sou · H3B343 · 2015-04-01 00:00:00 — Regeringens styrning av de statliga myndigheterna ska därför vara utformad så att myn- digheterna – med en tydlig förankring i de förvaltningspolitiska grundvärdena – ska kunna förverkliga politiken. Regeringens styrning av de statliga myndigheterna, ska vara tydligt inriktad på effektivitet och vilka resultat som ska uppnås. De statliga myndig- heterna ska fatta materiellt riktiga beslut på grundval lagar och förordningar. De ska på ett kostnadseffektivt sätt åstadkomma de resultat som statsmakterna har beslutat. Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. 4.1Regeringsformen om skyddet för miljön Även om regeringsformen inte är ett av regeringens operativa styrinstrument i myndighetsstyrningen vill vi inleda detta avsnitt med att knyta an till regeringsformens första kapitel. Där har riks- dagen gett uttryck för det allmännas roll i miljöarbetet genom att slå fast att Det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer.1 1 1 kap. 2 § regeringsformen (1974:152). Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Ändringen trädde i kraft i januari 2003.2 När trädde i kraft fanns det inte någon grundlagsfäst regel till skydd för miljön. Regeringen gav därför författningsutredning tilläggsdirektiv om att utreda frågan. I direktiven pekade regeringen på att både och redan hade sådana bestämmelser i sina respektive grundlagar och att det numera torde råda enighet om att frågor om skydd för miljön bör ha en mer övergripande placering i rättsordningen. har efter inträdet i EU konsekvent verkat för denna linje som ett sätt att stärka miljörätten inom gemen- skapen. Ett exempel på den framgångsrika rättsutvecklingen inom EU när det gäller miljöfrågorna är Amsterdamfördraget, som efter ett svenskt initiativ innehåller såväl övergripande regler om skydd för miljön inom alla gemenskapens politikområden som särskilda mer utarbetade regler i avdelning XIX. ska vara ett föregångsland när det gäller skyddet för miljön. För att markera detta bör, i enlighet med den rättsutveckling som har skett i och samt inom EU, en bestämmelse om skydd för miljön införas i regeringsformen.3 Regeringen menade att eftersom första kapitlet i regeringsformen innehåller bestämmelser som ger uttryck för särskilt viktiga mål för den samhälleliga verksamheten skulle en bestämmelse om skyddet för miljön passa väl in i detta kapitel. Program- och målsättningsstadgandets främsta funktion är /---/ att ålägga det allmänna att positivt verka för att de ifrågavarande målsätt- ningarna i möjligaste mån förverkligas. Det anförda menar vi ska gälla även för det tillägg som vi nu föreslår i 1 kap. 2 § RF. Även fortsätt- ningsvis är det alltså fråga om anvisningar till det allmänna som har att försöka förverkliga de målsättningar som uttrycks i 2 § RF genom annan lagstiftning.4 betonade att förslaget till grundlagsskydd för miljön inte var en fråga om att föra in någon ny rättighetsregel, utan att lämna förslag till hur skyddet för miljön på ett lämpligt sätt skulle regleras i regeringsformen. 2001/02:72, bet. 2001/02/KU18, prop. 2001/02:124, bet. 2002/03:KU6, rskr. 2002/03:15. 4SOU 2001:19, Vissa grundlagsfrågor, delbetänkande av författningsutredning. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning I sitt förslag knöt an till målsättningsparagraf i 1 kap. 1 §, som beskriver syftet med svensk miljöpolitik. menade att det som särskilt borde lyftas fram var det centrala miljöpolitiska uttrycket ”hållbar utveckling” som speglar en miljöpolitisk ambition och är det över- gripande målet för . Hållbar utveckling är dessutom, enligt utredningen, ett centralt miljöskyddsbegrepp dels inom den internationella miljörätten, dels i EU:s miljörätt. Utredningen menade även att det i en övergripande miljöskydds- bestämmelse av detta slag är lämpligt att betona principen om solidaritet med kommande generationer, dvs. vikten av att utveck- lingen i samhället styrs in på banor som är långsiktigt hållbara.5 Förslaget, som var en uppmaning till det allmänna att ha en hög ambitionsnivå i sitt miljöarbete, skulle dock inte ses som någon garanti för miljöns kvalitet. Däremot innefattar stadgandet ett krav på en högt ställd ambitionsnivå och effektivitet när det gäller det allmännas miljöskyddsarbete samt ett åliggande för det allmänna att positivt verka för att målsättningen i möjligaste mån förverkligas, t.ex. genom att fortlöpande utveckla lag- stiftningen på miljöområdet. Stadgandet innebär dessutom ett krav på myndigheterna att aktivt verka för en god miljö och låta denna mål- sättning påverka de beslut som fattas – inte bara på om- råde utan även annars.6 Regeringens ställde sig bakom utredningens förslag7 och beslutade i enlighet med regeringens förslag.8 som trädde i kraft inleds med en bestäm- melse där förklarar det övergripande målet för lagen. Bestämmelserna i denna balk syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådan utveckling bygger på insikten att 5SOU 2001:19, Vissa grundlagsfrågor, delbetänkande av författningsutredning, s. 6SOU 2001:19, Vissa grundlagsfrågor, delbetänkande av författningsutredning, s. 65. 