sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — Personer med nedsatt funktionsförmåga inkluderas i miljöer och i användningen av produkter eftersom de är utformade för att fungera för alla. Detta ”design för alla”-perspektiv omfattar bland annat bruksföremål, privata samt offentliga miljöer, byggnader, IT-produkter och tjänster som ska vara tillgängliga och användbara för alla människor så långt som möjligt. Utgångspunkten i en så kallad designprocess är användarperspektivet. En cirkulär designprocess har en iterativ, upprepande karaktär vilket är ett relevant sätt att betrakta dagens hållbara processer inom design och även inom arkitektur. Processen är ett sätt att genom design testa, experimentera, visualisera, reflektera och modellera för att åstadkomma det mest fördelaktiva resultatet. Användarperspektivet är centralt inom design för tjänster, eller servicedesign, vilket är ett betydelsefullt verksamhetsområde inom design. Servicedesign används inte bara för att utveckla företagens tjänster utan också i allt större utsträckning i utvecklingen av det offentliga. Design används bland annat för att utforma vårdens, eller arbetsförmedlingens möte med brukaren och för det växande antalet elektroniska tjänster som myndigheter, kommuner och landsting erbjuder. Tekniken möjliggör gränssnittet mellan myndighet och människa, i kommunikation och utformandet av tjänster och mänskliga behov integreras med tekniska möjligheter. I deltagarorienterad, eller participatory design, inkluderas brukare och andra intressenter aktivt i det aktuella problemet eller frågeställningen som processen utgår från. Användare, utvecklare och företag tar tillsammans fram produkter, tjänster eller system i en gemensam process. Ett exempel är designer och användare som tillsammans utvecklar nya eller befintliga datorprogram, vilket möjliggör ett samskapande. Ny produktionsteknik, som till exempel 3D-teknik, öppnar möjligheten för fler att producera och därmed också att vara med i designprocessen av en produkt. Hållbarhetsfrågor med ett mer processbaserat förhållningssätt påverkar också förståelsen av design. Design bidrar till utvecklingen av miljötekniska innovationer och förändringen mot en cirkulär ekonomi där produktlivscykeln spelar avgörande roll redan i utvecklingsstadiet. Återvinnings- och uppgraderingsbara produkter utvecklas och relationen till användaren förändras i och med nya sätt att dela resurser och produkter. Design kan också påverka den sociala hållbarhetet genom designbeslut vid till exempel material- eller produktionsval. Socialt och materiellt hållbara produktions- och konsumtionsmönster ska därför prägla design i alla led av processen. Parallellt med den problemlösande och mervärdeskapande praktiken löper också konsumtions- och normkritiska spår. Design är, liksom form och arkitektur, således inte ett neutralt praktikområde utan kan användas för att peka på fenomen som hindrar en utveckling mot ett hållbart samhälle. 3.6Arkitektur, form och design är delar i en helhet En gemensam uppfattning om vad arkitektur, form eller design gör har stor betydelse, till exempel när ett nytt bostadsområde ska planeras och byggas, i bevarandet av kulturhistorisk bebyggelse eller när man i tjänstedesignsammanhang ska utveckla en myndighetstjänst. Arkitektur, form och design påverkar ofrånkomligen invånarnas vardag och deras olika möjligheter, behov och preferenser på många sätt. En kontinuerlig diskussion om och kommunikation av det sammanhållna området utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö bidrar till att möta samhällets utmaningar. För att fullt ut utnyttja områdets potential bör de involverade parterna i till exempel en byggprocess ha en gemensam förståelse för vilka möjligheter området kan ge och vilka kunskaper utövarna har. Arkitektur, form och design är delar i ett sammanhållet område. Området arkitektur, form och design omfattar en stor bredd och mångfald, med olika discipliner och professioner. Området har också nära anknytning till flera andra områden och discipliner. I strävan mot ett hållbart samhälle behövs en ömsesidig öppenhet och respekt mellan olika områden. Samverkan och tvärdisciplinära arbetsfält ger en större bredd och ökar möjligheterna till att stärka området, både dess olika delar och som helhet. 4Perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningar för området 4.1Gestaltad livsmiljö – ett perspektiv för arkitektur, form och design Arkitektur, form och design är olika discipliner och skiljer sig åt på flera sätt. Utredningen menar dock att det finns viktiga fördelar med att se arkitektur, form och design som en helhet. Området har också nära anknytning till flera andra områden och discipliner. För att forma ett hållbart samhälle behövs en ömsesidig förståelse, öppenhet och respekt mellan olika områden. Samverkan och tvärdisciplinära arbetsfält ger en större bredd och ökar möjligheterna till att stärka området både som delar och som helhet. Styrkan i detta perspektiv är samverkan inom det större sammanhang där arkitektur, form och design verkar. Gestaltad livsmiljö är, förutom namnet på utredningen, även benämningen på det perspektiv som utgör kärnan i den nya politik som föreslås. Utredningen utgår från ett holistiskt perspektiv, en helhetssyn på formandet av människans hela livsmiljö, där arkitektur, form och design är ett sammanhållet område och där människan är utgångspunkten. Arkitektur, form och design ska med hänsyn till naturens villkor och i samverkan med andra samhälls- och politikområden och näringslivet, forma människans livsmiljö på ett hållbart, jämlikt och demokratiskt sätt. Arkitektur, form och design tillhandahåller betydelsefulla verktyg och metoder som kan bidra till en hållbar samhällsutveckling och till individers möjlighet att ta plats i samhället. Utformningen av livsmiljön ska ske med hänsyn till människans möjligheter, behov och preferenser och till både den befintliga och Perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningar för området den framtida gestaltade livsmiljön. Kulturhistoriska värden och miljövärden ska respekteras och integreras. Arkitektur, form och design skapar stora värden för samhället som är både kort- och långsiktiga. På grund av att vår omgivande gestaltade miljö upplevs och värderas på olika sätt, betraktas värdet av det formgivna också som subjektivt och därmed omätbart. Ofta prioriteras därför till synes rationella och kortsiktigt ekonomiska aspekter. Utredningen vill peka på att dessa ”omätbara” värden i allra högsta grad blir mätbara. För att ta ett byggprojekt som exempel kan resultatet av att välja kortsiktiga lösningar bli höga kostnader för drift och underhåll eller anpassningar i efterhand. I ett större samhällsekonomiskt perspektiv i form av segregation och ohälsa eller negativa effekter på miljö och naturvärden. Med utgångspunkt från perspektivet gestaltad livsmiljö kan en sammanhållen process drivas där människan är i centrum och flera faktorer vägs in för att åstadkomma ett attraktivt, långsiktigt, ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart resultat. Den gestaltande kompetensen är central. Genom att tidigt stärka och ge utrymme för utövare inom arkitektur, form och design skapas större möjligheter för att utveckla områdets kraft, som enskilda kunskapsfält och som delar i den helhet som perspektivet gestaltad livsmiljö utgör. Vi står inför ett omfattande arbete med att utveckla samhället. Effekterna av den pågående globaliseringen är tydliga. En kraftig urbanisering, ohållbar resursförbrukning, ökande segregation, skillnader i hälsa och klimatförändringar utmanar människors livsmönster i takt med en omvälvande teknikutveckling som vi bara har sett början på. Initiativet att samla arkitektur, form och design till ett sammanhållet område togs av handlingsprogrammet Framtidsformer och utgångspunkten är fortfarande relevant. Utredningen anser dock att det krävs en bredare förankring i samhället, i politiken, hos näringslivet och invånarna för att på riktigt kunna leda in utvecklingen mot ett hållbart och demokratiskt samhälle. Det holistiska synsättet är en förutsättning för att åstadkomma just detta och det är utifrån det perspektivet som utredningen nu formulerar förslag på en gemensam politik för arkitektur, form och design. Perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningar för området Utredningens utgångspunkt är att arkitektur, form och design i samverkan med andra kunskapsområden kan bidra till att förstå och möta samhällets stora utmaningar. Några av utmaningarna definieras i utredningens direktiv som klimatförändringar, miljöhänsyn, boende, transportmönster, digitalisering, urbanisering, utanförskap och en åldrande befolkning. Enligt tilläggsdirektiven ska utredningen dessutom belysa hållbar utveckling samt dialog och delaktighet. Utredningen anser att även globalisering, skillnader i hälsa, demografi, tillgänglighet, landsbygdens utveckling, kunskapsutveckling och en rättvis fördelning av välfärd utgör viktiga utmaningar. Utmaningarna som beskrivs i direktiven och utredningens tillägg sammanfattas i fyra rubriker som utredningen ser som mest relevanta i förhållande till perspektivet gestaltad livsmiljö. Hållbar utveckling är central för alla identifierade utmaningar och har därför en övergripande rubrik. •Urbanisering, stadens och landsbygdens utveckling Utredningen vill förtydliga att med utmaning avses dels svårigheter som samhället står inför, dels samhällsutvecklingens möjligheter till förändring. Beskrivningarna i kommande avsnitt handlar därför både om problem och om möjligheter där arkitektur, form