sou · H3B316 · 2015-03-10 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om immaterialrättens roll i innovationssystemet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Till statsrådet och chefen för beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur statens framtida insatser inom det immaterialrättsliga området ska utformas för att på bästa sätt stödja innovation och tillväxt, samt hur insatserna ska finansieras. Chefen för , statsrådet , utsåg generaldirektör till särskild utredare. anställdes som sekreterare i utredningen . förordnades följande personer som experter i utredningen: departementssekreterare (), departementssekreterare (), kansliråd (), kansliråd () och chefsjurist (Verket för innovationssystem). Härmed överlämnas betänkandet Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar (SOU 2015:16). Utredningens uppdrag är därmed slutfört. 1.1Förslag till förordning med instruktion för Myndigheten för immateriella rättigheter .............................. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Hur utredningen har arbetat ................................................... Immateriella tillgångar, innovation och tillväxt............... Immateriella rättigheter och immateriella tillgångar ............. Samhällets motiv för att bevilja immateriella rättigheter....... Immateriella tillgångar och värdeskapande ............................ Förändringar i omvärlden........................................................ Värdekedjor är globala.................................................. 3.4.2 Tjänsteinnehållet i produkter ökar och nya affärsmodeller växer fram............................................. 3.4.3 Samarbete är kärnan i innovationsprocesser ............... 3.5.2 Vartannat svenskt företag är innovativt ...................... 3.5.3 Innovationssystemet behöver ändå förstärkas............ Immateriella tillgångar i svenska företag................................ Immateriella tillgångar och innovation i politiken ................ Immateriella tillgångar uppmärksammas i svensk forsknings- och innovationspolitik ............................. Flera länder utvecklar nationella IP-strategier ........... Innovationssystemet för immateriella tillgångar.............. Rådgivare och finansiärer ........................................................ Forskningsråd och forskningsstiftelser ...................... Internationella organisationer och program .......................... European Patent Office ............................................... Office for Harmonization in the Internal Market ..... European IPR Helpdesk .............................................. PRV:s nuvarande verksamhet....................................... Uppdrag och organisation ....................................................... Uppgift och mål............................................................ Organisation och ledning............................................. Efterfrågan på PRV:s verksamhet ........................................... 5.2.4 Periodisk skrift och personnamn................................. Ekonomi och finansiering ....................................................... 5.3.1 Övergripande om PRV:s ekonomiska 5.3.2 PRV:s ekonomi ......................................... 5.3.3 Historisk utveckling av PRV:s ekonomi ..................... 5.3.4 Kostnader och intäkter från PRV:s avgifter för patent och varumärken ................................................. Innovationsfrämjande insatser vid patentverk i ett Patent - og Varemærkestyrelsen ................................... Deutsches Patent - und Markenamt 6.4.1 ..............................U.S. Patent and Trademark Office 6.5.1 ..............................Intellectual Property Office 6.6.1 .................Intellectual Property Office of 7 Behov av utveckling .................................................. 7.1Medvetenheten om immateriella tillgångar behöver öka i 7.2Kompetensen om affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar behöver höjas................................... 7.3Det finns behov av marknadskompletterande finansiering för företagsspecifika strategier......................... 7.4Ansökningar om immaterialrättsligt skydd måste granskas snabbt och med hög kvalitet.................................. 7.5 En god tillgång på IP-kompetens måste upprätthållas........ 7.6Universitet och högskolor behöver förstärka sin hantering av immateriella tillgångar ..................................... 7.7Fördjupa underlagen för forsknings- och 7.8Det bör vara möjligt att ifrågasätta och försvara immaterialrättsligt skydd till en rimlig kostnad .................. 