sou · H3B394 · 2015-11-05 00:00:00 — (Re)producing a periphery: popular representations of the Swedish North, , Samhällsvetenskapliga fakulteten, . 136Andersson, , (2014). Hafva vi i ett Wästindien? En kvantitativ, beskrivande studie om användningen av begreppet i riksmedierna, s. 33. såväl politisk som demokratisk skugga – något forskarna varnar för kan bana väg för odemokratiska krafter. Sammansättningen av journalistkåren kan också antas påverka innehållet och den har granskats ingående i en forskningsantologi, sammanställd av . Svenska Journalister 1989–2011 kart- lägger förskjutningar och konstaterar att kvinnorna ökat i andel (de utgjorde hälften 2011) men att det fanns få journalister med utländsk bakgrund samt att arbetarklassen är underrepresenterad. är födda i och de flesta uppvuxna i städer, främst , och . Journalistkåren står dessutom klart till vänster om både väljare och folkvalda.137 , tidigare , har 2015 ånyo inventerat medlemsdata i sin kartläggning Här bor journalisterna , för att identifiera eventuella förskjutningar. Den senaste genomgången visar emellertid på liknande resultat som den förra kartläggningen: flest journalister bor i . Tre av tio bor i , nära hälften inom . Den senaste undersökningen visar att totalt endast 56 journalister bor i någon av de 20 kommuner som SKL definierar som ”glesbygdskommuner”.138 Innebär då detta allt starkare fokus att medborgarna i storstäderna är välförsedda vad gäller bevakning och granskning av exempelvis den lokala politiken? intervjuunder- sökning med de fyra stora tidningarna i : , , SvD och DN ger vid handen att det inte bedrivs någon strukturerad, regelbunden granskning av vare sig kommunen eller förorter i huvudstaden. Och även om DN och har avdelade reportrar som bevakar landstingskommunala frågor, är bevakningen av decimerad. Med ett undantag – DN – förlitar sig redaktionerna på ”tips från allmänheten”, egen generell redaktionell bevakning eller organisationernas kommu- nikation. Trots att hanterar och hanterar av medborgarnas skattemedel 2015.139 Att är närmast 137Asp, (red) (2012). Svenska journalister 1989–2011, , s. 16–19, 92–107. (2015). Där bor journalisterna. 139Stockholms stads budget 2015 samt läns landstings budget 2015. obefintligt bevakat är med hänvisning till storleken på de allmänna medel som hanteras och med hänvisning till de samhällskritiska verksamheter man där bedriver (vård, allmänna kommunikationer etc.) extra anmärkningsvärt. Om man vidgar perspektiven till att gälla som helhet, med sina 26 kommuner där över 2 miljoner medborgare bor, är det fortfarande inte en enda journalist på de fyra stora tidningarna som har det som sitt specialområde. har annonserat en ny satsning på lokal-tv med fokus i tre städer () . De ansvariga kommunicerar att satsningen kan komma att utvidgas.140 Men att denna satsning skulle innebära en märkbar ökning i lokalt, kvalitativt journalistiskt innehåll är svårt att tro när de ansvariga tydligt definierar satsningens mål: De som finns i potentiella reklampengar till tv-mediet. Något innehåll kommer heller inte att skapas lokalt och inga nya journalister kommer att anställas lokalt, utan satsningen styrs från och ska bygga på läsartips. Hur detta kommer att påverka medielandskapets vita fläckar är för tidigt att utvärdera men satsningen är värd att följa. Det finns givetvis legitima invändningar mot antagandet att där inga journalister bor, där finns ingen journalistik. Även om det för en journalist innebär vissa utmaningar att bygga relationer med muntliga källor på distans, går det utmärkt att granska en stor del av exempelvis offentlig verksamhet trots eventuella geografiska avstånd. Kommunerna märker emellertid av den minskade granskningen, extra tydligt är minskningen i glesbygdskommuner, enligt en undersökning genomförd av tidningen och bolaget , som levererar programmet Medierna som sänds i P1. kommundirektören i , som medverkade vid ett av sam- 140 , (2015). startar lokal-tv, , publicerad . Mediernas