sou · H3B371d2 · 2015-08-04 00:00:00 — slutsats är att SiS- institutionerna är anpassade för utåtagerande kriminella pojkar. Efter utskrivningen får ungdomarna sällan riktad hjälp. Enligt gäller det i synnerhet flickor med allvarlig psykisk ohälsa.51 47Kyhle (2009). 48Hansson K & (2012). 49SOU 2014:3 s. 265 ff. 50SiS (2009) och SiS (2012d) s. 4 f. 51Andersson (2012) s. 185 ff. Utslussning och stöd efter avslutad placering 18.6Stöd och hjälp efter avslutad placering i övriga Bestämmelser om stöd och hjälp efter avslutad placering finns i flera länder. I detta avsnitt uppmärksammas de regler som gäller i , och samt studier som gjorts av hur stödet och hjälpen fungerar där. Även utanför finns liknande bestämmelser, bl.a. i . I flera länder finns det också särskilda program för att ge stöd till unga som lämnar vården.52 I barnevernloven finns en bestämmelse (bvl. § 1–3) om att frivilliga insatser som har påbörjats innan barnet fyllt kan fortsätta eller ersättas av andra insatser fram tills den unge har fyllt . Upphörande av insatser och avslag på ansökan om insats efter att den unge fyllt ska bedömas med hänsyn till barnets bästa.53 Enligt förarbetena kan insatser återupptas även om ungdomen före eller efter 18-årsdagen har avböjt insatser.54 Alla slags insatser kan bli aktuella såsom placering i familjehem, på institution och andra hjälpåtgärder.55 Det finns också regler om uppföljning och eftervård efter påföljd för unga lagöverträdare. I måste som huvudprincip insatser till unga som fyllt vara frivilliga. Undantag kan förekomma enligt § 4–24 bvl. när det gäller ungdomar med allvarliga beteendeproblem, inom de tidsbegränsningar som beslutas av fylkesnämnden. Vid en ”omsorgövertagelse” ska innan barnet fyller ta ställning till om placeringen ska fortsätta eller andra insatser ska ges (bvl. § 4–15). Om den unge samtycker ska utarbeta en plan för framtida insatser, som senare kan revideras. 52SOU 2009:68, s. 476 f och , (2011) s. 8 ff. 53Se även Rundskriv om tiltak etter barnevernloven for ungdom over Q-13/2011 (). 44 (1991-1992) Om lov om barneverntjenester (barnevernloven). 61 (1997-1998) Om lov om endringer i lov 17. nr. 100 om barn- everntjenester og lov 13. desember 1991 nr. 81 om sosiale tjenester. Utslussning och stöd efter avslutad placering Hjälpåtgärder enligt barnevernloven (bvl.) till barn och barnfamiljer kan förekomma både för att förhindra placering och som eftervård. Vissa hjälpåtgärder kan sättas in oberoende av samtycke. Exempelvis kan fylkesnämnden besluta om föräldra- stödjande insatser , utan barnets samtycke, när insatserna är ett led i att slussa ut den unge från tvångsplacering på en institution (bvl. § 4–4 fjärde stycket). Analys och uppföljning av eftervården i Det norska forskningsorganet NOVA (Norsk institutt for forsk- ning om oppvekst, velferd og aldring) har genomfört den mest omfattande nordiska analysen av eftervårdsinsatser och deras betydelse. Enligt de kvantitativa analyserna i studien har andelen som får eftervårdsinsatser i ökat. Emellertid halveras antalet efter fyllda . De vanligaste insatserna är ekonomiskt stöd, fortsatt placering i fosterhem, hjälp med bostad och stödperson. Rapporten visar på stora variationer i eftervårdsarbete bl.a. beroende på kommunens storlek och förut- sättningar att utveckla sin kompetens. Den vanligaste orsaken till att unga får eftervård är att de själva önskar det och har behov av det. Att den unge avvisar insatser är det vanligaste skälet till att eftervårdsinsatser inte kommer till stånd. De kvalitativa analyserna i studien visade positiva effekter för ungdomar som fått någon form av eftervård. Enligt rapporten krävs dock forskning som kan belysa i hur hög grad det beror på insatserna i sig eller är en följd av att särskilt motiverade ungdomar selekteras till insatserna. De unga framför att eftervårdsinsatsen står och faller med att den motsvarar deras behov och önskar delaktighet på jämställd nivå i planeringen av eftervården. Det kan