8.1.1 Bör PRV fokusera på kärnverksamheten eller utveckla en rådgivande roll?....................................... 8.1.2 Är det viktigt för att PRV kan behålla sin 8.1.3 Bör PRV inrikta sig på att stärka den nationella verksamheten eller söka internationella allianser? 8.2.1 Översikt över förslagen ............................................. Inrätta ett Råd för immateriella tillgångar ........................... 8.4Förstärk kunskapsutvecklingen om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk 8.5 Betona betydelsen av immateriella tillgångar i styrdokument för vissa myndigheter och statliga bolag...... 8.6Förläng uppdrag att finansiellt stödja företags hantering av immateriella tillgångar...................................... 8.7Förstärk PRV:s verksamhet inom information och 8.8Ändra PRV:s namn till Myndigheten för immateriella Ändra finansieringsform för PRV till anslagsfinansiering .. Principer för avgiftsfinansiering ................................ Uppfyller PRV:s avgifter riktlinjerna för Höj avgifterna för patent....................................................... 8.10.1 Höj ansökningsavgiften för nationella patent från 8.10.2 Höj årsavgifterna för patent .............. Utveckla den statliga FoU-finansieringen för att uppnå en bättre hantering av immateriella tillgångar ...................... 8.11.1 Forskningsfinansierande myndigheter bör utarbeta planer för hantering av immateriella 8.11.2 Forskningsfinansierande myndigheter bör tillåta att av medlen används till att utreda frågeställningar kring immateriella tillgångar ........... Öka kunskapen om immaterialrätt och immateriella tillgångar vid universitet och högskolor ............................... 8.12.1 Förstärk innovationskontorens roll för en strategisk hantering av immateriella tillgångar vid universitet och högskolor........................................... 8.12.2 Öka kunskapen om användning av patentinformation inom forskning............................ 8.12.3 Uppmuntra införandet av kurser om immaterialrätt och immateriella tillgångar i masterprogram och forskarutbildning ...................... Konsekvenser för staten........................................................ Konsekvenser för små företag .............................................. Konsekvenser för övriga områden........................................ Grundläggande om immaterialrätt ............................ Förteckning över intervjuade organisationer ........... Utredningens huvuduppgift är att föreslå hur statens framtida insatser inom det immaterialrättsliga området ska utformas för att på bästa sätt stödja innovation och tillväxt, samt hur insatserna ska finansieras. Utredningens direktiv beskriver att det är grundläggande för den svenska ekonomin att företag och individer har förmåga och möjlighet att skydda sina immateriella tillgångar. Utredningen ska göra en översyn av PRV:s roll i det innovationsfrämjande systemet och föreslå vilka konkreta innovationsfrämjande uppgifter myndigheten ska ha . PRV:s roll ska analyseras i förhållande till andra statligt finansierade aktörer som främjar innovation. I detta ingår att belysa betydelsen av granskningen av immateriella rättigheter i . Dessutom ska utredningen föreslå vilken finansieringsform PRV ska ha, samt analysera och vid behov föreslå förändringar av avgiftssystemet för patentansökningar. Utgångspunkten för utredningen är näringslivets och individers behov av statliga insatser på det immaterialrättsliga området och hur PRV:s kompetens bäst kan tas till vara för att bidra till förmågan till värde- och affärsskapande utifrån immateriella tillgångar i . Utredningen har tagit fasta på begreppen värde- och affärsskapande, och fokuserat på hur immateriella tillgångar i kan skapa värde, oavsett om tillgångarna går att skydda eller om andra strategier behövs för att ta till vara på deras värde. föreslå framtida statliga insatser har tolkats brett och inte avgränsats enbart till insatser där PRV skulle vara en lämplig utförare. Genom att intervjua ett 30-tal företag och organisationer och ta del av rapporter inom området har information om behov och förslag på satsningar samlats in. Utredningen har även sammanträtt med en expertgrupp och en referensgrupp. Immateriella tillgångars betydelse ökar En immateriell rättighet ger innehavaren ensamrätt till resultatet av en intellektuell prestation, vilket kan vara en uppfinning, ett varumärke, en design, en roman, en bild m.m. Till de immateriella rättigheterna räknas upphovsrätt, patent, varumärkesskydd, designskydd, firmaskydd och växtförädlarrätt, men även t.ex. licenser till nämnda skydd. Immateriella tillgångar är ett bredare begrepp som innefattar alla tillgångar som inte är fysiska. Det kan utöver immateriella rättigheter även vara