sou · H3B349 · 2015-05-29 00:00:00 — Även när det gäller de granskade företagen är det bestämmelserna i revisorsförordningen som kommer att innebära störst förändringar. Förordningen gäller för företag av allmänt intresse. En definition av vilka företag detta är finns i revisorsdirektivet. gällde att medlemsstaterna fick inskränka tillämpningsområdet för de bestäm- melser som gäller företag av allmänt intresse till att omfatta endast noterade företag. Denna möjlighet, vilken utnyttjades av , har tagits bort. Förordningens regler om företag av allmänt in- tresse måste därför nu som utgångspunkt tillämpas av alla företag som omfattas av definitionen. Utredningen föreslår att direktivets definition av vilka företag som utgör företag av allmänt intresse införlivas i svensk rätt på en miniminivå. Enligt förslaget ska således endast företag som enligt direktivet obligatoriskt ska anses vara företag av allmänt intresse omfattas av den definition som införs i svensk rätt. av allmänt intresse avses därmed enligt förslaget företag vars överlåt- bara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad (dvs. noterade företag), banker och andra kreditföretag, försäk- ringsföretag samt vissa värdepappersföretag. Det finns ca 280 företag som gett ut värdepapper som handlas på en reglerad marknad.3 Enligt tillgängliga uppgifter från Finans- inspektionen finns ca 125 företag som bedriver tillståndspliktig bank- och finansieringsrörelse, samt 4 värdepappersbolag som be- driver sådan tillståndspliktig värdepappersrörelse att de omfattas av definitionen av företag av allmänt intresse. Vidare finns ca 230 för- säkringsföretag som omfattas av definitionen företag av allmänt in- tresse. Av de företag som bedriver tillståndspliktig bank- och finan- sieringsrörelse och försäkringsrörelse är ca 20 noterade.4 Samman- lagt omfattas sålunda ca 615 företag av definitionen av företag av allmänt intresse. När det gäller frågan om hur många företag som utgör företag av allmänt intresse bör dock noteras att det handlar om en rörlig materia och att antalet företag som omfattas av definitionen vari- 3Med reglerad marknad avses här värdepapper som handlas på OMX main market och . 4I fanns det enligt uppgift från inga noterade försäkrings- bolag, 5 aktienoterade kreditinstitut och 14 kreditinstitut med noterade obligationer. När det gäller antalet försäkringsföretag måste vidare särskilt beaktas att företag som medgetts undantag enligt 1 kap. 19 och 20 §§ försäkringsrörelselagen inte omfattas av den föreslagna definitionen. Det ovan redovisade antalet påverkas därmed också av om aktuella försäkringsföretag medges undantag enligt nämnda lag- rum. De flesta av de materiella regler som företag av allmänt intresse är skyldiga att följa finns alltså i revisorsförordningen. I den mån utredningen föreslår kompletterande lagstiftning handlar det som nämnts ovan genomgående om att medge undantag från krav som annars skulle ha gällt enligt förordningen. Utredningen har i alla avseenden utom ett valt att föreslå att de möjligheter till lättnader för företagen som förordningen öppnar för ska utnyttjas. Undan- taget gäller bestämmelserna om så kallad byrårotation, dvs. kravet på att företaget byter revisionsbyrå med vissa intervall. Varje revisorsbyte medför kostnader för företaget, vilket inne- bär att krav på tätare revisorsbyten leder till merkostnader. Huvud- regeln i förordningen är att byte ska ske minst . I förordningen öppnas dock möjlighet för medlemsstaterna att under vissa förutsättningar medge att längre rotationstider, om upp till tjugo eller , tillämpas. Utredningen föreslår att dessa möjligheter utnyttjas endast för icke-finansiella företag av allmänt intresse. För finansiella företag ska därmed förordningens huvud- regel om tioårig rotationstid gälla. Vid sidan av förordningens bestämmelser om företag av allmänt intresse innehåller även direktivet vissa bestämmelser som gäller dessa företag. Framför allt handlar det om krav på att företagen ska