tilläggas att många norska institutioner arbetar målinriktat med eftervård, men det är främst de stora och privata institutionerna som arbetar med ungdomar äldre än 18.56 –2009 har ett antal eftervårdsprojekt pågått i kommunerna med statlig finansiering. Enligt en utvärdering från NOVA går en viktig skiljelinje mellan kommuner som satsat på generella insatser och kommuner som prioriterat mer specifika, 56 (red. Utslussning och stöd efter avslutad placering individuella insatser för en utvald grupp av ungdomar. De individuellt inriktade insatserna har visat sig vara mest framgångsrika, särskilt insatser i form av en som följer den unge i vardagen. Mentorn bör, enligt utvärderingsrapporten, vara lösningsinriktad och flexibel och ha ansvar för maximalt fyra till fem ungdomar. NOVA rekommenderar ytterligare satsning på individuella insatser utifrån en individuell plan som följs upp fortlöpande.57 I § 76 serviceloven finns en bestämmelse om möjlighet till eftervård för unga vuxna i åldern 18–. En förutsättning är att stödet i form av eftervård är av väsentlig betydelse för den unge och kan bidra till en positiv utveckling. Den som är placerad fram till kan beviljas fortsatt placering, kontaktperson, utslussningsprogram eller andra stödinsatser. Stödet ska vara individuellt anpassat och kan också bestå av exempelvis psykologsamtal, nätverks- och samtalsgrupp eller att mötesplatser för tidigare placerade anordnas. En relativt vanlig eftervårdsinsats för ungdomar i åldern 18–är placering i eget boende i kombination med särskilt stöd.58 Om det finns ett fortsatt behov av insatser kan dessa ges i enlighet med de regler som gäller för bistånd till vuxna. Om den unge var tvångsplacerad direkt i anslutning till 18- årsdagen eller var dömd till vård har han eller hon rätt till en kontaktperson, oavsett om anser att det finns behov eller inte. Både den unge och kommunen kan vid behov på nytt aktualisera frågan om eftervård fram till dess den unge är . kan ha gett avslag eller den unge kan ha avvisat erbjudande om hjälp och senare ändrat sig. Eftervården kan också ha avslutats, men behov uppstått på nytt.59 En handlingsplan ska, enligt § 140 stycke 3 serviceloven, upp- rättas för alla placerade ungdomar som fyllt som en för- beredelse för vuxenlivet. Den ska innehålla konkreta mål för tiden före och . Enligt § 68 serviceloven stycke 12 ska social- tjänsten senast den unge fyller ta ställning 57NOVA (2010). 58SOU 2014:3 s. 246 ff. 59Servicestyrelsen (2011). Utslussning och stöd efter avslutad placering till om det finns behov av eftervård och i så fall vilka typer av insatser som kan bli aktuella. Beslut om eftervård ska dokumen- teras och kan överklagas. Som underlag för beslutet ska social- tjänsten tillsammans med den unge utarbeta en reviderad hand- lingsplan. Behovet av eftervårdsinsatser bedöms av placeringskommunen, men ges av den kommun där den unge är bosatt. Många unga byter kommun och det finns ett stort behov av koordi- nering.60 Om en ung person i åldern 18–, som har varit placerad fram till fyllda , byter kommun ska den tidigare ansvariga kommunen, med samtycke från föräldrarna och den unge, skicka över den reviderade handlingsplanen till den nya vistelsekommunen (§ 68 serviceloven stycke 13). Den nya vistelsekommunen ska efter mottagandet av handlingsplanen fatta ett (nytt) beslut om eftervård och utarbeta en ny handlingsplan. Uppföljning av eftervården i I har flera nationella satsningar genomförts för att för- bättra eftervården för unga . Inom ramen för regeringens handlingsprogram ”Lige muligheder – Efterværn” pågick –2012 en försöksverksamhet i tio kommuner, där alla som avslutade en placering erbjöds eftervård. Enligt rapporten från Det nationale forskningscenter for velfærd (SFI) har resultat upp- nåtts inom tre områden, nämligen att ungdomarna i högre grad kommit i gång med utbildning, fått ett mer stabilt boende och byggt upp eller utvecklat sitt sociala nätverk. Ungdomarna värde- sätter, enligt