2001/02:72, Ändringar i regeringsformen – samarbetet i EU m.m. 2001/02:72, bet. 2001/02/KU18, prop. 2001/02:124, bet. 2002/03:KU6, rskr. 2002/03:15. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning naturen har ett skyddsvärde och att människans rätt att förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar för att förvalta naturen väl.9 För att klargöra för domstolar, myndigheter och enskilda hur balken ska tillämpas anges några principregler. Dessa föreskriver att tillämpas så att 1.människors hälsa och miljön skyddas mot skador och olägenheter oav- sett om dessa orsakas av föroreningar eller annan påverkan, 2.värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas, 3.den biologiska mångfalden bevaras, 4.mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från eko- logisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning tryggas, och 5.återanvändning och återvinning liksom annan hushållning med material, råvaror och energi främjas så att ett kretslopp uppnås.10 Närmare bestämning av vad tillämpningen av innebär följer av praxis, framför allt från mark- och miljödomstolarna och Mark- och . Av miljöbalkspropositionen framgår att balken är avsedd att användas som instrument för att styra mot miljömål som fastställts av . Lagstiftningen har enligt regeringen en central roll när det gäller att uppnå miljöpolitiska mål, men den är inte det enda instrumentet för att realisera en sådan ekologiskt hållbar utveckling som nämns i inledningsparagraf. Miljömålen ska tjäna som ledning när det gäller tolkningen av vad begreppet hållbar ut- veckling innebär. 4.3Något om hållbar utveckling ska vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för en eko- logiskt hållbar utveckling. Det innebär en helhetssyn på samhälls- utvecklingen där hänsyn till ekologiska förutsättningar förenas med en god ekonomisk, social och kulturell utveckling. De övergripande målen för ett ekologiskt hållbart samhälle är att skydda miljön och män- niskors hälsa, att använda jordens resurser effektivt och att nå en hållbar 9Miljöbalken (1998:808), 1 kap. 1 § första stycket. 10Miljöbalken (1998:808), 1 kap. 1 § andra stycket. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Det krävs långsiktiga och uthålliga insatser inom samtliga politikområden för att föra mot ekologisk hållbarhet.11 Begreppet hållbar utveckling är centralt. Det används både i rege- ringsformen och i samt i många andra författningar och dokument. Det kan därför finnas anledning att försöka be- skriva vad som menas med hållbar utveckling i dessa sammanhang. Begreppet hållbar utveckling har sitt ursprung i den så kallade gemensamma framtid . I denna rapport definierades hållbar utveckling som en ut- veckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kom- mande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. De tre dimensionerna av hållbar utveckling – den ekonomiska, sociala och miljömässiga – ska samstämmigt och ömsesidigt stödja var- andra. I – som är det handlingsprogram som FN:s kon- om miljö och utveckling tog fram 199212 – slog konferensen fast att de tre dimensionerna av samhällsutveckling: –den sociala dimensionen, –den ekonomiska dimensionen, och –den ekologiska dimensionen måste fås att samverka för att vi ska få en hållbar utveckling. I sin proposition Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier sade regeringen att miljökvalitetsmålen tydliggör den ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling. Miljökvali- tetsmålen beskriver den kvalitet eller det tillstånd för den svenska miljön och dess natur- och kulturresurser som är långsiktigt eko- logiskt hållbar. Åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålen är en viktig del av arbetet för en hållbar utveckling. För att målen skall kunna nås behöver åtgär- 1997/98:13, Ekologisk hållbarhet. 12Agenda 21 är det handlingsprogram för hållbar utveckling som antogs vid om miljö och utveckling i . Handlingsplanen innebär att människor och organisationer på alla nivåer i samhället ändrar de vanor och beteenden som skadar miljön. Målet är att få bukt med miljöproblemen och utrota fattigdomen. ”dagordning för det 21:a århundradet”. Beskrivningen hämtad ur prop. 2004/05:150, bilaga 5. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning der vidtas inom alla politikområden. Miljöaspekter måste integreras i alla beslut.13 Vid om hållbar utveckling i erkändes begreppet hållbar utveckling som en överordnad princip för FN:s arbete. På regeringens hemsida framgår att regeringen prioriterar följande frågor i arbetet för hållbar utveckling, nationellt och globalt: –Hållbar urbanisering – hållbara städer. –Tillgång till och ett hållbart nyttjande av energi och vatten. –Rätt prissättning och värdet av ekosystemtjänster. –Marknadsutveckling som inkluderar näringslivets roll, hållbart jordbruk, skog och fiske samt handel. –Beslut om att införa globala så kallade hållbarhetsmål. –Biologisk mångfald och ekosystemtjänster.14 Miljöpolitiken utgår från de nationella miljökvalitetsmålen och det gene- rationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styr- ande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Miljömålssystemet ger också struktur för en systematisk uppföljning av miljöpolitiken som grund för ett strategiskt åtgärds- arbete.15 2000/01:130, s. 11. 2014/15:1, utgiftsområde 20, s. 13. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Målen i miljömålsystemet16 omfattar : –Ett generationsmål som anger inriktningen för den samhälls- omställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen. –Miljökvalitetsmål, som anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. –Etappmål som anger de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Generationsmålet, som beslutas av , är det övergripande målet för miljöpolitiken och anger att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför grän- ser.17 Enligt regeringen förutsätter det en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. Överst i mål- hierarkin är alltså generationsmålet som är ett inriktningsmål och som ska vara vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Generationsmålet har förtydligats genom beslut om 16 miljökvalitetsmål.18 Miljökvalitetsmålen beskriver det önskade miljötillståndet. Varje miljökvalitetsmål har preciseringar för att tydliggöra innebörden av vad som ska uppnås. Miljökvalitetsmålen med preciseringarna ska vägleda nationella myndigheter, länsstyrel- ser, kommuner och andra aktörer i miljöarbetet. Nästa nivå är etappmålen. Etappmålen – 24 stycken – ska förtydliga vad som behöver göras för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Etappmålen visar på steg på vägen till generationsmålet och till ett eller flera miljökvalitetsmål. Regeringen beslutar om etappmålen. Om det finns särskilda skäl beslutar om etappmål. Regeringen kan också besluta om strategier. Strategierna består av etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att genera- tionsmålet och miljökvalitetsmålen nås. Strategierna ska också ge 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183; prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48; prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, 2008/09:300 och prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning vägledning till länsstyrelserna, myndigheterna, kommunerna och näringslivet om viktiga prioriteringar. 4.5Miljökvalitetsmålen är utgångspunkten för mål- och resultatstyrning av miljöarbetet I propositionen Svenska miljömål, Miljöpolitik för ett hållbart 1998 framhöll regeringen att miljökvalitetsmålen är utgångspunk- ten för ett system med mål- och resultatstyrning av miljöarbetet. Regeringen menade att det är det effektivaste sättet att styra ett brett upplagt miljöarbete med deltagare inom alla samhällsområden. Regeringen beskrev systemet på följande sätt: I den nya strukturen ligger att miljökvalitetsmålen ska vara utgångs- punkten för ett system med mål- och resultatstyrning, som enligt rege- ringens uppfattning är det effektivaste sättet att styra ett brett upplagt miljöarbete med deltagare inom alla samhällsområden. Mål- och resul- tatstyrning innebär principiellt en styrning med hjälp av uppställda mål medan vägarna att nå dit inte bestäms i detalj. Miljökvalitetsmålen bildar således utgångspunkter för fortsatt precisering samt sektorsvis och geografisk anpassning. Myndigheter, företag och kommuner m.fl. ges därvid stor frihet att välja vägar för att nå målen. Befintliga eller nya styrmedel kan användas och frivilliga åtaganden initieras.19 Regeringens ambition var alltså att förslagen till nya nationella miljökvalitetsmål skulle göra miljöarbetet mer målinriktat och effek- tivt – i en modern samhällsövergripande mål- och resultatstyrnings- process.20 Miljökvalitetsmålen skulle