not very evenly distributed” (Framtiden är redan här – den är bara inte speciellt jämnt fördelad). För it-utvecklingen i är nog detta en utsaga som stämmer rätt väl överens med verkligheten. var jag på en konferens i där ”” höll en lokal presentation om deras visioner om framtidens internet och dess användning. Företaget fick sedermera namnet , och var en viktig aktör när it-Sverige skulle ta klivet in vad gäller samhällets digitalisering. Bortom enkla exempel på lokala initiativ och dess vidare sprid- ning eller bredare effekter finns något intressant att ta fasta på i uttalande. Om framtiden redan är här, men inte speciellt jämnt fördelad så är implikationen av det att framtidsstu- dier i stor utsträckning handlar om att bli duktig på att se det som redan finns omkring oss, att förstå hur det utvecklas och breder ut sig och att reflektera över den rörelsen. Det här kapitlet är ett för- sök till en sådan övning. återfinns visioner om framtidens it-användning inom många av samhällets sektorer. Visioner och initiativ till innovativ it- utveckling och it-användning finns i svenskt näringsliv, men även inom svensk it-forskning, inom kommuner och landsting och bland medborgare. är ett av världens mest it-intensiva länder sett till användning av it, it-baserade innova- tioner och it-relaterad utbildningsgrad. Att göra kartläggningar över it:s aktuella utbredning inom olika samhällssektioner kan förstås vara ett digert arbete. Det krävs att man vet vilka uppgifter som ska efterfrågas och att man når hög svarsfrekvens. Denna typ av kartläggningar fordrar disciplin och ett systematiskt arbete. På motsvarande sätt krävs disciplin för att kunna förespegla vart vi är på väg just nu i dagens digitalisering av vårt samhälle. Med motsvarande principer om disciplin och syste- matik handlar det om att identifiera och kritiskt förhålla sig till de indikationer på nya trender som slår rot och därefter når samhället på bred front. På samma vis som det går att systematiskt kartlägga it-användning inom kommuner och landsting, så går det att systematiskt ta sig an och kritiskt reflektera över tänkbar ut- veckling i fall liknande det med i exemplet ovan. Detta kapitel är ett försök till en sådan systematisk, discipline- rad och kritisk reflektion över vart som it-nation är på väg just . Metodologiskt tar detta kapitel sin utgångspunkt i begrepp ”disciplined imagination”. Specifikt kommer jag följa Weicks modell till teoriutveckling, och med den metoden som grund ta en utgångspunkt i fyra starka trender inom it-området i . Dessa fyra trender inkluderar: 1) Design för öppenhet (öppen data, öppen innovation, öppna/fria digital tjänster etc.), 2) Massiva datamängder (”big data”), 3) Ökad it och informations- integration (inkluderat digitala molntjänster) och 4) Internet of Things/sakernas internet – inklusive inbyggda system och nätverk med internetuppkopplade sensorer. Med utgångspunkt i dessa fyra trender visar jag i ett framtids- scenario vad detta kan komma att betyda för mänsklig interaktion med it när den blir alltmer öppen, allt mer dataintensiv, allt mer integrerad, och allt mer fysiskt manifesterad i vårt samhälle. Jag har valt att prata om framtidens it-utveckling i termer av landskap och miljöer, eftersom it allt mer integreras, kopplas samman och vävs in i vårt samhälle. Dagens it-veckling kännetecknas av just dessa framväxande landskap och miljöer, oavsett om vi pratar om ”fram- växande digitala infrastrukturer” eller om vi talar om ”ett upp- kopplat samhälle”, ett ”interaktionssamhälle” (, 2004), eller om vi använder oss av just nu populära begrepp som ”digitala plattformar”, ”ekosystem” eller ”digitala ekologier”. När vi talar om it i termer av landskap och miljöer sätter vi fokus på just hur aktiviteter, teknologier, material, objekt och till och med immateriella material som position eller rörelse vävs samman (, 2010 samt , 