sou · H3B324 · 2015-03-23 00:00:00 — har även sådana tjänster kommit att omfattas av i begränsad utsträckning så att vissa grundläggande principer ska tillämpas på dem. Begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har däremot funnits med sedan sam- arbetet startade och relaterar enligt Hettne till vad som i ett europeiskt perspektiv kan ses som allmännyttigt.34 Madell relaterar begreppet i svensk kontext till välfärdstjänster eller public service.35 Med Lissabonfördraget har även begreppet tjänster av all- mänt intresse, dvs. även innefattande icke-ekonomiska tjänster, blivit en del av EU:s primärrätt genom att ha tagits upp i protokoll 26 till EUF-fördraget.36 Som en förklaring till att begreppet tjänster av allmänt ekono- miskt intresse är oklart i bl.a. pekar Hettne på det historiska arvet att det var ett franskt koncept (Services d’intérêt économique général) som fördes in i det ursprungliga fördraget.37 Wehlander 33Av artikel 5.3 i framgår bl.a. att enligt subsidiaritetsprincipen ska unionen på de områden där den inte har exklusiv befogenhet vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlems- staterna, vare sig på central nivå eller på regional och lokal nivå, och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå. 34Hettne, EU, lokala marknader och allmänintresset, Europapolitisk analys Sieps 2011:3. 35Madell, Tjänster av allmänt intresse – ett svenskt perspektiv, Sieps 2011:8, s. 10 ff. 36Hettne, EU, lokala marknader och allmänintresset, Europapolitisk analys Sieps 2011:3. 37Hettne, EU, lokala marknader och allmänintresset, Europapolitisk analys Sieps 2011:3. Påverkan från EU:s konkurrensrätt ansluter också till det franska politiska och juridiska ursprunget och menar att den traditionen ligger långt från uppfattning som ett frihandelsdrivet land.38 Att begreppsbildningen kan framstå som oklar kan höra samman med att det saknas en EU-rättslig definition av begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Det är medlemsstaterna som har utrymme att själva definiera vad som är en sådan tjänst. har dock huvudsakligen inte gjort det utan endast i begränsad utsträckning använt sig av begreppet i lagstiftningssammanhang. Regeringen har i tidigare lagstiftnings- arbete inte sett ett behov av att åberopa att något är en tjänst i allmänhetens ekonomiska intresse eftersom regeringen på många områden ser nackdelar med en ordning där offentliga åtaganden utförs exklusivt av en aktör på marknaden som getts vissa fördelar. Regeringen har i stället betonat vikten av konkurrens på markna- den.39 11.4.4Sociala tjänster av allmänt intresse Utan att det uttryckligen nämns i EUF-fördraget eller i EU:s lag- stiftning i övrigt används ibland i dessa sammanhang begreppet sociala tjänster av allmänt intresse.40 Dessa kan vara både ekono- miska eller icke-ekonomiska. Som för andra tjänster av allmänt in- tresse gäller att det bara är de ekonomiska som omfattas av unionens konkurrensregler. Kommissionen har i ett meddelande gett sin syn på sociala tjänster av allmänt intresse.41 Kommissionen menar att dessa tjänster skiljer sig från andra tjänster av allmänt intresse genom att bl.a. vara starkt kopplade till individen, vilket också gör att lokala myndigheter spelar en viktig roll i tillhandahållandet av dem och för att uppnå en social sammanhållning i . Förutom rena vårdtjänster menar kommissionen att dels lag- stadgade och kompletterande sociala trygghetssystem som rör hälsa, åldrande, olyckor i arbetet, arbetslöshet, pension och funktions- hinder, dels andra viktiga tjänster som tillhandahålls direkt till indi- 38Wehlander, Tjänster av allmänt intresse ur ett europeiskt respektive ett svenskt perspektiv (i Tom Madell, och [red. ], Den nordiska välfärden och marknaden), s. 41 ff. 2009/10:185 s. 28. 