ha revisionsutskott. Utredningen föreslår, i enlighet med vad som föreskrivs i direktivet, att detta krav ska utvidgas från att endast omfatta noterade företag till att som utgångspunkt gälla för alla företag av allmänt intresse. Det föreslås dock också att de möj- ligheter som direktivet erbjuder att undanta vissa företag av allmänt intresse från detta krav tillvaratas. Det är fråga om dotterföretag, fondföretag, alternativa investeringsfonder, företag vars enda upp- gift är att utfärda värdepapper och onoterade kreditinstitut. Konse- kvenserna av att skyldigheten att ha revisionsutskott utsträcks till flera företag mildras vidare av att utredningen också föreslår att den nuvarande möjligheten för de företag som så önskar att i stället låta styrelsen i dess helhet fullgöra utskottets uppgifter ska finnas kvar. Förslagen i denna del innebär dock ändå en i viss mån ökad regelbörda och ett merarbete för de nya företag som kommer att omfattas av bestämmelserna om revisionsutskott. De kostnader som uppstår för företagen består främst i arvoden till ledamöterna i utskottet samt kostnader för processen att utse ledamöter. Efter- som utskottet är ett organ inom styrelsen, och styrelsen själv utser ledamöterna i utskottet, torde merkostnaden för val av revisions- utskott vara låg. Kostnaden för ledamöternas arvoden beror helt på vilka arvodesramar som stämman i det enskilda företaget fastställer och kan därför inte med någon säkerhet beräknas. ansvarar för tillsyn över revisorer och registrerade revisionsbolag. Nämndens verksamhet är helt avgiftsfinansierad. Avgifterna tas ut både i form av årsavgifter och i form av ansök- ningsavgifter av olika slag. Utredningen föreslår att ska vara behörig myndighet för att utöva tillsyn över revisorer och registrerade revisionsbolag även enligt revisorsförordningen. Ett antal av utredningens förslag kommer att påverka verksamhet. De nya EU-reglerna innebär att det ska vara möjligt för revi- sionsföretag som har godkänts i en stat inom EES att utföra lag- stadgad revision även i och att registreras här. Syftet med detta är att underlätta för revisionsföretag att kunna verka i flera länder inom EES-området. För att genomföra de nya unionsreg- lerna föreslår utredningen att det införs bestämmelser om att ett revisionsföretag som har godkänts inom EES ska kunna registreras i . Registreringen ska ombesörjas av . Regi- strerade EES-revisionsföretag som utför revision i ska vidare stå under tillsyn. Vid registreringen ska endast kontrollera att företaget har godkänts att utföra lagstadgad revision i hemstaten. Enligt förslaget ska nämnden där- vid kunna förlita sig på ett intyg om detta som lämnas av företaget, vilket torde innebära att det merarbete som själva registreringen kommer att medföra för nämnden blir begränsat. det faktum att företagen ska stå under tillsyn ett mer reellt merarbete för nämnden. Utredningen föreslår vidare att det införs en möjlighet för ut- ländska revisorer, som innehar ett sådant utländskt examensbevis som krävs för att få utföra lagstadgad revision i någon stat inom EES, att uppfylla kravet på svensk revisorsexamen genom att efter beslut av genomgå en anpassningsperiod. Bestäm- melserna innebär att dels ska hantera ansök- ningar om att genomgå en anpassningsperiod, dels efter att anpass- ningsperioden är genomförd utvärdera denna. Denna hantering kommer att innebära merarbete för nämnden. Utredningen lämnar även förslag som innebär förändringar i till- synsverksamheten. får utökade tillsynsbefogen- heter i form av en utvidgad möjlighet att, vid äventyr av vite, begära in upplysningar samt en möjlighet att genomföra undersökningar på plats hos revisorer och registrerade revisionsbolag. De utökade befogenheterna syftar till att effektivisera tillsynen och bör i sig inte leda till ökade kostnader för nämnden. ges också ett utökat tillsynsansvar genom att nämnden fortsättningsvis även ska övervaka att före detta revisorer inte bryter mot förbudet mot att tillträda en