rapporten, framför allt relationen till en professionell vuxen, som ger praktiskt stöd och fungerar som ”container” när det gäller den unges problem. I relation till övriga ungdomar i projektet upplevde ungdomarna en trygghet genom deras likartade situation. Kontakten med övriga ungdomar kan, enligt rapporten, bidra till social förankring och individuell utveckling. Arbetet i de tio kommunerna visade att det finns stort behov av flexibla 60 Muntlig information vid möte med danska . Utslussning och stöd efter avslutad placering Tidig kontakt och uppsökande verksamhet i förhållande till dem som har avvisat insatser ansågs också viktigt.61 SFI publicerade en kunskaps- och erfarenhetssamman- ställning om eftervård. av de placerade som fyller får enligt rapporten eftervård i . Antalet eftervårdsinsatser sjunker kraftigt från men tendensen (2007–2010) går mot längre eftervårdsperioder. I hälften av fallen innebar eftervården fortsatt placering , i omkring en tredjedel en fast kontaktperson, och i omkring en femtedel någon form av utslussningsprogram. En individuell lösning med personlig rådgivare förekom i 5–av fallen. Skillnaderna mellan kommunerna är stor när det gäller hur många ungdomar som får eftervårdsinsatser.62 Två typer av eftervårds- insatser har särskilt stor betydelse utifrån danska förhållanden: nätverk med andra tidigare placerade genom gruppbaserade insatser och personlig relation till en vuxen. Enligt rapporten passar dock inte gruppbaserade insatser alla ungdomar och hur insatsen kontaktperson fungerar är mycket personberoende.63 –2015 har ytterligare en satsning från regeringens sida pågått för att förstärka eftervården för unga som lämnar vården. Satsningen omfattar tio typer av insatser. Exempel på insatser är en samarbetsmodell för att öka ungdomarnas möjlig- heter till utbildning och sysselsättning, stöd via frivilligorganisa- tioner, försök med värdfamiljer och stöd till lokalsamhället för att stärka placerade ungdomars möjligheter att få och behålla praktik och arbete.64 Enligt den finska barnskyddslagen (12 kap. § 75) har kommunen skyldighet att ordna eftervård sedan tvångsvård utom hemmet (enligt § 40) har upphört. Det gäller även efter frivillig placering enligt § 37 om denna varat och enbart berört 61Jakobsen T B m.fl. (2010). 62Mølholt A-K m.fl. (2012) s. 62 ff. 64Information om efterværnspakken hos i ; (/born-og-unge/eftervaern). Utslussning och stöd efter avslutad placering Kommunens skyldighet att svara för eftervård upphör efter att placeringen avslutats eller när den unge fyllt . Eftervården ska omfatta stöd till barnet eller den unge samt föräldrarna och vårdnadshavarna. När eftervården avslutas ska en plan vid behov upprättas tillsammans med den unge, av vilken det ska framgå de tjänster och stödåtgärder som den unge fortsätt- ningsvis har tillgång till. Enligt lagens förarbeten är syftet med eftervården att stödja barnet eller den unge på samma sätt som föräldrar vanligen stöder och hjälper sina barn som håller på att bli vuxna och självständiga.65 Uppföljning av eftervården i Enligt resultaten av en enkätundersökning bland finska kommuner var eftervårdstjänsterna den del av barnskyddet som var mest begränsade, både när det gällde olika typer av tjänster och tillgången till dem. Kommunerna har genom sin öppenvård tillgång till tjänster som skulle kunna användas inom eftervården, men bedömer att det inte alltid är möjligt att ge ett tillräckligt intensivt stöd till barn, unga och deras familjer. Tillgången till bl.a. bostäder för självständigt boende inom eftervården och stödpersoner för barn och unga bedömdes vara mindre god medan tillgången till ekonomiskt stöd till barns och ungas fritidsaktiviteter var bättre.66 Den finska revisionsutskott behandlade barnskydds- frågor i ett betänkande . Utskottet konstaterade att utvecklingen av eftervården hamnat i skuggan av öppenvården och vården utanför hemmet. Utskottet konstaterade att ungdomar inte heller alltid förbereds på ett självständigt liv när de vårdas utanför hemmet, trots tanken att vård utanför hemmet systematiskt ska följas av eftervård.67 65 Finska regeringens proposition till med förslag till barnskyddslag och vissa lagar som har samband med den RP 252/2006 () s. 39 f. 66Information hos , (/sv). Enkäten omfattade fastlandskommuner, av vilka något mindre än hälften svarade. 