40Se t.ex. Madell, Tjänster av allmänt intresse – ett svenskt perspektiv, Sieps 2011:8 s. 48 ff. 41KOM(2006) 177 slutlig, 26.4.2006. Påverkan från EU:s konkurrensrätt viden är att se som sociala tjänster av allmänt intresse. De senare består för det första av hjälp till personer i en svår livs- eller kris- situation (t.ex. orsakad av skuldsättning, arbetslöshet, drogberoende eller skilsmässa). För det andra består de också av verksamhet för att se till att de berörda personerna åter kan integreras i samhället (rehabilitering, språkutbildning för invandrare) och framför allt på arbetsmarknaden (arbetsträning och återintegrering). Dessa tjänster är ett komplement och stöd för familjer, särskilt för att ta hand om de yngsta och äldsta samhällsmedborgarna. För det tredje ingår i dessa tjänster åtgärder som syftar till integration av personer med långvariga hälsoproblem eller funktionshinder. För det fjärde ingår också subventionerade bostäder för socialt svagare medborgare och grupper. I vissa tjänster kan givetvis alla dessa fyra dimensioner ingå. Meddelandet omfattar inte utbildning. 11.4.5Tjänster som kan vara av allmänt ekonomiskt intresse I avsaknad av en EU-rättslig definition av begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse anses det främst ankomma på med- lemsstaterna att själva avgöra om en tjänst ska betraktas som en sådan. Däremot avgör vad som är ekonomisk verk- samhet. Redan i artikel 14 i EUF-fördraget framgår att unionen har ett ansvar för dessa tjänster inom sin befogenhet. Även kommissio- nen har i sina beslut behövt ta ställning till tjänsters karaktär. Kom- missionens granskning begränsas dock till att undersöka om med- lemsstaterna gjort sig skyldiga till något uppenbart fel (manifest error) i sin bedömning av tjänsterna. har även ställt upp vissa kriterier som ska vara uppfyllda för att tjänsten ska vara allmännyttig. I grunden handlar det om att marknaden inte kan tillgodose det behov som föreligger under rimliga villkor, dvs. det förekommer någon sorts marknads- misslyckande. Den tjänst som det är fråga om ska vara betydelsefull för konsumenterna, vara öppen för alla konsumenter och tillhanda- hållas på likartade villkor.42 Tribunalen har i målet BUPA uttalat att tjänsten ska vara av tvingande karaktär, vilket kan bestå i en skyldighet att erbjuda vissa tjänster till alla medborgare som begär 42 Se t.ex. Hettne, EU, lokala marknader och allmänintresset, Europapolitisk analys Sieps 2011:3. Påverkan från EU:s konkurrensrätt Däremot menar domstolen att behovet inte behöver vara gemensamt för hela befolkningen eller tillhandahållas inom hela om- rådet.43 Till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse brukar i vart fall räknas bl.a. transport, energi och kommunikationer. I praxis har bl.a. lots- ning, postbefordran, eldistribution, vattendistribution, telekom- tjänster och TV-sändningar bedömts vara tjänster av allmänt ekono- miskt intresse.44 I är det främst för dåvarande som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har aktualiserats. Kom- missionen bedömde att den verksamhet som bolaget bedrev var att betrakta som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.45 Svensk kassaservice AB var ett av Posten AB:s dotterbolag och utförde kassa-, bank- och plusgirotjänster. Företaget upphörde med sin verk- samhet vid utgången av 2008. gav () i uppdrag att upphandla grundläggande betaltjänster på orter där bankalternativ saknas. Det politiska målet för grundläggande betaltjänster är att alla i samhället ska ha tillgång till dem till rimliga priser och det är i första hand marknaden som bör tillhandahålla de grundläggande betaltjänsterna. Staten, genom länsstyrelserna, ska dock kunna träda in om marknaden fallerar. PTS, i samverkan med i , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, fick regeringens upp- drag att stödja länsstyrelsernas arbete med att utforma och genom- föra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet inte tillgodoses av marknaden. I svensk rätt förekommer i övrigt begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse uttryckligen endast i ett fåtal fall. Det är fråga dels om horisontella lagar som anknyter till begreppet, dels förord- 43Mål T-289/03, () m.fl. mot Kommissionen, 2008 II-81. 