2012). Begreppen ”land- skap och miljöer” sätter fokus på just denna utveckling mot sam- manvävda digitala tjänster och produkter, och vidare hur denna väv på ett mer genomgripande plan också vävs samman med vår vardag, med våra vardagsliv, med våra arbeten, och med vårt samhälle. För att konkretisera denna utveckling presenterar jag ett exem- pel på vart vi är på väg. Exemplet är hämtat från ett case som vi arbetade med inom ett Vinnova-finansierat projekt tillsammans med kommun. I slutet av kapitlet för jag en diskussion om de möjligheter som en integration av dessa trender ger, samt de nackdelar och etiska frågeställningar som dessa möjligheter sam- tidigt väcker. Kapitlet avrundas med en kritisk reflektion kring detta utveck- lingsscenario samt en diskussion om vilka utmaningar som följer i kölvattnet av detta för kommande samhällsbyggnad och för de medborgare som ska leva, bo och arbeta i ett framtida och alltmer digitaliserat . Att spekulera om framtiden – eller hur gör man framtidsstudier? , president för lär ha sagt -”I think there is a world market for maybe five computers.” Uttalandet bör förstås ses i ljuset av teknikutvecklingen under mitten av 1940- talet. Bortom varje tolkning av att uttalandet visade sig vara fel, eller åtminstone att det rörde sig om en grov underskattning, finns något intressant här ur ett teknikhistoriskt perspektiv. Uttalandet visar på hur oerhört svårt det är att spekulera om framtidens ut- veckling i allmänhet, och digital teknikutveckling i synnerhet. Om vi tittar närmare på försök till prognos bör vi också lägga speciell uppmärksamhet på att hans uttalande är en relationell prognos, det vill säga, hans utsaga om behovet är ställt i relation till den idé som han har om samhällets it-behov och efterfrågan. När han uttalade sig om världsmarknaden för datorer var det förstås i ljuset av datorn som militär utrustning, en maskin för avancerade beräkningar och i formen av en maskin som fyllde ett helt rum. ser datorer väldigt annorlunda ut. Många individer har betydligt fler än fem datorer själv, om man räknar in hem- dator, arbetsdator, mobiltelefon, surfplatta, TV etc., och alla in- byggda datorer som vi omger oss med i vår vardag, t.ex. i bilar, his- sar, biljettautomater, kylskåp och löpband. är datorn betyd- ligt mindre och tjänar ofta väldigt speciella behov. Som uttryckte det: ”datorer finns överallt, i alla möjliga former”. Datorn var på så vis ”ubiquitous”. Det vill säga, datorn skulle komma att bli ”allestädes närvarande”, tillgänglig överallt och in- bäddad överallt. Denna trend har förstås fler sett. Datorer blir snabbare, billigare och mindre. Att försöka sig på utsagor om samhällets framtida it-utveckling handlar således om att både hålla tolkningsutrymmet öppet för hur it kommer att utvecklas, såväl som hur samhället och dess behov av informationsteknik kan komma att radikalt förändras. Så, för att förstå samhällets digitalisering och vart är på väg just nu räcker det inte med att se till miniatyrisering av teknik, dvs. att informationstekniken blir mindre. Ej heller kan vi förstå samhällets digitalisering genom att extrapolera vad en dator med ett fåtal megahertz kunde göra för oss till ett estimat av vad framtida klockfrekvenser kan ge oss för samhälle . I det forskningsområde som jag själv befinner mig inom, människa- dator interaktion och informatik, så sätter vi fokus på samspelet mellan teknikutveckling, användning och samhällsutveckling för att försöka förstå vad digital teknik kan göra för det moderna sam- hällsbyggandet. ”Disciplined imagination” – Ett försök till informerade framtidsstudier skrev den numera välkända artikeln ”Theory Construction as Disciplined Imagination”. En viktig poäng som ville göra handlar om att oavsett hur mycket empiri vi samlar på oss så kan vi inte säga mycket om morgondagen. Mer data kan ge oss en tydligare bild av ett läge , men denna