67Revisionsutskottets betänkande 9/2012 rd, Statens revisionsverks berättelse om sin verksamhet till riksdag () s. 4 f. Utslussning och stöd efter avslutad placering 18.6.4Nordens barn – ett projekt hos välfärdscenter Stöd och hjälp efter placering har varit ett fokusområde i projektet ”barn – Fokus på barn i fosterhem” som Väl- färdscenter har drivit . Projektet har syftat till minskad risk för marginalisering av familjehemsbarn genom kunskap om och exempel på goda insatser som kan förbättra barnens situation. Inom projektet har en översikt av kunskapsläget och exempel på genomförbara förbättringar tagits fram. Där konstateras att placerade barn i , och har lagreglerad rätt till samhälleligt stöd efter utskrivning. Motsvarande lagstiftning saknas i , enligt Välfärdscenter som också säger att eftervården är en påtagligt lågprioriterad fråga på lokal nivå här i landet. Av kunskapsöversikten framgår vidare att nordiska forskare enhetligt har dragit slutsatsen att eftervård bör utformas efter varje barns individuella behov. Det står delvis i kontrast mot de efter- vårdsprogram som har utvecklats i och en del andra länder. Vikten av att eftervård planeras systematiskt och sätts i verket direkt efter att barnet formellt lämnar sin placering framhålls utifrån internationell forskning. Kunskapsöversikten mynnar ut i tre rekommendationer om det fortsatta arbetet med stöd och hjälp efter avslutad placering: Kartlägg behov av och tillgång till stöd, tillsammans med varje barn som lämnar fosterhemsvården i de äldre tonåren. Planera individuellt stöd systematiskt och , tillsammans med ungdomen. Erbjud alla barn som lämnar samhällsvården i de äldre tonåren ett samtal om barnets historia, utifrån aktmaterial, socialarbetarens egen kunskap och barnets minnen.68 I samarbete med frivillig- och intresseorganisationer i har Välfärdscenter också låtit ungdomar som bott i fosterhem själva berätta vilket stöd de anser att de behöver när de ska flytta till eget boende. med 15 ungdomar har genomförts. Dessa ungdomar gav följande rekommendationer: 68 Välfärdscenter (2015) s. 21. Utslussning och stöd efter avslutad placering Skapa bättre möjligheter för barn som bor i fosterhem att lyckas Fokusera även på den sociala situationen. Förbered ungdomar bättre innan de flyttar ut från foster- hemmet. Skapa större ekonomisk trygghet för ungdomar som lämnar fosterbarnsvården i de äldre tonåren. Låt ungdomar som lämnar fosterbarnsvården göra det succes- sivt. De som önskar skall få behålla sin fosterfamilj som kontaktfamilj. Ge ungdomar som lämnat fosterbarnsvården rätt till ett personligt stöd i form av kontaktperson, boendestöd eller liknande. Säkerställ att ungdomar som lämnat fosterbarnsvården har ordnad sysselsättning i form av studier eller arbete. Låt oss vara mer än bara ett ärende, lyssna på oss och tro på oss, 18.7Utredningens överväganden och förslag Utslussning och stöd efter avslutad placering kan ha avgörande betydelse för att barn och unga i samhällsvård ska få goda förutsättningar inom centrala livsområden som utbildning, arbete och boende. En förutsättning för det är en god och väl fungerande planering av utslussning, stöd och hjälp. För yngre barn kan utslussning och stöd och hjälp efter avslutad placering förebygga återplacering och bidra till stabilitet under uppväxten. För unga som befinner sig i övergången till vuxenlivet kan utslussning och stöd och hjälp efter avslutad placering underlätta etableringen i samhället. Studier visar att de som varit placerade kan komma att ta steget ut i vuxenlivet under en betydligt mer komprimerad övergångsfas än andra och med