och design direkt eller indirekt spelar en roll i hur problem kan lösas. kommer nya utmaningar att formuleras och de befintliga att skrivas om. Perspektivet gestaltad livsmiljö ska därför kunna följa och växa med samhällsutvecklingen. En aktiv, debatterande och engagerad arkitektur-, form- och designpolitik kommer att ha fortsatt relevans. Utredningen föreslår därför att politiken för området bör ha en processkaraktär, den ska vara pågående med kontinuerliga avstämningar. Politikens riktning och innehåll ska med regelbundet utvärderas och nya insatser initieras. Det är ett förhållningssätt som har många fördelar. Perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningar för området kommer att vara aktuell och relevant, de befintliga insatserna kommer att utvärderas och synliggöras för invånarna och samhället i stort så att en kontinuerlig diskussion kan pågå kring hur arkitektur, form och design kan möta samhällets utmaningar och övergripande politiska mål. I den tongivande rapporten gemensamma framtid, även kallad , som togs fram på uppdrag av () 1987, beskrivs hållbar utveckling som ”en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov”.1 pekade på att en hållbar miljömässig utveckling är en förutsättning för såväl social utveckling som ekonomisk tillväxt. har de tre dimensionerna – miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet – fått ett stort inflytande i förståelsen av hållbar utveckling. FN:s förslag för nya hållbarhetsmål har antagits 2015.2 Här finns sjutton mål om ett globalt perspektiv för utrotande av fattigdom, ökad jämställdhet, uppbyggnad av hållbara infrastrukturer och konsumtion. Utgångspunkten är en grundläggande omformning av hur värden skapas, samhällen organiseras och ekonomiska modeller utformas. I definieras den miljömässiga dimensionen i de nationella miljökvalitetsmålen och i generationsmålet. De mänskliga, kulturella och sociala aspekterna ges allt större tyngdpunkt i förståelsen av hållbarhet. Miljön kan sägas vara förutsättningen och den dimension som sätter våra gränser medan den ekonomiska dimensionen ger oss medel att på lång och kort sikt nå våra mål. Forskarna inom den nationella forskningsmiljön för urban- och bostadsforskning Critical (CRUSH) vid , påminner dock om att tre dimensioner inte enbart utgör ”en harmonisk triad” utan även 1Report of the World Commission on Environment and Development: Our Common Future, 2www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/ Perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningar för området rymmer motstridiga intressen och potentiella konflikter.3 De framhåller att jämlikhetsaspekten är viktig i förståelsen av hållbarhet. För att möta utmaningen om en hållbar samhällsutveckling måste klyftorna ses ur flera perspektiv och samhälleliga strukturer och betraktas utifrån hur de gemensamt leder till ojämlikhet. Klyftorna i samhället ökar ekonomiskt, socialt och geografiskt. Delegationen för hållbara städer, som var verksam , pekade på hur resurssvaga hushåll har kommit att koncentreras till bostadsområden med en sämre välfärdsutveckling. Städerna har fått en ökad social, ekonomisk och rumslig uppdelning vilket bidrar till en minskad sammanhållning och ökad ohälsa enligt delegationen. Rättvisa och jämlika förhållanden där människor har förtroende och tillit till varandra är förutsättningen för en hållbar samhällsutveckling. Ett sätt att nå detta är att invånarna har möjlighet att delta i utformningen av sin vardag, i gestaltandet av sin livsmiljö. Långsiktiga och holistiska modeller utvecklas för att kunna möta den komplexa utmaning som skapandet av en social hållbarhet innebär. I Kommissionen för ett socialt hållbart , även kallad , pekas på behovet av att utveckla ekonomiska modeller som ger en helhetsbild av samhällsekonomin, där flera delar av ekonomin samverkar till en bred och långsiktig syn på hur kostnader och värden ska betraktas . Utarmningen av jordklotets resurser påverkar alla människor. Resurserna är ändliga och den globala befolkningen måste börja leva inom ramarna för vad som är miljömässigt möjligt. I regeringsförklaringen definierades klimatfrågan som ”vår tids ödesfråga”. Förändringarna i klimatet definieras som ett globalt säkerhetshot. Regeringen har framhållit att de nationella miljökvalitetsmålen ska nås, vilket kommer att kräva omfattande insatser från alla samhällssektorer. 