44SOU 2007:72 s. 253. 45SOU 2007:72 s. 253 f. och Kommissionens beslut i ärende N 515/2007 – : Stödord- ning till förmån för – förlängning 2008. Påverkan från EU:s konkurrensrätt ningar där vissa tjänster pekas ut som tjänster av allmänt ekono- miskt intresse. I lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. (transparenslagen) ställs krav på separat redovisning för företag som har anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekono- miskt intresse. Lagen genomför transparensdirektivet.46 Enligt för- arbetena torde till offentliga företag hänföras i första hand eko- nomiska verksamheter inom staten, kommuner och landsting som omfattas av konkurrenslagens företagsbegrepp. Som offentliga företag räknas också aktiebolag och andra juridiska personer som kon- trolleras av staten, kommuner och landsting och där det dominer- ande inflytandet kan utövas på grund av rösträtt eller av annan anledning.47 Inför genomförandet av transparensdirektivet fick Konkurrens- rådet48 i uppdrag av att undersöka vilka företag som omfattas av direktivet. I det arbetet identifierade rådet ett antal statliga verksamheter som ansågs som verksamheter av allmänt ekonomiskt intresse. Förutom AB:s kassaservice nämndes drift av det statliga järnvägsnätet, produktion och underhåll av det allmänna vägnätet, lots- och isbrytningsverksamhet och produktion av sjökort, väderstationer för meteorologiska uppgifter, SCB:s produktion av grundläggande nationell statistik, Lantmäteriets drift av fastighets- och kartdatabaser och produktion av kartor samt drift av rundradionätet för radio- och TV-sändningar. Typiskt för dessa fall var att ett bolag eller en myndighet blivit tilldelad uppgiften av staten eller en kommun och att det fanns en karaktär av naturliga monopol. De hade parallellt betydande konkurrensutsatt verksam- het som de uppbar årligt ekonomiskt stöd av staten (direkt eller indirekt). Ingen av verksamheterna utöver kassaservicen hade dock klassificerats som en tjänst av allmänt ekonomiskt in- 46Kommissionens direktiv /723/EEG av om insyn i de finansiella för- bindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (EGT L 195, 29.7.1980, s. 35–37, Celex 31980L0723). Direktivet är kodifierat och ersatt av direktiv /111/EG med samma namn (EGT L 318, 16.11.2006, s. 17–25, Celex 32006L0111). 2004/05:140 s. 84. 48Under 1997–2003 fungerade Rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor () som ett forum för diskussioner mellan företrädare för offentlig och privat verksamhet. Rådet var inrättat av regeringen och sammansatt av representanter för både offentlig och privat sektor. Påverkan från EU:s konkurrensrätt Andra verksamheter pekade rådet ut som legala eller faktiska ensamrätter. Legala ensamrätter var vissa verksamheter hos Apoteks- bolaget, , , och . Faktiska ensamrätter var drift av statliga flygplatser för civil luftfart, Telias förvaltning av kopparnätet, Svenska kraft- näts drift av stamnätet för el, olika elföretags drift av regionala elnät, fjärrvärmeproduktion, SOS Alarm m.fl. Några av dessa menade rådet var företag som normalt klarar sig utan årliga offentliga stöd. I så fall klassificeras de inte som verksamhet av allmänt ekonomiskt intresse som uppbär offentliga stöd. Frågan var dock enligt rådet problematisk eftersom de kanske erhållit statligt stöd enstaka år.49 Det kan konstateras att några av de verksamheter som Kon- kurrensrådet pekade på som utförare av tjänster av allmänt ekono- miskt intresse därefter har bolagiserats (Svevia, tidigare och Metria, tidigare en del av Lantmäteriet) eller lagts ned (kassaservice). När en utbyggnad av it-infrastruktur inte bedöms komma till stånd på marknadsmässiga grunder