förändrade innehåll SOU 2015:94 råd, konstaterade att nedgången var tydlig; han efter- frågade mer granskning. Faktum kvarstår alltså: sammantaget har de ovan nämnda nedskärningarna och (bort)prioriteringarna skapat en situation där medborgarna i ett antal kommuner och regioner i varierande grad hamnat i medieskugga. De sämst bevakade delarna är förortskommuner.141 Enligt avhandlingen medievärldar av får händelser i dubbelt så stor medial exponering som det som sker i kranskommunerna – trots att befolkningen där är fem gånger så stor.142 Detta får potentiellt stora konsekvenser då det är klarlagt vilka tydliga samband som finns mellan lokalmedia och lokal identitet, och lokalsamhällets sociala gemenskap: De som bor i dessa kommuner har bara tillgång till en bråkdel av de lokala nyheter som medborgare i medelstora städer utanför stor- städerna har. Valdeltagande och lokal politisk aktivitet är låg, särskilt i områden med hög andel invandrade och med låg medelinkomst. Detta innebär inte att det saknas politiskt intresse – bara att det saknas lokala medier som kan informera, granska och kanalisera detta intresse.143 Gratistidningarna, som med det nuvarande presstödssystemet inte är behöriga att ta emot statsbidrag, har visat att de fyller vissa vita fläckar i medielandskapet. Tidningen är fortfarande största dagstidning vad gäller räckvidd med sina 1 153 000 dagliga läsare.144 Det har vid ett flertal tillfällen konstaterats att den, liksom andra gratistidningar, når helt nya grupper som inte tog del av någon dagstidning överhuvudtaget, inte minst ungdomar och medborgare med utländsk bakgrund.145 Flera av företagen har gjort nysatsningar, exempelvis startade DirektPress 15 nya lokaltidningar i förorter under 2015.146 Hur stor andel av det producerade materialet som är att betrakta som granskning, fördjupning eller andra journalistiska 141Althén, , (2014). Landsbygd i medieskugga – nedmonteringen av den lokala journalistiken och bilden av landsbygden i , . 142Nygren, (2005). Skilda medievärldar: lokal offentlighet och lokala medier i . 143Althén, , (2014). Landsbygd i medieskugga – nedmonteringen av den lokala journalistiken och bilden av landsbygden i , . 144Uppgiften om tidningen är hämtad från Orvesto, . 145Wabring, (2007). Från annonsblad till tidningar? 49, JMG, . 146Bygger på uppgifter lämnade av DirektPress . kvalitativa begrepp är emellertid oklart, likaså effekterna på när- samhället. Det pågår ett större forskningsprojekt som analyserar gratistidningarna tillsammans med andra lokala och hyperlokala medier, som lokala nyhetssajter, endagarstidningar och närradio- stationer, utanför de stora mediekonglomeraten, men här väntas inga resultat förrän under 2016.147 I avsaknad av dessa och andra nya siffror över hela det framväxande, lokala medielandskapet visar tillgängliga källor att det håller på att ske en allvarlig nedmontering. Nyhetsbyrån , som har en lång erfarenhet av att ta del av innehållsflöden från hela landet, menar att många lokaltidningar tycks välja bort bevakningar som var rutin. TT understryker att nyhets- byrån inte gör diariekollar i kommuner och landsting utan att denna bevakning i hög utsträckning upprätthålls av lokal- tidningarna. Frågan är följaktligen vem som tar och vem som kommer att ta detta ansvar på platser utan lokaltidningsföretag?148 En annan trend TT noterar är att lokaltidningarna allt hårdare prioriterar lokaljournalistik och därmed överlåter nationell och internationell bevakning åt TT. Nyhetsbyrån har inga egna mät- ningar över i hur hög utsträckning ett visst innehåll sprids, men en kvalificerad gissning är att utvecklingen bidrar till en likriktning. Innehållets urbanisering kommer därmed från två parallella utvecklingstendenser: redaktionell koncentration till storstäder samt lokalmediernas abdikation från att ge ett lokalt perspektiv på riks- och utrikesangelägenheter. Vissa röster menar att utvecklingen stärker behovet av de offentligfinansierade medierna. Men trots dessas starka och långsiktigt hållbara grundfinansiering har det inte inneburit att de nämnvärt växlat upp sin bevakning av de svaga områdena (med undantag av SVT:s nyliga satsning, omnämnd ovan). Studier från visar att två tredjedelar av det totala nyhetsflödet består av ”återbruk, lån eller stöld”; endast en tredje- del är originalmaterial, definierat som ”egenskapat” eller där redak- tionen har tillfört något till en pågående nyhetsutveckling.149 SVT 147Södertörns högskolas Nyhetsportal: Ny forskning om lokaljournalistik vid , publicerat . 