sou · H3B372 · 2015-08-04 00:00:00 — 14Även historiskt har det funnit utländska ägarintressen i svensk försvarsindustri. Här kan bl.a. nämnas att det tyska företaget hade en inte oansenlig andel aktier i . tvingades emellertid att sälja sin ägarandel 1935 när en lagändring medförde begränsningar i utländskt ägande i svensk försvarsindustri. Försvarsindustrin och dess marknad maren 2014 (tidigare ) vilken då köptes av . Det är svårt att peka på en renodlad svensk försvars- industri då den är kraftigt internationaliserad och antingen är ägd av utländska bolag eller av aktieägare på en internationell marknad. Även de företag där moderbolaget har svenskt säte har dotterbolag i andra stater, vilket medför att även dessa företag är globala. Försvarsstrukturutredning gjorde bedömningen att drivkraf- terna inom försvarsmaterielmarknaden även framgent kommer att leda till strukturrationalisering, med färre men mer globala företag och oligopolmarknader.15 Värt att notera är att denna utveckling har sammanfallit med internationaliseringen av näringslivet i stort, om än att den för för- svarsindustrins vidkommande inte hade varit möjlig med mindre än att den understötts av politiska beslut. Alltjämt kvarstår dock den inhemska försvarsindustrins säkerhets- och försvarspolitiska värde för . Ser vi på industristrukturen i består den av såväl system-, delsystem-, produkt-, komponent- och tjänsteleverantörer. Flera av företagen diversifierar sig och arbetar med såväl försvarsrelaterade system, produkter med dubbla användningsområden som med rent civila produkter. Det kan också konstatera att civila produkter och produkter med dubbla användningsområden stadigt har ökat sin andel av säkerhets- och försvarsindustrins totala försäljning . Av de underlag som både försvarsindustriföretag och kommu- ner, vari företagen finns representerade, lämnat till kommittén framgår att företagen är en väl integrerad del i sina respektive sam- hällen och att företagen har en stark koppling till övrig industri på dessa platser. Vidare framgår att försvarsindustriföretagen på olika sätt är engagerade i universitet och högskolor i sina respektive regioner. Samarbetena mellan industrin och universitet/högskolor syftar bl.a. till att bibehålla eller öka kunskap inom för försvars- industrin viktiga teknikområden. En medveten strävan från statsmaktens sida har varit att renodla försvarsmyndigheternas respektive försvarsindustrins kompeten- ser, något som fått till följd att gränsytorna mellan myndigheter, inte minst FMV, och industrin förändrats. 15 SOU 2011:36 s. 249. Försvarsindustrin och dess marknad detta medfört att den svenska statens beroende av den inhemska försvarsindustrin ökat vad gäller teknologisk kompetens det senas- te decenniet. Denna utveckling har även förstärkts av att statens satsningar på FoU till försvarsmyndigheterna kraftigt reducerats under . Vikten av FoU framhålls emellertid av försvarsberedningen där denna anger att ”Grunden för långsiktig militär teknikutveckling är investeringar i forskning och utveck- ling” och att detta ”i sin tur skapar förutsättningar för och bidrar till långsiktig förmågeutveckling.”16 Även den omständigheten att statens nybeställningar av mate- riel hos industrin minskat har nödvändiggjort att industrin ökat sina egna FoU satsningar. Detta har ytterligare förstärkt förskjut- ningen av teknisk kompetens från försvarsmyndigheterna till för- svarsindustrin. Förskjutningen av teknisk kompetens har i sin tur medfört att den svenska statens beroende av industrin ökat vad gäller att ha en inhemsk spetsteknologi som industrins beroende av försvarsmyndigheterna i viss mån kan sägas ha minskat i takt med att statens FoU-budget minskat. har , i motsats till många andra stater, ingen antagen strategi avseende försvarsindustrin, viktiga materielsystem eller nyckelteknologier. Emellertid har regering och riksdag framhållit att flyg- och undervattensområdet är av strategiskt intresse för . Försvarsberedningen