får enligt förordningen (2008:81) om stöd till anläggning av kanalisation, stöd lämnas till en kommun eller en enskild för sådana projekt. Ytterligare regleringar av tjänster av allmänt ekonomiskt in- tresse finns i 10 § lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av hand- lingar från den offentliga förvaltningen, i förordningen (2009:1397) om veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse, i förordningen (2013:9) om taltidningar och mottagarutrustning, i förordningen (2013:80) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt eko- nomiskt intresse och i förordningen (2014:139) om statligt stöd till tillhandahållare av grundläggande betaltjänster. I förekommer tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i ett antal regleringar. Till de viktigare hör elmarknads- och tjänste- direktiven samt kollektivtrafik- och lufttrafikförordningarna. 49 SOU 2003:48 s. 192 ff. Påverkan från EU:s konkurrensrätt Enligt artikel 3.2 i elmarknadsdirektivet 2003/5450 får medlems- staterna med beaktande fullt ut av tillämpliga bestämmelser i fördraget, särskilt artikel 86 (nuvarande artikel 106 i EUF-för- draget), för att tillgodose det allmänna ekonomiska intresset ålägga företag som bedriver verksamhet inom elsektorn att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, vilka kan avse tillförlitlighet, inbegripet för- sörjningstrygghet, regelbundenhet i leveranserna, kvalitet och pris samt miljöskydd, inbegripet klimatskydd och energieffektivitet. Dessa åligganden ska vara klart definierade, öppna, icke diskriminerande och kontrollerbara samt garantera att elföretag i kan nå ut till nationella konsumenter på lika villkor. Tjänstedirektivet51 reglerar inte uttryckligen tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (artikel 1.2) och påverkar inte medlemsstater- nas frihet att i enlighet med gemenskapsrätten definiera vad de an- ser vara tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, hur dessa tjänster bör organiseras och finansieras i enlighet med bestämmelserna om statligt stöd samt vilka särskilda krav de bör underställas (arti- kel 1.3). Inte heller omfattar direktivet icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse (artikel 2.1). Trots detta är vissa bestämmelser i direktivet om bl.a. icke-diskriminering tillämpliga på lagstiftning om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (artikel 15.4). Sådana tjänster kan enligt direktivet avse bl.a. post, el, gas, vatten och avfall men även ärenden om socialförsäkring (artikel 17). Av skäl 70 till direktivet framgår att tjänster får i direktivet betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse endast om de tillhandahålls för att uppfylla en särskild uppgift av allmänt intresse som den berörda medlemsstaten anförtrott tjänsteleverantören. Uppdraget bör tilldelas tjänsteleverantören genom en eller flera rättsakter av ett slag som den berörda medlemsstaten beslutar om och där den särskilda upp- giftens art bör preciseras. Kollektivtrafikförordningen52 syftar till att fastställa hur de be- höriga myndigheterna kan ingripa på området för kollektivtrafik 50Europaparlamentets och rådets direktiv /54/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /92/EG (EUT L 176, , s. 37–56, Celex 32003L0054). 51Europaparlamentets och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36–68, Celex 32006L0123). 52Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1–13, Celex 32007R1370). Påverkan från EU:s konkurrensrätt för att se till att det tillhandahålls tjänster av allmänt intresse som bl.a. är tätare, säkrare, av bättre kvalitet eller billigare än vad den fria marknaden skulle kunna erbjuda. I förordningen fastställs på vilka villkor de behöriga myndigheterna, när de ålägger eller ingår avtal om allmän trafikplikt, får ge kollektivtrafikföretagen ersätt- ning för kostnader eller beviljar ensamrätt som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt. Enligt artikel 16 i lufttrafikförordningen 1008/200853 får en med- lemsstat införa allmän trafikplikt på en viss sträcka, om flyglinjen anses väsentlig för den ekonomiska och sociala utvecklingen i den region som flygplatsen betjänar i den utsträckning som är nöd- vändig för att säkerställa ett minimiutbud av regelbunden lufttrafik som uppfyller fastställda normer för kontinuitet, regelbundenhet, prissättning eller minimikapacitet, vilka lufttrafikföretagen inte skulle uppfylla om de enbart tog hänsyn till sina kommersiella intressen. Allmänna förutsättningar för att bidrag inte ska anses som statsstöd För att en tjänst ska anses vara av allmänt ekonomiskt intresse och inte komma i konflikt med reglerna om statsstöd fordras normalt att det föreligger en skyldighet för stödmottagaren att tillhandahålla tjänsten på likvärdiga villkor till samtliga medborgare, att tjänsten skiljer sig från annan ekonomisk verksamhet och att den inte er- bjuds eller kan erbjudas på acceptabla villkor på den öppna mark- naden.54 I fallet Altmark55 gavs bidrag till ett bussbolag för att bedriva linjetrafik. slog i målet fast fyra förutsättningar (de s.k. Altmark-kriterierna) för att bidraget inte ska anses som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. För det första måste stöd- mottagaren ha anförtrotts ett klart och tydligt avgränsat uppdrag att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. 53Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (EUT L 293, 31.10.2008, s. 3–20, Celex 32008R1008). 54Madell, Tjänster av allmänt intresse – ett svenskt perspektiv, Sieps 2011:8, s. 73. 55EU-domstolens dom i mål C-280/00, och Regierungspräsidium v. (Altmark), 2003 I–7747. Påverkan från EU:s konkurrensrätt andra måste grunderna eller kriterierna för att beräkna ersättningen ha fastställts i förväg genom ett objektivt och öppet förfarande. För det tredje får ersättningen inte överstiga kostnaderna för att leverera tjänsterna, med hänsyn tagen till intäkter och en rimlig vinst. För det fjärde, om stödmottagaren inte valts ut genom en offentlig upp- handling, ska storleken av ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett normalt företag skulle ha haft med tillägg för en rimlig vinst. Det första och grundläggande kriteriet i de s.k. Altmark-kriterierna är att stödmottagaren måste ha anförtrotts ett klart och tydligt avgränsat uppdrag att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekono- miskt intresse. Medlemsstaten får själv bestämma formen för den eller de handlingar genom vilket detta sker. Det kan vara en lag, en annan författning eller ett avtal och ska enligt kommissionen vara rättsligt bindande under nationell rätt. Kommissionen har före- skrivit att vissa uppgifter ska finnas med i handlingen för att det första kriteriet ska vara uppfyllt. Det handlar om innebörden av de skyldigheter som anförtros och av de exklusiva eller särskilda rättig- heter som beviljats företaget, uppgifter om företaget och det be- rörda territoriet, metoderna för att beräkna, kontrollera och se över ersättningen samt åtgärder för att undvika och återkräva eventuell överkompensation. Det andra kriteriet att grunderna för att beräkna ersättningen ska ha fastställts i förväg genom ett objektivt och öppet förfarande, innebär att det ska finnas någon form av beräkningsmetod. Kom- missionen har anvisat vissa metoder för kostnadsberäkningen.56 Till det kommer det tredje kriteriet att ersättningen inte får över- stiga kostnaderna för att leverera tjänsterna, med hänsyn tagen till intäkter och en rimlig vinst. Alla intäkter som flyter in måste be- aktas. Med rimlig vinst avses den kapitalavkastning som skulle krävas av ett typiskt företag som överväger att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Normalt sett utgörs detta av genom- 56 Se punkt 21 ff. i Kommissionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (EUT