ledande befattning hos en tidigare revisions- klient. Detta kan beräknas medföra ett visst merarbete. De nya reglerna innebär vidare att bestämmelserna om obero- ende kvalitetskontroll ändras. Enligt utredningens förslag ska kvali- tetskontroller av revisorer och registrerade revisionsbolag som endast har revisionsuppdrag i företag som inte omfattas av obligatorisk revisionsplikt bara behöva genomföras så ofta som det på grundval av en riskbedömning är motiverat. gäller ett krav på kontroll minst även för sådana revisorer och registrerade revisionsbolag. Utredningens förslag öppnar således möjlighet för att kvalitetskontroll för dessa revisorer och registrerade revisions- bolag kan genomföras något mer sällan än . När det gäller revi- sorer som är medlemmar av FAR genomförs dessa kvalitetskontroller i praktiken av FAR och inte av själv (se av- snitt 9.4.2). Förslaget i denna del påverkar därför inte nämndens arbetsbörda mer än marginellt. Vidare utökas möjligheterna att helt undanta revisorer från tredjeland från dessa kontroller. Kvalitetskontroll av revisorer från tredjeland genomförs av och förslaget i den delen innebär således att nämndens arbetsbörda kan beräknas att minska något. I gengäld kan bestämmelserna i revisorsförordningen om kvali- tetskontroll av revisorer och registrerade revisionsbolag med upp- drag i företag av allmänt intresse beräknas att medföra en ökad arbetsbörda för . Enligt dessa bestämmelser ska kvalitetskontroller av revisorer och registrerade revisionsbolag med revisionsuppdrag i företag av allmänt intresse utföras minst , om uppdragen inte endast avser sådana företag av allmänt intresse som omfattas av definitionen av små eller medelstora företag i revisorsdirektivet. I de sistnämnda fallen ska kvalitets- kontrollerna ske minst . Kvalitetskontroll av revisorer och registrerade revisionsbolag som reviderar börsnoterade företag genomförs av själv utan samarbete med FAR. Enligt uppgift från ska den ordningen fortsättningsvis gälla även för revisorer och regi- strerade revisionsbolag med revisionsuppdrag i övriga företag som kommer att omfattas av definitionen av företag av allmänt in- tresse. Det finns ca 280 noterade företag, medan uppskattningsvis ca 615 företag kommer att falla in under definitionen företag av allmänt intresse (se avsnitt 15.5.2). Det är alltså fråga om mer än en fördubbling av antalet revisionsuppdrag som leder till att kvalitets- kontrollen av de revisorer och registrerade revisionsbolag som innehar dem ska utföras av nämnden. Beroende på storleken på det reviderade företaget ska kontrollerna som framgått ovan utföras antingen minst vart sjätte eller minst . Enligt innehas samtliga revisions- uppdrag i noterade företag av de sju största registrerade revisions- bolagen och av personligt valda revisorer verksamma vid dessa bolag. Dessa omfattas således av egna kvali- tetskontroller, vilka enligt de nuvarande reglerna alltid ska ske minst . Om det bland dessa revisorer och registrerade revi- sionsbolag finns någon eller några som endast har uppdrag i noterade företag som omfattas av definitionen av små eller medelstora företag innebär bestämmelserna i revisorsförordningen att kravet ändras till att kontrollen ska ske minst . Det har inte gått att få fram uppgift om huruvida så är fallet, men det kan antas att åtminstone vissa av de personligt valda revisorerna endast har Denna del av regelförändringen kan därmed beräk- nas att leda till en viss minskning av nämndens arbetsbörda. Å andra sidan tillkommer alltså ett stort antal nya revisions- uppdrag som medför att kommer att ombesörja kvalitetskontrollerna av de revisorer och registrerade revisionsbolag som innehar dem. Om detta också kommer att leda till att fler revisorer och revisionsbolag ska kontrolleras av nämnden beror på om de tillkommande revisionsuppdragen innehas av även andra revi- sorer och registrerade revisionsbolag än de som kontrolleras av nämnden. Det har inte gått att få fram uppgifter angående i vilken