148Bygger på uppgifter lämnade av TT . 149Brink , , , , Blach , : (2009). Hvor kommer nyhederna fra? Den journalistiske födekaede i förr och . Aarhus: Förlaget . redovisar emellertid en helt annan bild från den egna verksamheten; i sin offentliga redovisning slår man fast att ”av inslagen har sitt ursprung i andra, kommersiella medier”. Uppgiften härstammar från en innehållsmätning SVT själva genomförde under en normal arbetsvecka (måndag–fredag), /. Empirin omfattade hela löp från samt fem regionala nyhetslöp (, Sydnytt, Blekingenytt, Östnytt, ), totalt 752 artiklar. Metodiken som användes var att redaktionscheferna identifierade och registrerade materialets källor i sex kategorier. Resultatet illustreras i figur 5.4. Källa: Televisons public service-redovisning 2014. Det som inte framgår av den valda klassificeringen är att TT såväl som övriga nyhetsbyråer, svenska som internationella, också är kommersiella medieföretag. En stor del av TT:s verksamhet består av egen produktion, vidareförmedling och vidareförädling av material från andra nyhetsbyråer, även de kommersiella medieaktörerna.150 Sammantaget innebär detta alltså att grafen kan utläsas som att SVT-sajterna publicerar mer innehåll som kommer från kom- 150 Bygger på uppgifter lämnade av TT . mersiella aktörer än egenproducerat innehåll, jämfört . svensk forskning, , pekar åt ett liknande håll när det gäller innehållet i medielandskapet i stort: av nyheter om kommuner i traditionella medier (tv, radio, papperstidningar) emanerar från dagstidningsföretag.151 En rimlig utveckling är att denna andel är lägre , mot bakgrund av de senaste årens nedskärningar. Men även om andelen minskat , förser lokaltidningarna även andra medier med innehåll – därmed påverkar en nedmontering av lokaltidningarnas utbud av original- innehåll vidare än bara på lokalplan. En reducering av produktionen i en viss del av medielandskapet påverkar hela ekosystemet – och i slutändan medborgarna. Ett annat område som innehållsmässigt är eftersatt i förhållande till sin vikt är EU-bevakningen. Trots att en stor del av frågorna i den svenska kan relateras till EU har endast 8 svenska medieföretag korrespondenter stationerade i , ingen i säte . Under EU-valet märktes hur området nedprioriterades. Exempelvis valde ingen svensk tv- /webb-tv-kanal att direktsända debatten mellan de fyra topp- kandidaterna till den mäktiga ordförandeposten i EU-kommis- sionen. Om mediernas prioriteringar påverkar politiker och allmänhet kan det vara värt att notera att en partiledare tackade nej till att medverka i TV4:s planerade debatt med hänvisning till att han inte kandiderade personligen. Valdeltagandet i EU-valet stannade på , en svag nedgång jämfört med valet . Det är emellertid inte bara bevakningen av EU som är eftersatt, utrikesbevakningen har gått kräftgång med färre fasta korrespondenter och minskat redaktionellt fokus. En allvarlig utveckling i en globaliserad värld där ekonomi, ekologi, medicin och en rad andra ämnen inte låter sig begränsas av nationsgränser. skönjs emellertid en utveckling mot ett större fokus på de internationella frågorna. startade DN utrikesmagasinet Världen. Efter mordet på annon- serade SR:s ledning en strukturerad satsning på att 151 Ahltén, , (2014). Landsbygd i medieskugga – nedmonteringen av den lokala journalistiken och bilden av landsbygden i , , s. 13. förstärka utrikesbevakningen, såväl genom fler Norden- korrespondenter, som genom två nya, ämnesinriktade globala reportrar, och en breddning av Europabevakningen. Även de kommersiella medierna har visat tecken på att förstärka utrikes- bevakningen. Ett exempel är , som lanserade , som ska förmedla utrikesnyheter med ”fördjupning, förklaring och perspektiv”. 