har i sin rapport av – Starkare försvar för en osäker tid framhållit att bibehållandet av såväl stridsflyg- som ubåtsförmågan utgör ett väsentligt säkerhets- intresse för Sverige.17 Även den senaste försvarspolitiska inrikt- ningen framhåller stridsflyg- och undervattensförmågan som om- råden av väsentlig betydelse för försvar och att de utgör väsentliga säkerhetsintressen för . Propositionen framhåller att det även inom andra områden kan ”finnas delar av system som kan betraktas som väsentliga säkerhetsintressen.”18 16Försvarsberedningens rapport av – Starkare försvar för en osäker tid, Ds 2014:20 s. 82. 17Aa s. 83. 2014/15:109, Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020, s.100. Försvarsindustrin och dess marknad I regeringens årliga skrivelse om strategisk exportkontroll listar regeringen de viktigaste militära produktområdena för den svenska försvarsindustrin. /14 är dessa följande;19 stridsflygplan; bemannande och obemannade, ytfartyg och ubåtar, stridsfordon och bandvagnar, vapensystem med kort respektive lång räckvidd; mark- och sjö- baserade samt flygburna, fin- och grovkalibrig ammunition, mark- och sjöbaserade samt flygburna radar- och IR20-system, telekrigssystem; passiva och aktiva, telekommunikationssystem, inklusive teleskydd, ledningssystem för mark-, sjö- och flygtillämpningar, system för övning och utbildning, signaturanpassning (t.ex. kamouflagesystem och radar), system för samhällssäkerhet, underhåll av flygmotorer, krut och annat pyrotekniskt material, tjänster och konsultverksamhet, och stödsystem för drift och underhåll. () gör på uppdrag av Försvars- departementet en inriktning och prioritering avseende de system- och teknologiområden som ska stödjas. FXM identifierar efter dialog med företag och branschorganisationer de export- möjligheter där man från företagens sida ser behov av stöd från myndigheten. Därefter prioriterar FXM exportmöjligheterna base- 19Se Regeringens skrivelse, Strategisk Exportkontroll, 2013/14:114, s. 10 f. Försvarsindustrin och dess marknad rat på deras bidrag till försvarets långsiktiga materielförsörjning eller övriga fördelar för svensk försvars- och säkerhetspolitik samt generella förutsättningar för export på aktuell marknad. Dessa om- råden är flygsystem, fordonssystem, sensorer och ledningssystem, ubåtssystem, verkanssystem samt ytfartygssystem. FMV gör utifrån tillgängliga dokument också en egen bedöm- ning av vilka produkter, verksamhetsområden samt samarbets- länder som är viktiga. Beträffande vikten av en inhemsk försvars- industri vid internationella samarbeten anger FMV att det finns många typer av internationella samarbeten med sinsemellan olika mål och syften. Målen för materielsamarbeten är vanligen antingen att gemensamt utveckla ett nytt system eller genom att samarbeta om köp för att nå större serier och därmed minskad totalkostnad. torde inte på kort sikt, åtminstone inte i någon större utsträckning, vara beroende av en svensk försvarsindustri för att delta i gemensamma upphandlingar förutom när det gäller den tek- niska kompetens som behövs, vilken kan finnas hos myndigheten eller hyras in från industrin. Försvarsindustrin har däremot, som framhållits ovan, kommit att bli allt viktigare och utgör i viss mån en förutsättning för att ska kunna delta i samarbeten med betydande inslag av materielutveckling. Den svenska inriktningen av materielförsörjningen är att minska kostnaderna, korta leverans- tiderna, öka handlingsfriheten, vidmakthålla befintlig materiel och att inköp i första hand bör ske av beprövad materiel i konkurrens har påverkat andra staters syn på som en potentiell sam- arbetspartner. Det finns indikationer på att man kan se hur intresset för samarbete med från länder som , och minskat p.g.a. att har ett minskat intresse för utveckling av ny materiel. Att en nationell förmåga krävs för att delta i internationellt samarbete har senaste slagits fast av försvarsberedningen.21 Även i den senaste försvarspolitiska pro- positionen slås fast att: ”För att kunna delta i internationella forsk- ningssamarbeten och få tillgång till försvarsrelaterade forsknings- resultat är det av stor vikt att är en kompetent och trovär- dig forskningspartner.”22 21Försvarsberedningens rapport av – Starkare försvar för en osäker tid, Ds 2014:20 s. 83. 