kundregister, företagshemligheter, arbetsmetoder, goodwill m.m. Individer, organisationer och företag behöver vara medvetna om vilka immateriella tillgångar de har och använder, och hur de ska hantera dessa tillgångar för att skapa affärsvärde och nytta. I en värld där företagens värdekedjor är globala, där innovationsprocesser alltmer sker i samarbete med andra, där tjänsteinnehållet i produkter ökar och där företagen strävar efter unika erbjudanden till sina kunder är en strategisk hantering av immateriella tillgångar central. har frågor som rör immaterialrätt och immateriella tillgångar kopplat till innovation fått ett ökat utrymme i svensk politik. Det finns också flera exempel på länder som har tagit fram nationella strategier för immateriella tillgångar. Behov av statliga insatser Utredningen har under arbetets gång identifierat behov av statliga insatser på följande områden: Medvetenheten om immateriella tillgångar behöver öka i många delar av samhället. Frågor rörande immateriella tillgångar och rättigheter behöver också komma högre upp på den politiska agendan. Kompetensen om affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar behöver höjas hos såväl företag som hos offentliga rådgivare och privata konsulter. Dessa frågor behöver integreras i innovations- och affärsrådgivning. Det finns behov av marknadskompletterande finansiering så att företag kan anlita expertkompetens och utveckla specifika strategier för att hantera immateriella tillgångar i sin affärsverksamhet. Ett dedikerat stöd ger också företagen incitament att utarbeta sådana strategier, något som annars riskerar att prioriteras ned till förmån för annat innovations- och utvecklingsarbete. Ansökningar om immaterialrättsligt skydd måste granskas snabbt och med hög kvalitet. En god tillgång på IP-kompetens måste upprätthållas. PRV spelar en viktig roll för kompetensförsörjningen i och myndighetens patentingenjörer och jurister utgör en betydande rekryteringsbas för näringslivet och konsultföretag. Universitet och högskolor behöver ytterligare professionalisera sin hantering av immateriella tillgångar, och innovationskontorens verksamhet inom området har potential att vidareutvecklas och stärkas. Det finns en potential i att öka användningen av patentinformation som underlag för att planera, styra och bedriva forsknings- och innovationssatsningar. En avsevärd del av all publicerad teknisk information hittas i patentdokument, men denna kunskap utnyttjas inte tillräckligt. Företag och individer har ett behov av att både kunna ifrågasätta och försvara ett immaterialrättsligt skydd till en rimlig kostnad. Utredningen lägger ett antal förslag som rör statliga insatser inom det immaterialrättsliga området för att stödja innovation och tillväxt samt PRV:s roll och finansiering. En viktig utgångspunkt för förslagen är de behov som identifierats. Inrätta ett Råd för immateriella tillgångar Kunskapen hos myndigheter och andra aktörer i innovationssystemet behöver öka om vilka insatser de olika aktörerna gör som har betydelse för individer och företags hantering av immateriella tillgångar. Regeringen bör därför inrätta ett Råd för immateriella tillgångar vid PRV. Rådet ska vara ett forum för myndigheter, statliga bolag och andra aktörer i innovationssystemet att utbyta erfarenheter och information sinsemellan. Rådet skulle också ge regeringen ett forum för att fånga upp trender, följa internationell utveckling och analysera behov av insatser. Som ett led i att öka kunskapen om immateriella tillgångars betydelse för innovation och ekonomisk tillväxt bör även ett Programråd för forskningsfrågor inrättas, som ska finansiera forskning inom området med . Programrådet bör knytas till ovan nämnda Råd för immateriella tillgångar. Integrera arbete med immateriella tillgångar i myndigheter och statliga bolags verksamhet Ett flertal myndigheter och statliga bolag behöver aktivt arbeta för att professionalisera hanteringen av immateriella tillgångar i den verksamhet de stöttar och finansierar. Utredningen föreslår att regeringen i instruktioner och ägardirektiv understryker vikten av att myndigheter och statliga bolag hanterar immateriella rättigheter systematiskt och professionellt. Ge finansiellt stöd till hantering av immateriella tillgångar ur ett affärsstrategiskt perspektiv Företag behöver kunskap om hur de ska hantera immateriella tillgångar ur ett affärsstrategiskt perspektiv. Små och medelstora företag är ofta beroende av att anlita extern kompetens för att arbeta med dessa frågor. Regeringen gav 2011 PRV och i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det offentliga stödet till små- och medelstora företags hantering av sina immateriella tillgångar. Utredningen