C 8, 11.01.2012, s. 15–22, Celex 52012XC0111(3)). Påverkan från EU:s konkurrensrätt snittlig avkastning av kapital men den kan vara avkastningen på sysselsatt kapital, på tillgångar eller på försäljning.57 Det fjärde kriteriet kan uppfyllas på två alternativa sätt. Antingen ska stödmottagaren väljas ut genom en offentlig upphandling eller så ska storleken av ersättningen fastställas på grundval av en under- sökning av de kostnader som ett normalt välskött företag skulle ha haft med tillägg för en rimlig vinst. Kommissionen har modifierat det första alternativet så att den för sin del inte accepterar varje offentligt upphandlingsförfarande. Tilldelning enligt lägsta pris eller lägsta kostnad anses tillräckligt medan det ekonomiskt mest fördel- aktiga är tillräckligt under vissa förutsättningar. Somliga förfaran- den lämnar enligt kommissionen alltför mycket skön till myndig- heten för att kunna vara tillräckligt för att uppfylla Altmarks fjärde kriterium. Förhandlat förfarande utan föregående annonsering an- ses inte tillräckligt.58 Att i avsaknad av upphandling undersöka kostnader och vinst för ett normalt företag innebär att man måste göra en analys av kostnaderna för ett typiskt företag, välskött och tillräckligt utrustat med materiella resurser. Kommissionen anser att gällande redovisningsstandarder på nationell, unions eller inter- nationell nivå ska iakttas. Det kan handla om effektiva och jämför- bara företag inom sektorn.59 11.4.9Kommissionens paket för SGEI Efter domen i Altmark-målet antog kommissionen det s.k. post-Altmark-paketet60 för att ge vägledning vid bedömning- arna av hur ersättning kan ges till allmännyttiga tjänster på ett sätt som är förenligt med den inre marknaden. Reglerna bygger på kri- terierna i domen i Altmark-målet. Paketet uppdaterades i början av 2012.61 består EU:s allmänna regler om statligt stöd för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse av fyra dokument. Ett dokument, kommissionens meddelande, förklarar viktiga rättsliga 57Se punkt 61 i Kommissionens meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT C 8, , s. 4–14, Celex 52012XC0111(02)) och punkt 32 ff. i ram- bestämmelserna. 58Se punkt 63 ff. i meddelandet. 59Se punkt 69 ff. i meddelandet. 60Benämns även –Kroes-paketet efter de tidigare konkurrenskommissionärerna. 61Det s.k. post-post Altmark-paketet eller Almunia-paketet. Påverkan från EU:s konkurrensrätt begrepp i sammanhanget, medan övriga tre slår fast hur en ersätt- ning ska behandlas och betraktas ur ett statsstödsrättsligt hän- seende beroende på ersättningens omfattning och vilken verksam- het det rör sig om. Utöver dessa har kommissionen tagit fram en vägledning till stöd för tillämpningen av reglerna62 som innehåller ett stort antal frågor och svar på området. Det handlar om allt från att förklara begreppen på området, vad de olika rättsakterna innehåller och hur de förhåller sig till varandra till att ge exempel på lokala tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som inte synes ha någon påverkan på handeln mellan medlemsstater. Svaren innehåller en hel del bedöm- ningar i skilda frågor som dock är gjorda på tjänstemannanivå och som inte binder kommissionen som helhet. Kommissionens uttolkning av när SGEI aktualiseras I ett särskilt meddelande63 gör kommissionen en sammanfattning och ett klargörande av begreppen på området, bl.a. ekonomisk respek- tive icke-ekonomisk verksamhet, och tillämpningen av Altmark- kriterierna. I meddelandet konstateras bl.a. att det följer av dom- stolens rättspraxis att artikel 107 i EUF-fördraget inte gäller när staten ingriper genom offentlig maktutövning. Sådan verksamhet kan enligt kommissionen vara armén, polisen, flygnavigationssäker- het och kontroll över flygtrafiken, sjötrafiksäkerhet och kontroll av sjötrafiken, föroreningsbegränsande övervakning samt organisation, finansiering och verkställighet av fängelsedomar.