utsträckning så är fallet. Det har inte heller gått att få fram uppgift om hur många av de tillkommande revisionsuppdragen som avser små och medelstora företag, och som därmed genererar krav på kvalitetskontroll minst vart sjätte i stället för minst . Att det kommer att bli fråga om fler kvalitetskontroller som ska utföras av nämnden framstår dock som klart. Antalet kvalitetskontroller varierar över åren. I årsredovisning för redovisas antalet ärenden –2013. öppnades 26 och avslutades 17 ärenden om särskild kvalitetskontroll av revision i noterade före- tag. öppnades 29 och avslutades 15 sådana ärenden. An- talet öppnade respektive avslutade ärenden om kvalitetskontroll av revision i noterade företag uppgick till 17 respektive 33. Totalt över treårsperioden öppnades således 72 och avslutades 65 ärenden, vilket innebär att det rör sig om i genomsnitt drygt 20 ärenden per år.5 kan inte kvantifiera hur många till- kommande ärenden om kvalitetskontroll som de nya reglerna kom- mer att leda till. En grov uppskattning kan dock enligt utredningens mening vara att den samlade effekten av regelförändringarna blir att antalet kvalitetskontroller som ska utföras av nämnden ökar med , dvs. att det blir fråga om ytterligare ca 6 ärenden . I tillägg till vad som sagts ovan föreslås att ska utföra ett antal ytterligare uppgifter enligt såväl revisorsdirek- tivet som revisorsförordningen, såsom att på ansökan medge undan- tag från vissa bestämmelser i förordningen. Även möjligheten att få 5 I årsredovisningen för redovisas inte antalet ärenden om särskild kvali- tetskontroll . förhandsbesked från nämnden i olika frågor utökas. Vidare ska nämnden enligt förslagen anförtros vissa allmänna övervaknings- funktioner etc. Nämnden åläggs också att inrätta interna rutiner för att uppmuntra rapportering av regelöverträdelser. Som nämnts är verksamhet helt avgiftsfinan- sierad. De utökade uppgifter och det merarbete som förslagen innebär för nämnden ska därmed finansieras på samma sätt, dvs. genom ansökningsavgifter i de frågor där detta är möjligt och lämp- ligt och annars genom en justering av de årsavgifter som revisorer och registrerade revisionsbolag är skyldiga att erlägga. En uppskattning av tidsåtgången för de nya arbetsuppgifter som åläggs framgår av tabellen nedan. Uppskattning- en är i de flesta fall gjord utifrån redovisning av fördelning av arbetstid på respektive verksamhetsområde i års- redovisningen för . Merarbete för vid föreslagna regelförändringar Tillsyn över före detta Beslut om och utvärdering 100 000–10 6Uppskattningen av antal nya ärenden är en försiktig prognos. Den får anses som osäker. Den bygger på antaganden utifrån redovisade antal ärenden av liknande slag för . anger själv i årsredovisningen för verksam- att ärendemängden inom olika verksamhetsområden kan variera med hänsyn till konjunktursvängningar och andra faktorer. 7I årsredovisningen redovisar styckkostnader per ärende för ett antal verk- samhetsområden. Uppskattningarna i tabellen utgår från de uppgifterna. 8Under 2014 avgjordes 145 disciplinärenden. Den totala redovisade kostnaden för Revisors- nämndens tillsynsverksamhet är . Det innebär en delkostnad om ca per ärende. Tillsyn över före detta revisorer uppskattas ta i anspråk av den genomsnittliga resursen för ett tillsynsärende. 9Snittkostnaden för ansökan om auktorisation och godkännande av revisorer samt regi- strering av revisionsbolag är för . Då godkännande genom anpassningsperiod även innehåller moment av uppföljning uppskattas att kostnaden per ärende är dubbelt så hög. 10En kvalitetskontroll beräknas enligt uppgift från ta ca 100–. Med en timkostnad på uppgår kostnaden för en kvalitetskontroll därmed till ca 100 000–. 11 –2014 redovisas att nio, sex, fyra respektive sju förhandsbeskedsärenden prövats. Då det är fråga om helt nya bestämmelser får antas att det kan finnas ett intresse hos revisorer att få de frågorna prövade i större utsträckning än frågor om de gällande reglerna. 