22SOU 2014/15:109 s. 102. Försvarsindustrin och dess marknad Deltagande i internationella materielsamarbeten ger, under rätt förutsättningar, en betydande utväxling avseende teknisk kompe- tens. Som exempel kan nämnas de svenska robotsamarbetena av- seende Meteor och IRIS-T där trots en begränsad del i pro- grammen, andel, ändå får full insyn i projekt och teknik. Ett annat exempel är , numera GKN Aero- space, som genom samarbete med om Gripen- motorn RM12 fått, om inte full insyn, så i alla fall en betydande hjälp att uppnå den höga kompetens som man besitter . sker även en betydande teknologiöverföring från andra stater till genom de samarbeten där svensk industri deltar. Som exempel kan nämnas Excalibur, Neuron, Meteor och IRIS-T. Teknologiöverföring kan naturligtvis ske via forskningssamarbeten men FMV anger att i huvudsak torde ett deltagande i industriell rea- lisering behövas för att kunna tillgodogöra sig utländsk kompetens. Förutom statliga samarbeten har industrin även egna samarbe- ten via egna eller andras affärer som ger förutsättningar för tekno- logiutveckling och som kan vara till direkt eller indirekt nytta för Försvarsmakten. Det finns ett antal system på den internatio- nella marknaden som har en direkt påverkan på den inhemska för- svarslogistikförsörjningen. Exempel på sådana system är stridsfor- donssystem CV90, bandvagnssystem BvS10 och pansarskott AT4. Det finns även system som det svenska försvaret håller på att av- veckla men som genom att finnas på den internationella marknaden medför att kompetens bibehålls. Exempel på detta är Pansarvärns- . Ser vi framåt pekar Försvarsmakten i sin perspektivstudie ut obemannade system, fjärrstridsmedel och robotförsvar, rymdbaserade system samt system som bidrar till informations- operationer som viktiga system. Vid Europeiska rådets möte 19 de- cember 2013 pekades fyra områden ut som prioriterade för länder- nas gemensamma framtida förmågor. Dessa var fjärrstyrda luft- fartygssystem (UAV), lufttankningskapacitet, satellitkommunika- tion samt cyberfrågor. Försvarsindustrin och dess marknad 6.2.3Svensk försvarsindustri i siffror Det finns ca 150 företag som har tillverkningstillstånd för krigs- materiel, varav ett 40-tal är aktiva som exportörer. Antalet anställda i säkerhets- och försvarsindustrin har legat runt 25 000 årsarbetskrafter. Källa: Säkerhets- och försvarsföretagen. I finns tre branschföreningar för försvarsindustriföretag, SOFF (Säkerhets- och försvarsföretagen samt SME-D (Small and Medium sized Enterprises – Defence) samt SACS (Swedish As- sociation of ). SOFF är den förening som har både stora och små medlemsföretag. De har 62 medlemsföretag varav 56 är små- och medelstora företag. Företagen är placerade från i norr till i söder. SME-D är en ideell förening som har som ändamål att ta tillvara intressena hos i base- rade, oberoende små, mindre och medelstora företag (SME-före- tag) med specialkompetenser, verksamma till väsentlig del inom försvars- och samhällssäkerhetssektorn i . Föreningen har ett tjugotal medlemsföretag. SACS är en förening som är öppen för företag i med produkter och tjänster inom området civil säkerhet. SACS representerar företag med möjligheter och kunskap att förse och förbereda samhället inför hot inom områden som tillträdesskydd, biometri, sensorer, CBRN, identifiering, lednings- system & kommunikationer. Föreningen har ett tjugotal medlems- företag varav vissa även är medlemmar i den ena eller båda de andra föreningarna. Industrins årliga omsättning är . Drygt 11 000 av de anställda är ingenjörer varav ca 600 forskarutbil- dade. Av i verksamma företag intar en dominerande