kompletteras med delmål. De nya miljökvalitetsmålen är sektorsövergripande. Det ankommer på regeringen att med utgångspunkt i miljökvalitetsmålen genom delmål ange inriktningen för hur arbetet ska bedrivas för att det ska säker- ställas att åtgärder vidtas i syfte att uppnå målen. Delmålen är utgångs- punkter för att i ett nästa steg precisera mål och strategier inom olika samhällssektorer och på skilda nivåer. Ansvaret för att med utgångs- punkt i delmålen precisera sektorsmål ligger på de olika samhällssek- torerna. Länsstyrelserna har det övergripande ansvaret, inom ramen för arbetet med att utarbeta regionala miljöstrategier (STRAM), för regionala an- passningar av de nationella målen. Kommunerna har det övergripande ansvaret för lokala anpassningar av de nationella målen. 1997/98:145, s. 38. 1997/98:145, s. 20. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning ringens utformning blir de nationella miljökvalitetsmålen tydligare och lättare att följa upp.21 I propositionen Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier, 200122 konstaterade regeringen återigen att för att klara genera- tionsmålet krävs medverkan av alla aktörer i samhället, inom alla samhällsområden och på alla nivåer. Den nya strukturen för arbete med miljömål skulle ge förutsättningar för ett brett upplagt, effek- tivt miljöarbete med deltagare inom alla samhällsområden. Enligt regeringen skulle en gemensam målbild ange riktningen för arbetet i ett mål och resultatstyrningssystem med syfte att uppnå ett eko- logiskt hållbart samhälle. I propositionen Svenska miljömål – ett gemensamt uppdrag23 återkom regeringen återigen till frågan om mål- och resultat- styrningens betydelse för miljöarbetet. Regeringen upprepade här att miljömålsstrukturen effektiviserade mål- och resultatstyrningen av arbetet med att lösa de stora miljöproblemen, särskilt som struk- turen kombinerats med ett tydligt uppföljningssystem. Regeringen anförde vidare att det nuvarande systemet med miljökvalitetsmål är väsentligt mer över- blickbart och fungerar effektivare än den tidigare målstrukturen inom miljöområdet. Regeringens bedömning är dock att systemet kan för- bättras, bl.a. genom att olika aktörers roller tydliggörs.24 Miljömålsstrukturen utvecklas kontinuerligt och har förändrats en hel del sedan fattade beslut om 1998. Den tidigare målstrukturen bestod av det övergripande målet för miljöpolitiken att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. fattade beslut om en struktur för arbetet med miljömål med femton, sedan sexton miljökvalitetsmål som skulle beskriva den kvalitet eller det tillstånd för miljön och dess natur- och kultur- resurser som är långsiktigt ekologiskt hållbar. 1997/98:145, s. 2000/01:130. 2004/05:150. 2004/05:150, s. 2. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning skulle vara sektorsövergripande och vara utgångspunkter för en fortsatt precisering samt sektorsvis och geografisk anpassning. I strukturen fanns även delmål som beslutades av . Förhållandet mellan miljökvalitetsmålen och delmålen kan beskrivas så att miljökvalitetsmålen definierar det tillstånd för den svenska miljön som miljöarbetet ska sikta mot, medan delmålen ska ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet. Innebörden av respektive miljökvalitetsmål i ett generationsperspektiv återges i ett antal punkter under regeringens bedömning av miljökvalitetsmålet. Dessa punkter anger närmare vilken miljökvalitet som ska ha nåtts inom en generation. Miljökvalitetsmålet sett i ett generationsperspektiv grun- dar sig, så långt möjligt, på dagens kunskap och kan komma att korri- geras när ny kunskap motiverar detta. Delmålen avser läget eller annan tidpunkt som valts i skilda fall. Delmålen kan i sin tur vara av olika karaktär. De kan avse en viss miljökvalitet som ska vara upp- nådd eller vissa förändringar, t.ex. beträffande utsläpp, som ska genom- föras i enlighet med delmålet. De kan också avse en process som krävs för att målet ska kunna nås.25 Regeringen eftersträvade fyra kriterier när det gällde delmålen. De skulle vara tydliga och överskådliga, vara uppföljningsbara , ingå i en heltäckande struktur och kunna tjäna som underlag för regionalt och lokalt miljö- och målarbete. Den senaste förändringen genomfördes . Svenska miljömål – ett effektivare miljöarbete lämnade regeringen flera förslag som var avsedda att leda till effektiviseringar och förenklingar i miljömålssystemet och för att få en ökad sam- hällsekonomisk effektivitet i systemet. Vi presenterar nu ett modernare och effektivare miljömålssystem som bygger på de miljöpolitiska utmaningar som vi har framför oss för att inom en generation lösa de stora miljöproblemen i och skapa en hållbar samhällsutveckling. Vi anser att miljömålssystemet ger en bra uppföljning och redovisning av tillståndet i miljön. Systemet behöver däremot utvecklas till att ge tydligare vägledning om hur miljökvali- tetsmålen mest effektivt ska nås. Vi avser därför att göra vissa föränd- ringar i systemet.26 2000/01:130, s. 14. 