bedömer att satsningen har varit framgångsrik, och föreslår att regeringen även fortsättningsvis ger i uppdrag att genom finansiellt stöd till hantering av immateriella tillgångar bidra till att öka små och medelstora företags konkurrenskraft. Uppdraget bör omfatta –2020, och bör bedrivas i samarbete med PRV. Behåll PRV:s fokus på kärnverksamheten och utöka myndighetens informationsuppdrag PRV:s viktigaste roll i innovationssystemet bör även fortsättningsvis vara att bedriva kärnverksamheten, dvs. att tillhandahålla hög kvalitet i granskningen av immateriella rättigheter och uppfylla sina serviceåtaganden. Att PRV kan behålla sin status som PCT-grans- kande myndighet är av stor betydelse för att upprätthålla den kvalitet och bredd i granskningen som efterfrågas. Myndigheten och dess tjänster ska också kännetecknas av hög tillgänglighet för användarna. PRV bör inte få i uppdrag att utveckla en rådgivande roll. Det finns ett omfattande behov av att höja kunskapen om immaterialrätt. PRV bör få ett tydligt uppdrag och resurser för att sprida behovsanpassad kunskap och information om immateriella rättigheter, inklusive om upphovsrättens innehåll där myndigheten inte har ett uttalat uppdrag . Målgrupperna är breda och myndigheten bör aktivt söka samarbete med andra aktörer för att nå ut i samhället. Utredningen föreslår att del av de medel som tidigare förts över från PRV till statsbudgeten för att finansiera Patentbesvärsrättens verksamhet istället används för att finansiera en sådan förstärkning av PRV:s verksamhet inom information och kunskapsspridning. Utredningen föreslår också att PRV:s namn ändras till Myndigheten för immateriella rättigheter, vilket bättre speglar hela verksamheten. Det nuvarande namnet ger intryck av att verksamheten endast berör patent, vilket är missledande. Ändra PRV:s finansieringsform till anslag PRV:s verksamhet är helt finansierad av avgifter som PRV förfogar över, s.k. specialdestination. Utredningen har analyserat detta förhållande utifrån de riktlinjer som har beslutat om när specialdestination kan användas. Utredningens samlade bedömning är att riktlinjerna inte är uppfyllda och föreslår därför att myndighetens offentligrättsliga verksamhet i fortsättningen ska finansieras med anslag och att avgiftsintäkterna ska föras till inkomsttitel i statsbudgeten. Kopplingen mellan intäkter och kostnader är svag inom de olika verksamhetsgrenarna, och specialdestination av avgifterna främjar därmed inte möjligheterna till hög effektivitet och service. Patentverksamheten står för av PRV:s intäkter. Det är patent som har granskats av European Patent Office som står för majoriteten av patentintäkterna, och för arbetet med dessa patent har PRV relativt låga kostnader. Med en anslagsfinansiering ökar möjligheterna för regering och riksdag att styra verksamheten och besluta om dess omfattning, vilket är särskilt viktigt i när efterfrågan på myndighetens granskningar sjunker och de internationella immaterialrättsliga systemen förändras. Granskningen av nationella patentansökningar och PCT-ansök- ningar är underfinansierad. Utredningen föreslår en höjning av ansökningsavgiften för nationella patent från till , och att årsavgifterna för att upprätthålla ett patent i höjs . Förbättra hanteringen av immateriella tillgångar inom utbildning och FoU-verksamheter Utredningen lämnar ett antal förslag för att öka kunskapen om immateriella tillgångar i utbildning och förbättra hanteringen av immateriella tillgångar i FoU-verksamheter. stryka vikten av att studenter vid masterprogram och forskarutbildningar ges kunskap om immaterialrätt och hantering av immateriella tillgångar. Forskningsfinansiärerna bör få i uppdrag att utarbeta planer för hur de ska verka för att immateriella tillgångar hanteras på ett systematiskt sätt i de forskningsprojekt de finansierar, och av projektfinansieringen bör få användas för att utreda frågeställningar kring immateriella tillgångar. Universitet och högskolor behöver bygga upp kompetens och strukturer som säkerställer att immateriella tillgångar hanteras strategiskt, och innovationskontorens roll i detta arbete bör förstärkas. Utredningen ser också en potential i att utnyttja den information som finns i beskrivningar av patent och föreslår att PRV får i uppdrag att ta fram ett förslag till hur patentinformation i ökad utsträckning kan användas som underlag inom forskning och forskningsfinansiering. med instruktion för Myndigheten för immateriella rättigheter Härigenom föreskrivs följande. 