in- 1 En forskare som skrev artikeln ”The Computer for the Twenty-First Century,” vilken publicerades i Scientific American, s. 94–10, . samlade data säger oss inget om hur framtiden kommer att te sig. Således blir det svårt att formulera teorier med ambition att före- skriva utveckling om de enbart tar en utgångspunkt i ”fakta om ”. Så hur kan man på alternativa sätt ta sig an utmaningen att formulera teorier om framtida utveckling? svar på den frågan handlar om något som han beskriver som ”disciplined imagi- nation”. Detta innebär att man söker ta en utgångspunkt i dags- aktuella fenomen, för att därefter kritiskt granska vad extrapole- ringar av det som man ser kan betyda. Andra forskare, t.ex. , har på liknande vis i boken ”The design way” (, 2003) beskrivit hur it-utveckling är en designfråga där design handlar om alla de små beslut som man tar för att uppnå en ”framtida önskvärd situation”, en term som även tog fasta på i det verk som gav honom (”The Sciences of the Artificial”, , 1996). En utmaning handlar alltså om hur man formulerar och designar denna ”framtida önskvärda situation”. svar på den frå- gan är att det handlar om att kritiskt se framtiden i relation till nu- tiden. ”Disciplined imagination” handlar alltså inte om vilken fan- tasi som helst, utan om att röra sig framåt mot en beskrivning av framtida situation genom analys av nuläge, och med ett reflekterat förhållningssätt mot framtiden. Vi vet att det händer mycket inom it-området – från policyutveckling till ren teknikutveckling. Till skillnad mot så kännetecknas utvecklingen av såväl systematik som god förståelse för vad it kan göra för vårt samhälle. Det är inte längre bara hype och visioner som styr digitalisering. Tvärtom finns god insikt i både vad teknik kan göra, men också vad vi kanske måste lösa organisatoriskt, socialt, logistiskt eller ekono- miskt snarare än tekniskt. Dagens teknikutveckling tar avstamp i just denna integrerade förståelse. It är inte längre något avskilt område. Tvärtom är it en möjlig- görare, en del av en infrastruktur, en bärare för informationsflöden, eller ett sätt att strukturera upp och tillhandahålla information. Det är med denna sammansatta syn på it som jag i nästa avsnitt tittar på fyra aktuella trender inom it-området. Fyra aktuella trender – En utgångspunkt för framtidsanalys Det händer enormt mycket inom it-området just . Utvecklingen spänner över ett brett spektrum av nya innovationer och utveckling av ny banbrytande teknik – från nya protokoll, algoritmer och komprimeringsformat till utveckling av avancerade sensorer, hög- upplösta skärmar och snabbare processorer. De tekniska land- vinningarna ger oss snabb och tillförlitlig informationsteknik. Sam- tidigt sker en parallell utveckling som relaterar teknikutvecklingen till hur den på nya sätt kommer till användning. Om vi ska förstå hur vi kan nyttja digitaliseringens möjligheter måste denna teknik relateras till ny användning. Inom informatik som forskningsområde finns många studier som visar på den växel- verkan som finns mellan utveckling av ny teknik och nya använd- ningsmönster. (1992) har i sin artikel ”The Duality of Technology” visat på denna växelverkan, där vi utvecklar ny teknik, där denna nya teknik skapar möjligheter för ny använd- ning, och där vår förståelse för vad tekniken kan möjliggöra är avgörande för om vi lyckas nå fram till nya användningsmönster. I detta och kommande avsnitt beskriver jag speciellt fyra områ- den som kännetecknas av såväl utveckling av ny teknik som nya användningsmönster. Dessa områden är: 1.Design för öppenhet (öppen data, öppen innovation, öppna/fria digital tjänster, etc.). 2.Insamling, bearbetning och användning av massiva datamängder (”big data”). 3.Ökad it och informationsintegration (inkluderat digitala moln- tjänster). 