3 /Forskning/Sok-pagaende-forskning/Critical-Urban-Sustainability-Hub- CRUSH/ Perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningar för området Miljömålen har utvecklats och ett flertal miljökvalitetsmål berör området arkitektur, form och design. Hur den fortsatta utvecklingen av samhället tillåts ske, med hänsyn till urbanisering, bostadsbyggande, transportsystem, arbetsplatser och möjligheter till rekreation, påverkar i stor utsträckning möjligheterna att nå de uppsatta målen. I stora delar av världen är människors konsumtions- och levnadsvanor ohållbara och måste bli mindre resurskrävande. Befintliga produktionsmönster har betydelsefulla och till stor del ännu outnyttjade möjlighet att förändras genom att produkter designas utifrån krav på vilka resurser som tas i anspråk, och med medvetenhet om produktionsförhållanden och förutsättningar för materialets användning och återbruk. Hanteringen av jordens resurser ska betraktas ur både globalt, nationellt och lokalt perspektiv. Det är en fråga om jämlikhet i resursfördelningen. Målet om ett hållbart samhälle berör inte heller bara städerna utan förutsätter också en livskraftig landsbygd. Det ökande antalet småskaliga matproducenter runt om i landet bidrar till både sysselsättning, en levande landsbygd, ökad ekologisk odling och närproducerade alternativ. Den miljömässiga utmaningen är starkt kopplad till en teknisk utveckling och här ligger stora möjligheter i hur ny grön teknik utvecklas med syfte att öka energieffektiviteten, hindra miljöförstöringen och minska de klimatpåverkande utsläppen. Den starka tillväxt som miljöteknikbranschen har genomgått visar på den gröna ekonomins potential. konstaterar i Spetstekniker för miljömålen att betydande resurser används i , EU och globalt för att utveckla IT-, bio-, rymd- och nanotekniker som strategiska spetsområden och att det är rimligt att förvänta sig att detta också kan påverka möjligheterna att lösa dagens och framtidens miljöproblem.4 Här visas hur nya material och materialhantering utvecklas för integrerade kretsloppssystem och för en effektivare energianvändning. Nya lösningar på många områden stödjer de aktuella miljömålen och här kan en brukarfokuserad designprocess bidra till ett innovativt tankesätt kring hur tekniken kan anpassas och stödja samhällets behov av breda lösningar. 4 Spetstekniker för miljömålen, rapport 5933, . Perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningar för området Ekosystemstjänster kommer till användning för att synliggöra ekosystemets betydelse för samhällsutvecklingen. Ekosystemtjänster beskrivs av som ekosystemens direkta och indirekta bidrag till människors välbefinnande. Tjänsterna som kommer från ekosystemen är bland annat luft- och vattenrening, jordbildning, primärproduktion och naturupplevelser som kan påverka människors hälsa positivt. Enligt etappmålet för biologisk mångfald ska biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster vara allmänt kända och integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället där det är relevant och skäligt . Att forma livsmiljön för en växande befolkning ska utgå från målet att åstadkomma en resurseffektiv infrastruktur som utgår från invånarnas behov och de rumsliga sambanden och från hållbara transporter och inkluderande samhällsservice. Kunskapsunderlag och Klimatscenario för energieffektivisering och begränsad klimatpåverkan (TRV 2014:137) pekas på att samhället står inför en stor utmaning i att minska transportsektorns energianvändning. Det kommer inte att räcka med effektivare fordon och ökad användning av förnybar energi för att det nationella klimatmålet ska nås. Ett transportsnålare samhälle är förutsättningen för minskade utsläpp av klimatgaser. Flyget och personbilen måste få en minskad roll som transportmedel. Kommunikationen kommer i större grad behöva lösas genom effektiv kollektivtrafik och förbättrade möjligheter att gå och cykla. Nya hållbara ekonomiska modeller tas fram för att möta miljöutmaningen. Ett exempel är cirkulär ekonomi, vars syfte är ett bättre utnyttjande av materiella resurser. Cirkulär ekonomi har i motsats till den linjära traditionella förståelsen av produktlivscykeln – producera-förbruka-kasta bort – utvecklats för att beakta produkten och materialet i ett kretslopp. Redan i första steget av processen ska målet vara att ta fram återvinningsbara och uppgraderingsbara produkter, där materialet tas till vara för återbruk eller används till annat. Relationen till konsumenten är därför inte längre linjär utan cirkulär. Här skapas utrymme för innovativa affärsmodeller för tjänstedesign som bygger på uthyrning, abonnemang och delande av resurser och för lokal Perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningar för området produktion som sker i samklang med naturens resurser och med en hög grad av delaktighet hos användarna. Livscykelperspektivet måste också omfatta byggsektorn i betydligt större grad än vad det gör . I ett storskaligt perspektiv har enskilda konsumenters förbrukning en viktig men inte avgörande klimatpåverkan. Den stora förändringen måste ske inom byggandet. En studie från Kungl. () och Byggindustrier pekar på att klimatbelastningen är lika stor i byggprocessen