12 finns ca 615 företag som utgör företag av allmänt intresse. Uppskattningsvis antas av de valda revisorerna i dessa bolag begära sådant undantag. 13Arbetsuppgiften antas ta en arbetsvecka i anspråk. Med utgångspunkt från en timkostnad om innebär det en årlig kostnad om . 14År 2014 avgjordes 145 disciplinärenden. Uppskattningen utgår från det antalet. Utredningen föreslår att ska ges möjlighet att föra talan mot granskade företag av allmänt intresse om entledig- ande av revisorn på saklig grund vid allmän domstol. Det antal företag som berörs kan som framgår i avsnitt 15.5.2 beräknas till ca 615 stycken. I vilken mån kommer att ut- nyttja den nya möjligheten att föra talan är osäkert men utredningen bedömer att detta kommer att ske i ytterst få fall. Det merarbete som denna möjlighet innebär bedöms därmed vara margi- nellt och kostnaderna för detta bör därför kunna rymmas inom nuvarande anslag. Utredningen föreslår att utses till behörig myndighet avseende vissa frågor om revisorns mandattid som regleras i revisors- förordningen (artiklarna 17.6 och 17.8). Verket ska på ansökan kunna medge viss förlängning av revisionsuppdraget och, när oklar- heter föreligger, fastställa det datum som ska vara utgångspunkten för beräkningen av revisionsuppdragets varaktighet. Förslagen inne- bär att verket behöver registrera mandattider för revisorer i företag av allmänt intresse. Dessa företag uppgår, enligt uppgift från , till ca 615 stycken (se avsnitt 15.5.2). Bolags- verket föreslås också vara den myndighet som ska ta hand om uppgiften i artikel 16.3 första stycket led f där det föreskrivs att före- tag av allmänt intresse ska kunna visa att urvalsförfarandet vid val av revisor genomförts på ett korrekt sätt. För att beräkna de kostnadsökningar som föranleds av registre- ring av mandattider samt prövning av ansökningar om förlängning och beräkning av revisionsuppdragets varaktighet måste beaktas att verksamheten kommer att innebära dels kostnader för uppstart av en ny verksamhet för , dels kostnader för den löpande hanteringen. Kostnaden för att sätta den nya verksamheten i drift, dvs. för att ta fram datasystem och utbilda/informera personal etc., utgör till största delen en engångskostnad. Prövning av begäran om förlängning av revisorsuppdrag och fastställande av det datum som ska ligga till grund för beräkning av revisionsuppdragets varaktighet utgör en ny verksamhet för Bolags- Båda frågorna kan vara komplexa och ställer krav på kom- petensförsörjning i form av utbildning och/eller nyrekrytering av personal, uppdatering av handböcker och arbetsbeskrivningar. Därtill kommer framtagande av blanketter och informationsmate- rial till berörda företag. Att detaljspecificera, utveckla och testa förändringar i det befint- liga it-systemet för att kunna hantera den nya verksamheten beräk- nas av ta ca i anspråk. Baserat på en kostnad om leder detta till en totalkostnad för systemutveckling om ca . har an- gett att en fördjupad analys kan leda till andra tekniska lösningar som kan påverka den uppskattade kostnaden. Vidare kan upp- skattad tid för systemutveckling etc. påverkas av när i tiden ett genomförande är aktuellt. Andra kostnader för uppstart av verk- samheten är hänförliga till framtagande av informationsmaterial, rutinbeskrivningar och utbildning. Utöver kostnaderna för system- utveckling beräknas kostnaderna för uppstart av verksamheten uppgå till ca . Det anförda innebär sammantaget att den totala kostnaden för uppstart av verksamheten beräknas uppgå till ca . Därutöver tillkommer de löpande kostnaderna för att hantera denna nya verksamhet. Det är fråga om en verksamhet som inte tidigare funnits hos en svensk myndighet och det är vanskligt att göra antaganden om hur många ansökningar det kan tänkas bli fråga om . Den här gjorda uppskattningen och beräkningen bör sålunda följas upp. Utifrån hur många företag som berörs (ca 615 stycken) uppskattar utredningen att det kommer att bli fråga om att pröva sammanlagt högst 60 ansökningar