4.Utveckling av Internet of Things/sakernas internet. Just nu genomsyras mycket av it-utvecklingen av ord som ”öppen- het”. Det gamla slagordet ”Information wants to be free”, som populärt spreds när internet bredde ut sig i vårt samhälle , har via öppen fildelning nu nått en mognad under ord som ”open access”, ”open innovation” och ”open data”. Med öppenhet som nyckelord finns förhoppningar om ökad transparens, ökad delaktighet och ökade möjligheter till nya inno- vationer. EU:s PSI-direktiv föreskriver att offentlig information, till exempel sådan information som finns i kommuner, ska göras mer tillgänglig. Med ökad tillgänglighet till information ska olika aktörer i samhället kunna använda offentlig information för att skapa nya digitala produkter och tjänster. Den grundläggande idén är alltså att det finns ett värde i offentlig information, men att den måste göras öppet tillgänglig för att möjliggöra nya innova- tioner. Förutom möjligheter till utveckling av nya digitala produkter och tjänster så ger PSI-direktivet en utgångspunkt för design som syftar till att öka graden av transparens vad gäller offentlig inform- ation. Med öppen data ges samhällets medborgare möjlighet att ta del av information som samlas in och lagras, vilket i sin tur leder till ökad förståelse och kunskap bland medborgarna om vilken offent- lig information som finns att tillgå och hur den används. När information görs tillgänglig som öppna datakällor ökar möjligheterna till digital tjänsteutveckling genom så kallade ”mashups”. En mashup är en app eller en webbsida som tillhanda- håller en digital tjänst som kombinerar data från fler än en data- källa. Exempelvis kan väderdata kombineras med en evenemangs- kalender, så att användare av en sådan tjänst kan vara informerade om vilket väder som står att vänta vid utomhuskonserter eller lik- nande. Andra exempel är tjänster för trafikinformation eller möj- ligheter till samåkning. Men det är inte enbart för att stödja ökad transparens eller för att möjliggöra digital tjänsteutveckling som trenden mot öppenhet är intressant. Öppenhet kan också tolkas som en tillgänglighets- fråga. Mycket information är låst bakom betalväggar. Att göra information fritt tillgängligt är en fråga om att möjliggöra för så många som möjligt att ta del av och vara delaktiga i samhälls- utvecklingen. Det kan ur detta hänseende handla om allt från sam- hällsinformation till nyhetsspridning. ”Den digitala klyftan” var en term som användes för att tala om skillnaden mellan dem som hade tillgång till it och dem som stod utanför. Med design för öppenhet finns möjligheter att överbrygga den sortens digitala klyftor i vårt samhälle. Design för öppenhet är ett spännande område även ur ett tek- niskt perspektiv. Inom området ”öppna länkade data” utforskas just nu inte enbart hur information kan göras öppet tillgänglig, men också hur olika datakällor kan metataggas och därefter sam- mankopplas. I en värld av mashups och nya digitala tjänster som bygger på kombinationer av öppna tillgängliga dataflöden blir också den tekniska utvecklingen för att systematisera detta viktigt. Viktigt frågor här handlar om tekniker för metataggning av infor- mation, vokabulärer och utveckling av metoder för öppna länkade data. Men allt handlar inte enbart om öppenhet för transparens och öppenhet för att möjliggöra digital tjänsteutveckling. Parallellt med utvecklingen mot design för öppenhet växer sig också området ”open innovation” eller ”öppen innovation” sig starkt. öppen innovation kommer från , professor på innovation vid . Hans grundläggande idé är att företag och större organisationer måste våga ”riva sina murar” och öppna upp sig mot omvärlden för att få så vis få ett inflöde av nya idéer. Många företag har interna forsknings- och utvecklingsavdelningar som de skyddar för att försäkra sig mot industrispionage. menar att i en alltmer digitaliserad och global värld är detta inte den mest framkomliga vägen. Han menar att man