begränsat och 69 Välfärdscenter (2015a) s. 17. Utslussning och stöd efter avslutad placering villkorat stöd från familj och nätverk. Trots det är ungdomarnas utsatta position inte alltid erkänd vare sig hos tjänstemän eller hos politiker. Förutsättningarna för utslussning och stöd och hjälp efter avslutad placering varierar beroende på om placeringen har gjorts i familjehem eller HVB. Ett familjehem kan fortsätta att ha stor betydelse för den som varit placerad där även sedan vården avslutats, vilket bör beaktas i planeringen. Ett HVB kan aktivt arbeta med utslussning och förberedelser för tiden efter pla- ceringen. Exempelvis kan nämnas att SiS får utföra uppdrag åt kommuner och landsting som inkluderar utslussning och eftervård och arbetar på olika sätt med sådana uppgifter.70 Som framgått är socialnämnden enligt 5 kap. 1 § SoL skyldig att tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan vård och fostran utanför det egna hemmet upphört. Ansvaret omfattar alla barn och unga som, oberoende av ålder, har varit placerade i familjehem eller HVB. Mycket tyder dock på att utslussning och stöd och hjälp efter avslutad placering är områden som behöver utvecklas i den svenska barn- och ungdomsvården. I flera andra länder har stöd och hjälp efter avslutad placering uppmärksammats genom särskilda utvecklingsinsatser med statlig finansiering. I har intresset för sådana insatser varit anmärkningsvärt litet och utredningen bedömer att det är hög tid att ett sådant arbete kommer i gång. Det finns inte heller någon samlad bild av hur utslussning och stöd och hjälp efter avslutad placering fungerar i landet. Enligt uppföljning av hur kravet på stöd och hjälp efter avslutad vård tillämpas anser en majoritet av kommunerna att det är möjligt att uppfylla kravet. Det fanns dock observationer från tillsynen som tyder på att bristerna var större än vad kommunerna uppgav. Forskningen inom området pekar också på brister. Inte minst har barn och unga som avslutat en placering, eller står inför att göra det, berättat om sina känslor av ensamhet, oro och problem med att ordna praktiska saker som deras jämnåriga får hjälp av sina föräldrar att lösa. För en fortsatt utveckling av väl fungerande former för utsluss- ning och stöd och hjälp efter avslutad placering måste erfarenheter och synpunkter från barn och unga som lämnat samhällsvården 70 3 § förordning (2007:1132) med instruktion för . Utslussning och stöd efter avslutad placering eller är på väg att göra det tas till vara. Barn och unga med erfarenhet av att vara placerade kan också vara ett viktigt stöd för andra som lämnar samhällsvården. Erfarenheter från andra nordiska länder visar dessutom att frivilligorganisationer kan spela en viktig roll för tidigare placerade barn och unga under deras övergång till vuxenlivet. 18.7.2Utslussning och stöd och hjälp efter avslutad placering ska planeras Utredningens bedömning: Reglerna om genomförandeplan ger en god struktur för planering, uppföljning och samverkan under vården, men de behöver kompletteras när det gäller förberedelser för tiden efter att en placering i familjehem eller HVB avslutats. Utredningens förslag: Genom ett tillägg i 5 kap. 1 a § andra stycket SoF införs krav på att genomförandeplanen ska beskriva hur barnet eller den unge ska förberedas för tiden efter det att en placering i ett familjehem eller HVB har avslutats. Utslussning och stöd och hjälp efter avslutad placering bör planeras . I vården vid HVB bör dessa frågor i så hög grad som möjligt vara en integrerad del. Även familjehemsföräldrarnas roll i utslussning och för stöd och hjälp efter avslutad placering kan behöva tydliggöras . Planeringen görs inom ramen för de verktyg som lagen ger, det vill säga vårdplan, genomförandeplan och i vissa fall samordnad individuell plan. Inom BBIC finns också ett stödmaterial för planeringen. En placering i det egna hemmet kan vara en del av utslussningen från vård utanför hemmet. Denna möjlighet finns i 11 § andra