om förlängning av uppdragstiden och fastställande av datum för beräkning av upp- dragstiden. Den årliga kostnaden för hanteringen av registrering av mandattider, ansökningar om förlängning av uppdragstiden och fastställande av datum för beräkning av uppdragstiden har av Bolags- verket beräknats uppgå till ca . Den angivna kost- naden innefattar kostnader för förvaltning av it-system, uppdate- ring av informationsmaterial, handläggning av ärenden och upprätt- hållande av kompetens. Den beräkning som har gjort synes vara välgrundad och det saknas anledning att ifrågasätta verkets uppskattning avseende driftsättning av verksamheten och den löp- ande hanteringen. Möjligheten för att begära upplysningar från före- tag av allmänt intresse om hur urvalsförfarandet vid val av revisor har genomförts bedöms inte medföra något väsentlig merarbete för verket. verksamhet är till största del avgiftsfinansierad. De löpande kostnader som enligt ovan uppkommer för verket bör kunna finansieras genom en anpassning av den avgift som tas ut för registrering hos samt genom uttag av ansökningsav- gifter. Som redovisats ovan kräver vidare själva driftsättningen av verk- samheten resurser som behöver finansieras. Revisorsförordningen ska börja tillämpas . Det innebär att arbetet med systemutveckling bör påbörjas . Före ikraftträdandet måste också utbildningsinsatser och andra förberedande insatser genom- föras. De ökade kostnaderna för driftsättning av verksamheten bör finansieras genom en omfördelning av statsbudgeten. I revisorsförordningen finns bestämmelser om att företag av allmänt intresse ska informera relevanta behöriga myndigheter om en tredje part försöker införa ett konkurrensbegränsande avtalsvillkor eller på annat sätt otillbörligt påverka stämmans beslut om val av revisor (artikel 16.6). Utredningen föreslår att utses till behörig myndighet gällande denna fråga. Det är i och för sig fråga om en ny uppgift för men inom verket finns en funktion för att hantera anmälningar. Sannolikt kommer det vidare att röra sig om ett högst begränsat antal ärenden. Utredningen be- dömer därför att den nya uppgiften inte kommer att innebära något väsentligt merarbete för . Kostnaderna för att ta emot anmälningarna bör därmed kunna hanteras inom ramen för befintliga anslag. beslut i olika frågor överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol. Utredningen bedömer att varken de nya former av disciplinära åtgärder som ska kunna besluta om eller andra överklagbara myndighetsbeslut kommer att föranleda en nämnvärt ökad mängd överklaganden. De budgetära konsekvenserna för Domstolar bör därför kunna hanteras inom befintliga budgetramar. När det gäller förslagens påverkan på det brottsförebyggande arbetet syftar de föreslagna reglerna till ökad kvalitet i gransk- ningen av företagens ekonomiska rapportering. Detta kan i förläng- ningen beräknas bidra till en förbättrad kvalitet på den ekonomiska rapporteringen i sig. Det föreslås även att både registrerade revi- sionsbolag och inrättar rutiner för rapportering och anmälan av överträdelser av reglerna om revision av finansiell rapportering. Förslagen bör innebära att brottslighet av ekonomisk eller annan art kopplad till den finansiella rapporteringen i större utsträckning än tidigare kan förebyggas, identifieras och, om det är påkallat, anmälas till åklagare. Det har dock inte varit möjligt att göra en prognos avseende hur stor påverkan, i form av minskad brottslighet, de föreslagna reglerna kan beräknas att få i praktiken. Utredningen bedömer att de lämnade förslagen är neutrala i för- hållande till sysselsättningen i olika delar av landet samt när det gäller mindre företags konkurrensförmåga och villkor i övrigt gentemot större företag. Utredningen bedömer även att de lämnade förslagen inte har någon påverkan på jämställdheten mellan könen eller uppnåendet av de integrationspolitiska målen. 16.1Förslaget till lag om ändring i revisorslagen (2001:883) I paragrafen anges lagens innehåll.