kan nyttja digital teknik för att skapa relationer till den omgivning som företaget verkar i. Genom öppna kanaler och digitala marknadsplatser där idéer från företaget möter idéer från omgivande samhälle skapas goda förut- sättningar för nya innovationer. Insamling, bearbetning och användning av massiva datamängder ”Big data”, eller massiva datamängder, är ett begrepp som varit aktuellt . Aktörer som Google och Facebook får ofta stå som exempel på företag som byggt upp enorma ekono- miska värden, där värderingen ofta grundar sig på hur många användare de har och hur mycket data de har lagrat om vad använ- darna gjort. ”’t be evil” har varit en paroll för Google allt sedan Kritikerna menar att detta inte bara är en värdegrund för Google, utan också en nödvändighet utifrån den data som Google förfogar över. Med fullständig information om individer, deras intressen, deras sökningar på nätet och hur deras sociala kontaktnät ser ut finns det stor risk för att den personliga sfären hotas och att individers integritet kränks. Men det är inte enbart de stora aktörerna bakom sociala medier som Facebook eller sökmotorer som Google som intresserat sig för vad ”big data” kan göra. Med ökade lagringsmöjligheter och snab- bare datorer och tillförlitliga internetförbindelser börjar allt fler aktörer intressera sig för insamling, bearbetning och användning av massiva datamängder. I en tänkbar förlängning av dagens utveck- ling är det fullt möjligt att se system utvecklas som till exempel kopplar stil för ens bilkörning till ett gemensamt ”track record” hos försäkringsbolagen, eller att bilens system för att identifiera ”eco driving” kopplas till någon speciell rabatt hos bensinstation- erna, alternativt till skattemyndigheten där en för miljön skonsam körstil också ligger till grund för lägre skatt. Området ”big data” är nära förknippat med nästa område som berör informationsinteg- ration. Ökad it och informationsintegration Insamling av stora datamängder och möjligheter att använda denna tillsammans med andra datakällor förutsätter infrastruktur för informationsintegration. Oriented Architecture”, , ett populärt begrepp för att börja integrera olika system. gjorde det möjligt att röra sig från stuprörsplattformar till integrerade systemlösningar. På motsva- rande sätt slog öppna API:er, Application Programming Interface, igenom som en möjlighet att bygga integrerade digitala tjänster gentemot andra digitala produkter och tjänster. Med dessa möjlig- heter, där man lämnade idén om ett stort komplext system till för- mån för ett landskap av integrerade och sammanlänkade system, började en ny våg av it-utveckling se dagens ljus. ser vi digitala tjänster som i väldigt stor utsträckning byg- ger på integration mot andra system. Spotify, för att ta ett exempel, är till stor del integrerat med Facebook som socialt media. Spotify kan man logga in med sin Facebook användaridentitet. Man kan också dela ut sina spellistor socialt, ta del av och lyssna på and- ras spellistor och till och med sortera musiken utifrån hur andra har betygsatt varje låt. byggs väldigt få nya appar och system utan möjligheter till integration. Appar som t.ex. RunKeeper innehåller länkar för möjlig delning vidare i sociala medier. Fysiska löpband kommer också med en kommunikationsport, ett öppet pro- tokoll och öppet API så att utvecklare runt om i världen kan bygga integrerade digitala tjänster och produkter. Man kan säga att en del av det framväxande digitala landskapet handlar om denna ”web” av sammanlänkade digitala tjänster och produkter. På samma vis som SOA-lösningar och öppna API:er lett till ökade möjligheter till informationsintegration över olika plattfor- mar och system så ser vi också hur molntjänster, cloud services, blir alltmer populära. Dagens molntjänster erbjuder inte bara lagrings- utrymme ”i molnet” på virtuella servrar, utan allt mer körs hela system