5.5.3Nya, lokala medieinitiativ som de traditionella medieaktörerna drar ner verksam- heten i vissa delar av dyker det upp nya, fristående, journalistiska initiativ, såväl i print som online. Ett av de allra senaste är Allmänna arvsfondsfinansierade Nyhetsbyrån, ett sam- arbete, mellan , studier vid , och , som lanserade sin verksamhet . Enligt ett pressmeddelande är satsningen långsiktig och tanken att ge en mer nyanserad bild än den de traditionella medierna som ”utifrån en sensationsartad logik där faktafel och bristande nyansering reproducerar bilder av som en problemförort”.152 Medie- utredningen har inte lyckats identifiera någon kartläggning av nya, lokala medieinitiativ utan försökt sammanställa ett svep, som sålunda på intet sätt är att betrakta som heltäckande. Genom- gången ger ändå en indikativ bild av hur en ny del av medie- landskapet, som inte är direkt knuten till de traditionella aktörerna, växer fram. Dessa kan för åskådlighetens skull delas in i ett antal underkategorier: –Distributörer: t.ex. se.readly.com, , magazinos.com/sv. –Innehållsförsäljning/köp: t.ex. , nyhetsbyran.nu. 152 Allmänna Arvsfonden, pressmeddelande : Ny satsning förnyar journa- listiken. –Hyperlokala sajter: t.ex. , , , , , marsta.nu, , , lidkopingsnytt.nu, , , , , . –Nischsajter: t.ex. , –Granskning/fördjupning: t.ex. , –Utrikesjournalistik: t.ex. , –Övriga: t.ex. . En lång rad andra initiativ inom samma eller närliggande kategorier har existerat – som exempelvis eller Tidningen – men är nu nedlagda. Majoriteten av satsningarna kännetecknas av småskalighet och ett tydligt beroende av ideella insatser. Om den svenska utvecklingen kommer att följa den i , där norska Tidningsutgivarnas motsvarighet, Mediebedriftenes (), rapporterar om ett ökande antal initiativ , kommer vi att få se fler hyperlokala medieaktörer på marknaden framöver.153 På europeiskt plan finns ett bredare underlag. I en studie av 150 hyperlokala brittiska sajter som utförde i samarbete med universiteten i och , rapporterade mer än hälften att endast en person var involverad i verksamheten och mer än tre fjärdedelar svarade att de spenderade , motsvarande , i omkostnader. Dessa lokala nyhetsinitiativ startas ofta av journalister med en bakgrund som anställda i traditionella medier, eldsjälar som drivs av en stark vilja att förbättra lokaljournalistiken. De hamnar dock ofta i en skör och långsiktigt instabil situation, det understryks av resultaten i annan studie av 183 brittiska hyperlokala initiativ. Där svarade att de tjänade tillräckligt med pengar för att täcka mer än sina kostnader. 153 Möte med och , Mediebedriftenes , , i , , samt mailväxling . Resultaten bekräftas av genomgång av nio nystartade medieinitiativ i tre västeuropeiska länder: , och . Även om de sistnämnda har medielandskap med betydande skillnader mot det svenska pekar denna kvalitativa studie på stor osäkerhet vad gäller långsiktigheten för dessa företag. Ingen av dem hade en vinnande formel som skänkte finansiell bärkraft. Alla kämpade för att gå runt. Globalt har det skett en kraftig utveckling av antalet bloggar, enbart bloggplattformen Tumblr hyser exempelvis 252 miljoner bloggar.155 Men sett i förhållande till den totala innehållsproduktionen i , står ändå bloggarna fortfarande för en mindre del. Andelen svenska medieborgare som bloggar ”ibland” är , enligt studien och Internet 2014. Det kan låta som en liten andel men är över 780 000 människor som alltså med viss regelbundenhet publicerar sig, eller närmare 100 000 som gör det . En otrolig mängd röster som i den predigitala eran var tvungna att passera de traditionella medieföretagens filtrering, med resultatet att vissa aldrig fick göra sig hörda. Även om många är och