2009/10:155, s. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning I regeringsförklaringen formulerade regeringen ett generationsmål för miljön. Målet är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Generationsmålet presenterades därefter i propositionen 1997/98:145, Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart . För att konkretisera vad generationsmålet innebar åtföljdes det av ett antal preciseringar. I propositionen 2000/01:130 Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier preciserade regeringen att generationsmålet skulle vara uppfyllt 2020. I propositionen 2009/10:155 Svenska miljömål – ett effektivare miljöarbete föreslog regeringen att skulle fatta beslut om generationsmålet, men förslaget innebar även en höjning av ambitionsnivån eftersom målet nu skulle uppfyllas utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Regeringen föreslog att generationsmålet skulle innebära att förutsättningarna för att lösa miljöproblemen ska vara uppfyllda inom en generation och att miljöpolitiken skulle inriktas mot att –ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad, –den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras, främjas och nyttjas hållbart, –människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan sam- tidigt som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas, –kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen, –en god hushållning sker med naturresurserna, –andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effek- tiv med minimal påverkan på miljön, och Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning –konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt.27 Generationsmålets strecksatser är övergripande för alla miljökvali- tetsmål och är avsedda att säkerställa att tvärsektoriella frågor integreras i miljömålssystemet. De ska därför ingå som kriterier när förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen bedöms och i kon- sekvensanalyser för de nya strategier med etappmål och åtgärder som föreslås för att nå målen. Strecksatserna kan också vara utgångspunkter när målövergripande etappmål och indikatorer tas fram.28 Regeringen beskriver generationsmålet som ett inriktningsmål för samhällets omställning som ska vara vägledande för miljö- arbetet på alla nivåer i samhället.29 Regeringen menar också att generationsmålet visar att samhället behöver ses som en helhet där miljöfrågorna inte betraktas som områden för sig utan som delar av alla politikområden. Miljö- och jordbruksutskottets ställningstagande till förslaget till ny målstruktur för miljöarbetet30 2010 var att såväl generationsmålet som de närmare preciseringarna av vilka värden som ska skyddas förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. Som regeringen anför behöver det svenska miljöarbetet ta hänsyn till miljöpåverkan i andra länder. Styrmedel och åtgärder måste utformas på ett sådant sätt att inte exporterar miljöproblem, vilket bör förtydligas i miljöpoli- tiken. Gränsöverskridande miljöpåverkan bör inte begränsas till effek- ter av konsumtion i snäv bemärkelse, och det är relevant att även väga in effekter av politiska beslut. Det tydliggörs i generationsmålet att arbetet med att lösa de svenska miljöproblemen ska ske utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Utskottet an- sluter sig till regeringens bedömning och konstaterar att den internatio- nella aspekten är väl tillgososedd i det föreslagna generationsmålet.31 2009/10:155. 2009/10:MJU25. 2013/14:145. 2009/10:155. 2009/10:MJU25. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning I samband med att 1999 fattade beslut om gene- rationsmålet föreslog regeringen en ny struktur för arbetet med miljömål genom 15 nationella miljökvalitetsmål som skulle bestäm- ma vilket miljötillstånd som ska uppnås i ett generationsperspek- tiv.32 beslutade om det 16:e miljökvali- tetsmålet – Ett rikt växt- och djurliv.33 I propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete sade regeringen att det faktum att beslutar om miljökvalitetsmålen ger en tyngd och stabilitet åt systemet och att det skapar förutsättningar för en långsiktig planering för samhällets aktörer. Om hur miljökvalitetsmålen ska tolkas sade regeringen att