1 § Myndigheten för immateriella rättigheter ansvarar för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn. Myndigheten för register över periodiska skrifter med utgivningsbevis. Myndigheten är internationell myndighet enligt konventionen om patentsamarbete samt handlägger ärenden om registrering av kommunala vapen och om utgivning av periodisk skrift. Myndigheten prövar frågor om tillstånd och dispens enligt vad som är särskilt föreskrivet. Myndigheten ska se till att de regelverk och rutiner myndigheten disponerar över är kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företag. 2 § Myndigheten ger ut publikationer såsom patentdokument, årsregister till patent, tidning för kungörelser om patentansökningar och patent, registreringstidning för varumärken, registreringstidning för mönster och tidning för kungörelser av efternamn. Myndigheten utfärdar bevis och utdrag ur myndighetens register. 3 § Myndigheten ska tillhandahålla behovsanpassad information om immateriella rättigheter som är relevant för olika intressenter. Myndigheten ska också genomföra insatser för att öka kunskapen om immaterialrättens innehåll, inklusive upphovsrätt, och det immaterialrättsliga systemet. 4 § Myndigheten ska långsiktigt främja tillväxt samt stärka innovationsförmåga och konkurrenskraft i hela landet. Myndigheten ska samverka med andra berörda nationella, regionala och lokala aktörer med uppgift att skapa förutsättningar för innovation och tillväxt. 5 § Myndigheten får bedriva uppdragsverksamhet, såsom att tillhandahålla konsulttjänster för granskning och annan rådgivning, ombesörja bevakning av avgifter för patent, varumärken och mönsterskydd, bedriva kurs- och utbildningsverksamhet samt tillhandahålla tjänster avseende myndighetens dokumentation. Myndigheten får bedriva tjänsteexport som är direkt kopplad till myndighetens verksamhetsområde och som ligger inom ramen för det uppdrag som anges i denna instruktion eller i annan förordning. 6 § Myndigheten får till en stat som inte ingår i Europeiska unionen eller är ansluten till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet föra över personuppgifter i den utsträckning uppgifterna ingår i patent-, varumärkes- eller mönsterdokumentation som 1.utgör allmän handling hos myndigheten, eller a)patentregister eller diarium enligt 7 § patentkungörelsen (1967:838), b)varumärkesregister eller diarium enligt 1 kap. 1 § andra stycket varumärkesförordningen (2011:594), c)mönsterregister eller diarium enligt 6 § mönsterskyddsförordningen (1970:486), eller d)register över periodiska skrifter. 7 § Myndigheten leds av en myndighetschef. 8 § Vid myndigheten ska det finnas ett insynsråd som består av högst tio ledamöter. 9 § Vid myndigheten finns ett rådgivande organ benämnt Rådet för immateriella tillgångar. 1.fungera som nationellt samrådsorgan i frågor som syftar till att öka förståelsen för hantering av immateriella tillgångar hos individer, företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet, 2.organisera kontinuerligt erfarenhetsutbyte, 3.öka kunskapsutvecklingen om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt genom ett programråd för forskningsfrågor, 4.utarbeta en handlingsplan som följs upp och redovisas till regeringen. Myndighetschefen är rådets ordförande. Myndigheten ansvarar för sekretariatsfunktionen i rådet. Rådet ska upprätta en arbetsordning. Regeringen utser de organisationer som ska finnas representerade i rådet. 10 § Generaldirektören är myndighetschef. 11 § Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. Tillämpligheten av viss förordning 12 § Myndigheten ska tillämpa personalföreträdarförordningen (1987:1101). 13 § Avdelningscheferna på patent- och varumärkesavdelningarna eller av dem särskilt förordnade tjänstemän får förordna om muntlig förhandling, om det behövs för att utreda ett ärende. Begäran av sökande eller behörig invändare om muntlig förhandling i patent-, varumärkes-, mönster- eller namnärende får inte avslås om vederbörande inte förut beretts tillfälle att yttra sig vid sådan förhandling. 13 § Utan hinder av vad som anges i 16 § och 21 § första stycket avgiftsförordningen (1992:191) får myndigheten –ta ut avgift för kopia av allmän handling och för utskrift av upptagning för automatisk databehandling även om en beställning inte omfattar tio sidor, samt –ta ut avgift av staten för kopia eller avskrift av allmän handling, utskrift av upptagning för automatisk databehandling, kopia av video- eller ljudbandsupptagning eller utskrift av ljudbandsupptagning samt för bevis och registerutdrag. Myndigheten får ta ut avgifter för den verksamhet som myndigheten bedriver enligt 5 §. 1.Genom denna förordning upphävs förordning (2007:1111) med instruktion för . 2Utredningens uppdrag och arbete Detta kapitel beskriver vad som ingår i utredningens uppdrag, vilka tolkningar och avgränsningar av uppdraget som har gjorts samt hur utredningen har arbetat.