förblir små, existerar det ett antal inflytelserika bloggar som ofta får stort genomslag i såväl nyhets- förmedling som opinionsbildning. Inte minst då skribenterna får framträda som ”experter” i olika sammanhang och därigenom ta position som opinionsbildare. Ett exempel är Wiseman’s Wisdoms som fokuserar på försvars- och säkerhetspolitik.156 Med bas i gedigen ämneskunskap gör bloggaren djupdykningar i olika områden, ofta med en journalistikliknande paketering. Ur medborgarperspektiv är en rik bloggflora ytterligare ett inslag som stärker innehållspluralismen, med brasklappen att en person exempelvis anställd vid Försvarsmakten aldrig fullt ut kan 154Bruno, , (2012): Survival is Success Journalistic Online Start-Ups in Western Europe, Challenges, , . 155Tumblr (/about), . 156Wiseman´s Wisdoms, (wisemanswisdoms.blogspot.se). antas vara oberoende, bloggande PR-konsulters inlägg kan ha kommit till efter betalning, utan att detta har redovisats. Diskus- sionen om transparens kring lobbyister i har pågått länge, utan att några beslut har fattats. En låsning kan ha varit att de politiska partierna själva inte redovisat sin finansiering transparent, men här togs ett riksdagsbeslut som ökar insynen i partiernas och valkandidaternas finansiering; det statliga partistödet ska heller inte kunna betalas ut till partier som tagit emot anonyma bidrag.157 och Europeiska kommissionens Öppen- hetsregister (bl.a. en offentlig webbplats där organisationer som företräder särskilda intressen på EU-nivå registrerar sig) redovisar påverkansaktörer öppet och förklarar bakgrunden så här: Ju mer öppenhet desto enklare är det att garantera en balanserad repre- sentation och att undvika otillbörliga påtryckningar och obehörig eller gynnad tillgång till information eller beslutsfattare. Öppenhet är också viktig för att uppmuntra EU-medborgarna att mer aktivt delta i EU:s demokratiska liv.158 En färsk genomgång av den nordiska bloggkartan visar att de riktigt stora bloggarna inte behandlar samhällsfrågor utan klassifi- ceras i kategorier som ”träning”, ”livsstil” eller ”mode”.159 Flera av dessa har utvecklats till affärsverksamheter, med betydande reklam- och sponsorsintäkter. Men inte alla följer marknadsföringslagens krav på tydlig märkning av betalt innehåll.160 Bloggaren , Misslisibell, då , anmäldes för otillåten marknads- föring och en video i vilken hon testar smink fälldes av . I beslutet sägs att inslaget … inte uppfyller kravet på reklamidentifiering samt brister i den aktsamhet som gäller för reklam till barn genom att utnyttja barns naturliga godtrogenhet och bristande erfarenhet. Den strider därmed mot artiklarna 1, 9 och 18 i regler för reklam och marknadskommunikation.161 157Lag (2014:105) om insyn i finansiering av partier. Se även beslut (prop. 2013/14:70, bet. 2013/14:KU35, rskr. 2013/14:163). Öppenhet och EU, Europa.eu, hämtat . Nya aspekter av bloggandet, , upplagd . 160Artikel på webbsida : Dold marknadsföring förbjudet i bloggar, hämtad . Anmälan, som gjordes av kommunikationsbyråers ord- förande, har väckt intern debatt om etiken i en bransch där vissa aktörer utnyttjar minderåriga för att sprida sina kommersiella budskap. Detta trots att barn anses som en särskilt skyddsvärd mål- grupp vid marknadsföring, då de svårligen kan förhålla sig kritiskt till reklambudskap.162 Bloggvärlden har öppnat enorma möjligheter i att släppa fram en mångfald av röster. Utvecklingen berikar innehållslandskapet men sammanfattningsvis kan det konstateras att det i dess nuvarande form inte ersätter de traditionella medierna när det gäller den för samhället värdefulla journalistiken. av de svarande i stora Report 2015 nås av nyheter via Facebook . 