ställning och svarar för över hälften av företagens samlade omsätt- ning. lägger av sin totala omsättning på FoU. I takt med att det statliga anslaget för FoU Försvarsindustrin och dess marknad drastiskt minskat det har företagens egna sats- ningar i FoU ökat. Av de större företagen har Saabs FoU-andel av omsättningen ökat de senast fem åren från till och utgör av näringslivets totala FoU. beslutade EU kommissionen om ett försvarspaket bestående av ett meddelande i form av dels en strategi för en kon- kurrenskraftig försvarsindustri,23 dels i form av förslag till två direktiv. Dessa direktiv har härefter antagits och syftar till att underlätta skapandet av en inre marknad för försvars- och säker- hetsprodukter.24 Kommissionen framhåller bl.a. i strategin att en stark teknologisk och försvarsindustriell bas i utgör en fundamental del av den europeiska säkerhets- och försvarspoliti- ken. Vidare framhålls att försvarssektorn är teknologiintensiv samt att den forskning och utveckling som sker inom denna sektor även bidrar till teknologiutvecklingen inom andra sektorer. Vid Europeiska rådets möte antog medlems- staterna slutsatser på tre områden varav försvarsindustrin var ett. I slutsatserna finns även ett uppdrag till den höga representanten att 2015 rapportera om EU:s strategiska utmaningar till följd av en snabbt föränderlig omvärld.25 Vid rådsmötet var medlemsstaterna överens om behovet av att främja, utveckla och upprätthålla den europeiska försvarsindustriella och teknologiska basen, vilken bör vara kapacitetsorienterad, kompetent och konkurrenskraftig. Ytterligare en dimension som påverkar den europeiska försvars- industrin är att EU:s medlemsstaters försvarsutgifter har minskat från till mellan 2001 och 23KOM (2007)764 slutlig, A Strategy for a Stronger and more . 24Upphandlingsdirektivet inom försvars- och säkerhetsområdet, 2009/81/EG och direktivet om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemen- skapen, 20009/43/EG. 25Verksamheten i Europeiska unionen Skr 2013/14:115. Slutsatserna byggde bl.a. på kommissionens meddelande till , Rådet, Europeiska Ekonomoniska och Sociala Kommittén och regionkommittén Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor, COM(2013) 542 final. I meddelandet föreskrivs åtgärder för att stärka den inre marknaden på försvarsområdet, främja försvarsindustrins konkurrenskraft samt öka samverkan mellan civil och militär forskning. Försvarsindustrin och dess marknad Dessa budgetnedskärningar får konsekvenser för de indust- rier som utvecklar produkter till medlemsstaternas försvarsmakter. Neddragningarna medför bl.a. minskningar i befintliga och plane- rade utvecklingsprogram. Den minskade budgetramen påverkar särskilt investeringar i försvarsrelaterad forskning och utveckling som är avgörande för utvecklingen av framtida kapacitet. minskade medlemsstaternas budgetar för försvars- inriktad FoU sammantaget , till . Detta ska jämföras med den minskning av anslagen till FoU som skett i . har FoU-budgeten minskat med , från 1 till . Det kan även upp- märksammas att har en sju gånger större budget för försvarsrelaterad FoU än vad samtliga EU:s medlemsstater har tillsammans. som medlemsstaternas försvarsbudgetar minskar sti- ger kostnaderna för försvarsmateriel som skapar en ökad förmåga. Kostnadsökningarna beror bl.a. på att den tekniska komplexiteten hos försvarsmaterielen ständigt ökar, men också på att produk- tionsvolymerna minskar till följd av att medlemsstaterna över tiden omorganiserat och minskat sina försvarsmakter sedan det slut. Dessa omständigheter kommer att fortsätta att påverka försvarsmarknaderna i . Det är vanligt att stater ger sin industri såväl politisk som eko- nomisk uppbackning och stöd för att bistå denna i sina export- ansträngningar. Stödet är ofta kopplat till ländernas utrikes-, säker- hets- och ekonomiska politik. Generellt brukar man skilja på två typer av exportstöd. Dels sådant stöd och främjande som är ren marknadsföring