och applikationer i molnet snarare än ute på klientdato- rerna. Med ökad bandbredd där applikationer kan köras över nätet, där film och musik kan streamas i realtid och utan slack blir moln- tjänsterna ytterligare en komponent i de digitala landskap som just nu växer fram. Utveckling av Internet of Things/sakernas internet 50 000 000 uppkopplade prylar ! – är en vision som delas av flera stora teknikföretag, inkluderat svenska , för hur internet flyttar ut i vår fysiska omgivning. Det kan handla om upp- kopplade och digitalt (app-)styrda vitvaror, gräsklippare, hemlarm och belysning, men även om system för smarta hem. Visionen om sakernas internet handlar alltså om att vi får allt mer uppkopplade föremål och fysiska produkter, utöver den stationära datorn, lap- topen, mobiltelefonen och surfplattan. Med sakernas internet är input till systemen inte länge begränsad till tangentbord och mus, och output är inte nödvändigtvis grafiskt och via en skärm. Platt- formar som Arduino eller Googles koncept ”Physical web” möjlig- gör för i stort sett vem som helst att ansluta saker utrustade med sensorer till webben. Omvänt kan datorkommandon via dessa plattformar ges fysiska uttrycksformer med hjälp av internetkopp- lade servomotorer, LED-lampor eller annan teknik för output. Systemutveckling har i stor utsträckning handlat om att skapa digitala representationer av vår omvärld. En representation som med fördel har varit grafisk för att visuellt kunna presenteras på och interageras med via en skärm. Med representationer har vi kunnat utveckla visualiseringar, men också simuleringar. Med sakernas internet introduceras ett komplimenterande designideal. Jag kallar det för ett post-representationellt design- ideal. I grova drag handlar det om att gå bortom idén om att vi bara kan nyttja datorer till att skapa representationer av vår omvärld. För det post-representationella designidealet finns det ingen åtskillnad mellan datorn och världen i övrigt. Världen är en del av datorn. Datorn är överallt i världen. Varje distinktion mellan dator och värld är i övrigt omöjlig (, 2015). När datorn flyttar in i våra vardagsföremål, i våra fordon, och i våra hem och kläder gör den det inte för att skapa digitala representationer av dessa föremål, utan för att berika dessa med de möjligheter den digitala tekniken kommer med. En uppkopplad bil är fortfarande en bil, men med nya egenskaper och möjligheter beroende på vilka digitala produk- ter och tjänster som kopplas till bilen. I det post-representationella designidealet handlar det inte om att skapa representationer för vidare visualisering och simulering. Som komplement till dessa kraftfulla verktyg gör sakernas internet det möjligt att fortsätta arbetet med att lösa upp gränserna mellan det fysiska och det digi- tala, mellan det virtuella och det materiella. I sakernas internet blir allt detta till designmaterial där kompositionellt tänkande blir avgö- rande för vilka nya digitaliserade landskap och miljöer vi kan före- ställa oss, designa och realisera. För sakernas internet blir utvecklingen av inbyggda system, microcontrollers, nya typer av sensorer och enkla sätt att ansluta prylar till tjänster i nätet centralt. En ytterligare utmaning handlar om att utforska vilka användningssituationer som kan berikas med denna sammanvävning av digital teknik med fysisk materia. ser vi kommersiella exempel på internetanslutna bagagetaggar som kan fästas på resväskan, eller sving-sensorn som kan ge feed- back för att förbättra sin golfsving. Hur dessa exempel kan vara vägledande för kommande utveckling återstår att se. Fyra framväxande områden som konvergerar – landskap växer fram! Trenden är tydlig. Allt mer teknik utvecklas, och allt mer teknik kopplas samman. TV:n är integrerad med datorn, och datorn erbjuder mycket media som påminner om traditionell TV. Trenden är också tydlig på konsumentmarknaden.