163 Enligt Nordicom 2014 är det sociala nätverket största källan till nät- nyheter bland svenskar i åldrarna 15–. Detta förändrade mediekonsumtionsbeteende har även påverkat hur producenter, såväl etablerade som nya, agerar. Plattformen har blivit allt mer dominant som distributör för traditionella medieföretags nyheter och kan antas stärka den positionen framåt i och med initiativet Instant , som paketeras som ett verktyg för utgivare, för att skapa snabba, interaktiva uppdateringar på Facebook men som förflyttar en del av medieföretagens distribution och affär till en extern part. Denna utveckling, där Facebook stärker sitt grepp som ny publik arena för information och debatt, gör det extra intressant att studera vilket innehåll traditionella medier publicerar på platt- formen och vad medieborgarna delar och själva skapar för innehåll där. Internationell forskning har visat att det vanligaste användnings- området för traditionella medier är att marknadsföra eget inne- 162Martner, (2015). Komm:s ordförande , Resumé, publicerad . 163Newman, , , . L., (2015). digital news report, . håll.164 , en lokaltidning som satsat rejält på sin Facebook-närvaro, är inget undantag, nära nog alla postningar lyfter fram länkar till egenproducerat material. Enligt en kvantitativ innehållsanalys av varje dags mest delade innehåll på Facebook och Twitter (via ), refererad i rapporten glädje är dubbel glädje från , dominerar kvällstidningarna som avsändare och de största ämnena är politik och ekonomi. Det parti och den politiska agenda som dominerar är Sverige- demokraterna.165 Källa: Wadbring, , (2014). Mätningen visar att det är kvällstidningarna som ligger bakom majoriteten av det innehåll som delas i sociala medier. 164Muse Abernathy, (2014). Saving Community Journalism: The path to profitability. 165Wadbring, , (2014). Delad glädje är dubbel glädje? En studie om nyhetsdelning i sociala medier. Källa: Wadbring, , (2014). En anmärkningsvärt hög andel () av det delade inne- hållet var politik/ekonomi. Den höga andelen politik kan enligt forskarna förklaras av att mätperioden var då det var val till . En mindre genomgång som gjorts av vad traditionella svenska medieföretag publicerar på Facebook finns i en kandidatuppsats från JMK 2015 och pekar på ett delvis annat resultat. har studerat , DN:s och SVT:s totala nyhetsflöden , för att närma sig svar på frågorna om traditionell nyhetsvärdering gäller och vilka ämnen som är vanligast förekommande.166 Resultaten visar att det fanns skillnader mellan , som mest frekvent publicerade innehåll i kategorin ”trivialiteter”, och DN/SVT, som mest frekvent publi- cerade innehåll i kategorierna ”politik, utrikes” och ”debatt”. Skölds axplock av rubriker visar att tillämpar tradi- tionell nyhetsvärdering med utgångspunkter i det överraskande och sensationella: 166 , (2015). Facebook som nyhetsförmedlare – en studie av svenska mediers nyhetsvärdering på Facebook och deras publik, , . Hund i traktor orsakade trafikstockning Här slår streakern till – mitt under bröllopet Vad gör då medieborgarna på Facebook – vilket typ av innehåll skapar och delar de? Plattformen är parallellt med de etablerade mediernas material också hemvist för lokala nyhetsgrupper, såväl kopplade till andra nätnyhetssajter som helt fristående i denna form. Någon kartläggning har inte kunnat identifieras, men sökningar på plattformen visar att det finns ett antal, såväl öppna som slutna grupper som säger sig vilja möjliggöra att lokalbefolkningen gemensamt rapporterar om lokala skeenden. Ett exempel är Nytt i , med 1 322 medlemmar. Forumet beskriver sig själv så här: Vallentunabornas egna rapporteringar om nyheter och händelser i kommun. Både aktuella och kommande. Ett annat är Lokala . Ytterligare ett är som beskriver sig själv på följande sätt: En sida för lokalbefolkningen att dela med sig av lokala nyheter som inte når vanlig media. Lägg in allt roligt, smått som stort! Forumet har emellertid inte gjort en enda uppdatering . Den bristande uthålligheten är något som är signifikant för de nya lokala medieinitiativen. Videodelningssajten Youtube som startade och som ägs av har över en miljard användare i 75 länder världen över.167 tittar användarna på hundratals miljoner timmar, som i sin tur genererar flera miljarder visningar.