som vid drift av det färdigbyggda huset under 50 år.5 Utredningen anser att det är nödvändigt att byggsektorn utvecklar miljömässigt hållbara system för byggandet och att det finns en stor och viktig potential inom byggsektorn för det. Hållbarhetskraven omfattar också det befintliga bostadsbeståndet i staden och på landsbygden. Nyproduktionens omfattande resursförbrukning gör det än mer viktigt med bevarande och vidareutveckling av det befintliga. Här kan historisk byggkunskap och småskalig produktion med stor materialkunskap påverka det hållbara byggandet. Att förvalta den existerande bebyggelsen med respekt för kulturvärden är en klok resurshushållning. Medveten stads- och regionplanering är ett sätt att åstadkomma så kallad resiliens i samhällsystemen, det vill säga så att de är motståndskraftiga och har en anpassningsförmåga för större påfrestningar, som till exempel klimatförändringar. I denna struktur är människor och natur så pass starkt kopplade att de bör uppfattas som ett helt sammanvävt socialekologiskt system.6 Klimatutmaningen är komplex. En hållbar samhällsplanering måste därmed utgå från att motivera och åstadkomma livsstilsförändringar. Livsmiljöns utformning ska möjliggöra en minskad förbrukning av resurser och en minskad miljöbelastning. Den tekniska utvecklingen griper in i allt större delar av människornas liv och omformar villkoren för såväl det offentliga som för näringslivet och det privata. 5Klimatpåverkan från byggprocessen, En rapport från IVA och Byggindustrier, 2014. 6www.stockholmresilience.org/download/18.10119fc11455d3c557d6d20/1398172489421/S U SR C vadarresiliens sidaApril2014.pdf Perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningar för området globaliseringen genom att nya produktions- och handelsmönster växer fram. Tekniken möjliggör möten och sammankopplingar globalt, inom landet och mellan stad och landsbygd, vilket gynnar internationalisering av små och medelstora företag. Här finns utrymme för innovationer och affärsutveckling och en demokratisk organisering. Mängden digitaliserad data i världen växer snabbt. Som en följd av denna utveckling har big data kommit att bli ett viktigt begrepp. Utifrån en stor mängd data med hög komplexitet går det att med hjälp av avancerad teknik snabbt få tillgång till aktuell information.7 Olika former av applikationer designas för att göra denna information begriplig och tillgänglig på relevanta sätt. utgör den stora informationsmängden ett ökande hot mot den enskildes integritet och gör det svårt för individer att orientera sig och verifiera all information som finns att tillgå. Teknisk utveckling påverkar i grunden den samtida produktionen av varor och tjänster. Datorisering och robotisering förändrar stora delar av arbetslivet genom att fler jobb, och andra typer av tjänster, än vad vi trott, kommer att ersättas av datorer och robotar. publicerade en studie som visar att av dagens anställda kan komma att ersätts av digital teknik. Det betyder att cirka 2,5 miljoner jobb i kan påverkas.8 Att förutse den teknologiska utvecklingen är dock erkänt svårt. Yrken som kräver kreativitet och social förmåga kan komma att bli de som påverkas minst genom att rutinarbete robotiseras. Tekniska tjänster, digitalisering och trådlösa nätverk förändrar också arbetslivets förutsättningar då man inom många yrkeskategorier blir mindre beroende av arbetsplatser. Strukturer för arbetet förändras därmed och möjliggör innovation, nyskapande idégenerering utanför etablerade strukturer, och bildandet av nya företag där sammankopplingar av kunskap och behov formas. Den kollaborativa ekonomi, att dela resurser, produkter och tjänster, underlättas av teknikutvecklingen. Traditionella produktionsmönster och sättet att utveckla och designa nya varor och 7HM Government Horizon Scanning programme, Emerging technologies: , 2014. forskning, Vartannat jobb automatiseras – utmaningar för , rapport . Se även: Dr. . 2013 The Future of Employment: How Susceptible are to Computerisation?, . Perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningar för området tjänster utmanas.9 Inom EU ses denna samverkans- och deltagarkonsumtion som ”ett fördelaktigt komplement till konsumtionssamhället genom en produktionsekonomi som erbjuder innovativa, ekonomiska, sociala och miljömässiga fördelar”.10 EU kopplar den ökande samverkans- och deltagarkonsumtionen till en förändrad syn på arbetet och identifierar en potentiell källa till ökad sysselsättning . formuleras en kritik som menar att ett verkligt jämlikt delande är en liten del av utvecklingen.11 Produktbegreppet har också förändrats genom att fysiska produkter i allt högre grad har ett digitalt innehåll med tjänster, service och kommunikation. Service är dessutom en produkt som designas och som har en allt större exportpotential.