av företag verksamma i landet och deras produkter. Dels det stöd som ges i form av referenskund. Staten kan även stödja industrin genom att ingå internationella överenskommelser med andra stater. En grundläggande utgångspunkt för det exportstöd som svenska myndigheter lämnar är att exporten ska bidra till Försvarsmaktens långsiktiga förbands- och förmågeuppbyggnad samt att exporten Försvarsindustrin och dess marknad godkänns av ansvarig exportkontrollmyndighet.26 Exportstöd av så- väl försvarsprodukter som militär teknologi för civil tillämpning är ett medel för att kunna förse det militära försvaret en modern för- svarsmateriel som är kostnadseffektiv ur ett livscykelperspektiv.27 Med exportstöd avses insatser av myndigheterna under Försvars- departementet i form av deltagande vid besök, resor och demon- strationer för intressenter och potentiella kunder. Detta stöd bidrar till att upprätthålla de inhemska företagens kompetens, kapacitet och att den svenska försvarsindustrin uppfattas som en intressant partner i internationella samarbeten. Försvarsmakten ska erhålla full kostnadstäckning för de export- stödsåtgärder som myndigheten utför. Det kan emellertid inte ute- slutas att avvägningsproblem kan uppstå hos berörda försvars- myndigheter till följd av de resurser som exportstödet kräver. Som exempel kan nämnas situationer där det exportstöd som Försvars- makten förväntas ge får till följd att inte tillräckliga resurser finns att tillgå p.g.a. att dessa har avsatts för exportstödjande verksamhet. Detta medför således att Försvarsmaktens operativa förmåga, p.g.a. begränsade resurser inom vissa områden, kan komma att påverkas negativt på kort sikt. Ytterligare exempel som kan lyftas fram är en situation där det finns begränsningar i tillgängligheten avseende reservdelar och där företagens åtaganden gentemot utländska kunder ges företräde. Att dessa effekter kan uppstå framgår av det underlag till den försvars- politiska inriktningspropositionen 2015 som Försvarsmakten läm- nade . I detta underlag framhåller Försvars- makten att en ökad export av JAS 39 kan få konsekvenser för Försvarsmaktens planering avseende införandet av JAS 39E. De konsekvenser som anförs är att en förskjutning av leveranser till 26Sedan 2010 sammanhålls det exportstödjande arbetet av försvarsexportmyndigheten (FXM). var denna verksamhet fördelad på flera myndigheter. Den dåvarande regeringen ansåg att bildandet av FXM skulle medföra förbättrade möjligheter att överblicka och prio- ritera hur exportstödsresurserna bäst skulle användas samt att denna verksamhet skulle bli mer transparent. Ett syfte med bildande av FXM var att renodla försvarsmyndigheternas roller. Ytterligare argument var att det skulle bli enklare för företagen som härigenom kunde vända sig till en statlig företrädare för exportstöd. FXM:s uppdrag är att främja svensk för- svarsexport – när den är av försvars- och säkerhetspolitiskt intresse. I budgetpropositionen , utgiftsområde 6, har regeringen indikerat att myndigheten ska läggas ner. I vårbudgeten gör regeringen bedömningen att nödvändigt exportstöd bör bedrivas inom en annan myndighetsstruktur fr.o.m. och att FXM bör avvecklas och upphöra som myndighet . 2008/09:140. Försvarsindustrin och dess marknad Försvarsmakten kan ske liksom ett utökat behov av exportstöd i form av utbildning och annat stöd till den köpande staten.28 Kommitténs uppfattning är emellertid att denna typ av frågor inte ska hanteras inom ramen för exportkontrollen av krigsmate- riel. I stället ska de hanteras inom ramen för hur exportstödet ut- formas och ges, liksom hur försvarsmateriellogistiken struktureras. Offset är samlingsnamnet för länders krav på motprestationer från leverantören vid, framför allt, försvarsrelaterade upphandlingar. I används även begreppen motköp, kompensationsåtaganden eller industriell samverkan för denna typ av krav på motpresta- tioner. Även andra begrepp förekommer såsom Industrial co-opera- tion eller