stycket LVU och ingår i den nya LVU som utredningen föreslår. En sådan lösning innebär att placeringen fortsätter och socialnämndens ansvarar för vården tills placeringen avslutas. Placeringen i det egna hemmet kan när som helst avbrytas och ersättas med en placering på t.ex. HVB. Stöd och hjälp efter avslutad placering bygger på samtycke från barnet, den unge eller vårdnadshavaren. Om den unge, som fyllt , avvisar hjälp bör om möjligt en överenskommelse göras om Utslussning och stöd efter avslutad placering kontakt för uppföljning och återkommande erbjudanden. Efter avslutad placering finns det dock vissa möjligheter till uppföljning efter avslutad vård oberoende av samtycke enligt 11 kap. 4 b § SoL. Efter avslutad placering med stöd av LVU ska det, enligt utred- ningens förslag i kapitel 6, vara möjligt att i vissa fall besluta om öppna insatser utan samtycke. Det gäller kontakt med en särskilt kvalificerad kontaktperson och behandling i öppna former inom för barn och unga som varit placerade med stöd av LVU. Genom reglerna om genomförandeplan finns det en fungerande struktur för att planera och följa upp insatser under vårdens genomförande i dialog med barnet, föräldrarna, personal vid HVB eller familjehemsföräldrar. En genomförandeplan ska alltid enligt 11 kap. 3 § andra stycket SoL upprättas vid vård i HVB och familje- hem. Syftet med genomförandeplanen är att bidra till att vården planeras, bedrivs målinriktat och följs upp. Att såväl barnet eller den unge som vårdnadshavaren uppmuntras till att vara aktiva i planeringen är en viktig utgångspunkt för genomförandet av det som planeras.71 Genomförandeplanen bör enligt allmänna råd också upprättas, följas upp och revideras i nära sam- arbete med familjehemmet eller hemmet för vård eller boende.72 Även för samverkan är genomförandeplanen viktig. Av planen ska det framgå vilka åtgärder som planeras för att barnet eller den unge bl.a. ska få lämplig utbildning i förskola eller skola samt sina behov av hälso- och sjukvård och tandvård tillgodosedda.73 Det behövs t.ex. ett nära samarbete mellan socialnämnden och HVB, som ska konkretisera behandlingsinnehållet i förhållande till bl.a. barnets eller den unges förutsättningar efter avslutad placering. Enligt en uppföljning som gjort har kravet på genomförandeplaner fått ett stort genomslag, vilket bekräftas av observationer från tillsynen. Utredningen konstaterar dock att det finns en kvarstående oklarhet om planeringen av utslussning och stöd och hjälp efter avslutad placering. Dessa områden nämns inte direkt i 5 kap. 1 a § andra stycket socialtjänstförord- ningen (2001:937, SoF) eller i 7 kap. 3 § SOSFS 2012:11, där det 2006/07:129 s. 49. 72Allmänna råd till 7 kap. 2 § SOSFS 2012:11. 737 kap. 3 § SOSFS 2012:11. Utslussning och stöd efter avslutad placering framgår vad en genomförandeplan ska innehålla. Enligt Social- styrelsens allmänna råd bör genomförandeplanen dock innan vården upphör kompletteras med uppgifter om hur barnet eller den unge ska förberedas för tiden efter att placeringen i familjehem eller hem för vård eller boende har avslutats.74 Utredningen bedömer att kraven på genomförandeplanens innehåll behöver kompletteras när det gäller förberedelser för tiden efter att en placering i familjehem eller HVB avslutats. Genom en sådan komplettering blir det tydligare att planeringen inför vårdens avslutande ska vara en del av den samlade planeringen och att den också ska omfatta åtgärder och insatser som andra huvudmän än socialnämnden ansvarar för. Utredningen föreslår därför ett tillägg till 5 kap. 1 a § andra stycket SoF med krav på att genomförandeplanen ska beskriva hur barnet eller den unge ska förberedas för tiden efter det att en placering i ett familjehem eller HVB har avslutats. 18.7.3Tydligare inriktning på stöd och hjälp efter avslutad placering Utredningens bedömning: Det behöver bli tydligare för barn och unga vilket stöd och vilken hjälp som de kan förvänta sig efter avslutad placering.