Industrial Participation. Kompensationshandeln uppkom när tillgången på pengar var obefintlig eller begränsad genom att länder bytte varor med var- andra till ett liknande värde.29 Det var framförallt efter som antalet kompensationsaffärer ökade i och med handeln med och . Orsaken till detta var bl.a. att dessa länder inte hade möjlighet att betala med kontanta medel och det blev därför mer lönsamt för båda parter att idka byteshandel. De motprestationer som kan aktualiseras med offset inkluderar bl.a. byteshandel, teknologiöverföring eller att produktion sker i den köpande staten. Kravet på motprestation är ofta av kon- traktsvärdet, men kan vara både högre och lägre beroende på lan- dets offsetregim.30 Offset krav leder inte sällan till att det säljande företaget tar ut en ”riskpremie” för genomförandet av dessa krav som läggs på försäljningspriset av produkten. Offset har tradi- tionellt använts av länder när de har gjort stora inköp av militära system, men blir allt vanligare även inom andra sektorer. Inte sällan brukar länder fastslå en beloppsgräns för vilka upphandlingar som 28Försvarsmaktens underlag till försvarspolitisk inriktningsproposition 2015, , dnr FM2014-5882:31, bilaga 2 s. 45. 29Ahlström (1991) Kompensera att exportera? Offset – tilläggsåtaganden i inter- nationella affärer, 1991:2, . 30I FOI rapporten effekter av direkt militär offset vid försvarsmaterielexport, FOI-R-2663-SE, och , uppges att offset kan uppgå till 160–av ordervärdet, se s. 7. Försvarsindustrin och dess marknad offset ska krävas. Denna beloppsgräns brukar emellertid skilja sig åt mellan olika länder. Det finns två olika typer av offset: Direkt offset: Här samtycker leverantören till att materiel, kom- ponenter eller delsystem till den produkt som upphandlas helt eller delvis produceras i den köpande staten. Direkt offset har varit särskilt vanligt vid köp av större vapensystem. Indirekt offset: Här kräver köparen att leverantören ingår lång- siktiga industriella (och andra) samarbeten och investeringar, som inte har en direkt koppling till de produkter som ska leve- reras. De åtaganden som görs indirekt kan ha en försvarsrela- terad koppling, men kan även ske gentemot civil sektor. Ofta förekommer krav från den köpande staten på en blandning av dessa två typer av offset vid upphandling beroende på vilka förut- sättningar det upphandlande landet har i form av, till exempel, industriell förmåga. Det övergripande målet för offset inom för- svarssektorn, antingen direkt eller indirekt, är i allmänhet att främja importsubstitution och för att minimera underskott i betalnings- balansen för militära inköp genom att utveckla en inhemsk för- svarsindustriell förmåga. Ytterligare en viktig faktor har varit tek- nologiöverföring i syfte att skapa en försvarsindustriell bas. Av de stater som har lyckats förvalta en sådan teknologiöverföring brukar inte sällan , och nämnas. 6.5.1Pågående diskussion om offset har det pågått en debatt över världen huruvida offset eller offsetliknande verktyg är bra eller dåligt. Framför allt de stora länderna i samt har ondgjort sig över kraven på mot- prestationer som ställs på deras industri. kan konstateras att många länder menar att länder som , och Frank- rike använder sig av offsetliknade verktyg själva trots att de hävdar motsatsen. Ett sådant exempel är Buy American Act, som stipulerar att utländska företag måste liera sig med ett amerikanskt företag och att en viss andel måste produceras i . Argument kan föras fram för att offset medför att stater betalar överpriser för den köpta produkten, att det strider mot frihandelns principer och därmed hindrar den fria konkurrensen samt om- Försvarsindustrin och dess marknad gärdas av nästintill obefintlig transparens och öppenhet som skapar utrymme för korruption. Å andra sidan kan argumenteras att det är stater som önskar offset samt att det är stater som ställer upp regler, ibland väldigt detaljerade sådana, för hur offseten ska ut- formas.