sou · H3B385 · 2015-10-05 00:00:00 — att de har högre boendeutgifter än andra utan på att de har en lägre genomsnittlig inkomst. Källa: SCB, HEK, egen bearbetning. Seniorer i hyresrätt lägger mer av inkomsten på hyran Tabell 5.15 visar hur det ser ut för hushåll , fördelat på upplåtelseform och hushållstyp. Som jämförelse anges värdet för motsvarande hushållstyp under inom parentes. Seniorer i hyresrätt, i synnerhet kvinnor, lägger en betydligt större del av sin inkomst på hyran än yngre hushåll. För ensamstående kvinnor som bor i hyresrätt är boendeutgiftsprocenten i genomsnitt , jämfört för yngre kvinnor. Det är framför allt i hyresrätt och bostadsrätt som ensamboende seniorer har en högre boendeutgiftsprocent än motsvarande yngre hushåll. För samboende och i äganderätt är skillnaderna små. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Källa: SCB, HEK (2013), statistikdatabasen, egen bearbetning (...) uppgift saknas Men boendeutgiftsprocenten i sig är inte så avgörande, utan det som betyder mer i praktiken är hur mycket man har kvar att röra sig med sedan boendet är betalt. Konsumtionsutrymmet varierar kraftigt mellan seniorer i olika upplåtelseformer och hushållstyper. Samboende i äganderätt har störst konsumtionsutrymme, med i genomsnitt per person och år, medan ensam- stående kvinnor i hyresrätt har mindre än hälften så mycket, , dvs. (2013). I tabellen nedan anges inom parentes seniorernas konsumtionsutrymme i procent av genomsnittet för yngre hushåll. Ensamboende kvinnor har i genomsnitt av yngre kvinnors konsumtionsut- rymme medan ensamboende män har av de yngre männens konsumtionsutrymme. Källa: SCB, HEK (2013), statistikdatabasen, egen bearbetning. (...) uppgift saknas Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden De köpstarka seniorhushållen ökar mest i antal Antalet samboende där båda är , liksom antalet ensam- stående män kommer enligt prognos SESIM att öka kraftigt . Även antalet ensamboende kvinnor ökar, men inte lika mycket. Det innebär att det är de mer köpstarka hushållstyperna bland seniorerna som kommer att öka mest. Region och kommuntyp har begränsad betydelse Hur ser det då ut i olika regioner och kommuner av olika storlek? De regionala skillnaderna är betydligt mindre än skillnaderna mel- lan män och kvinnor eller mellan ensamboende och samboende. Källa: SCB, HEK (2013), Statistikdatabasen, egen bearbetning. Men indelningen här är grov och resultaten utesluter inte att det finns skillnader mellan olika kommuntyper och enskilda kom- muner, inte minst inom den stora gruppen ”övriga kommuner med mindre än 75 000 invånare”. Inkomsten avgörande för bostadsutgiftsprocenten Figur 5.14 är ett försök att sammanfatta och åskådliggöra hur seniorernas ekonomiska förutsättningar varierar på olika sätt. Gula och röda färgfält markerar grupper som lägger stor del av inkomsten på boendet medan de gröna fälten markerar dem som Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden har låga boendeutgifter i förhållande till inkomsten. Vänster-höger- skalan anger inkomstnivå. Staplarnas bredd motsvarar den andel av seniorerna som återfinns i respektive inkomstläge. Drygt 20 pro- cent av seniorerna har en disponibel inkomst på och av dem är det som lägger mer än hälften av inkomsten på boendet. Det är det ingen av dem som har inkomster som gör. De fyra staplarna till höger representerar inkomstlägen netto per konsumtionsenhet och omfattar av seniorerna. Av dessa lägger de allra flesta högst av inkomsten på boendet. Men för många av dem i den första stapeln, som omfattar den dryga femtedel av seniorerna som har inkomster på högst per konsumtionsenhet, tar boendet ofta en betydande del av det ekonomiska utrymmet. Disponibel månadsinkomst per konsumtionsenhet Inkomstläge från lägsta till högsta, Källa: Ramböll. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden 5.4.5Många äldre har en bostad att sälja En stor del av seniorerna bor som tidigare konstaterats i egnahem – drygt fyra av tio hushåll och en majoritet av individerna. Och vart fjärde seniorhushåll bor i bostadsrätt. Det innebär att två tredje- delar av alla seniorhushåll har en bostad att sälja. Figuren nedan visar åldersgruppen 70+, där andelen är något större. Även om fördelningen av bostadsbeståndet över upplåtelseformer skiljer sig markant mellan olika regioner och olika typer av kommuner (se avsnitt 6.2.1) så är den sammanlagda andelen seniorhushåll som har en bostad att sälja ungefär lika stor. I alla fall vid en grov jämförelse mellan storstadsområden, andra större städer respektive kommuner med mindre än 75 000 invånare, som i figuren nedan. Det som skiljer är fördelningen mellan äganderätt och bostadsrätt. I Stor- bor majoriteten i bostadsrätt, i och andra större städer är det fler som bor i egnahem och i kommuner med mindre än 75 000 invånare dominerar egnahemmen helt. Källa: SCB, HEK, Rambölls bearbetning. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Systemet för beskattning minskar incitamentet En stor del av de äldre generationerna äger ett småhus, med ett värde som skulle kunna realiseras för att finansiera en ny bostad som är bekvämare, mer tillgänglig och även i övrigt mer lämplig att åldras i. Detta antingen genom att köpa en bostadsrätt eller genom att använda överskottet successivt, för att ha råd med en relativt hög hyra. Många av dem som utredningen varit i kontakt med påpekar att incitamentet att realisera kapitalet i villan begränsas av skatten på realisationsvinsten, som det nuvarande boendet ofta upplevs som billigt – fastighetsskatten är låg och lånen är nedamorterade. Lånetak och aviserade planer på amorte- ringskrav har en avskräckande effekt på presumtiva köpare, inte minst unga barnfamiljer. Småhuset kanske inte är värt så mycket Av stor betydelse för de hushåll i egnahem och bostadsrätter, som vill flytta till en bostad med god tillgänglighet, är vad man kan få ut för sin bostad och om det ens går att få den såld. Det genomsnitt- liga priset för ett småhus i landet var . Men skillnaderna var stora – från dryga fyra miljoner i till 1,2 mil- joner i . Det är bara i storstadslänen och i och som genomsnittspriset ligger över två miljoner. Och jämför man kommunvis blir skillnaderna än mer dramatiska: Av städer med mer än 50 000 invånare ligger några Stockholmskommuner i topp med genomsnittspriser runt fem miljoner medan småhusen i och inte kostar mer än 1,1 miljon i genomsnitt. Och i ett trettiotal kommuner – de flesta i inland, några i det inre av och ett par i – fick man i genomsnitt inte ens en halv miljon för småhuset.82 82 SCB (2014) Medelpriser på småhus för permanentboende 2013 per kommun. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden 5.4.6Svårare att få lån ju äldre man blir Generellt sett blir det svårare att få lån ju äldre man blir. Det kan därför vara svårt för äldre personer att få låna pengar till en ny bostad. Möjligheter att få lån för köp av bostad kan också variera beroende på om den nya bostaden är ett egnahem, en bostadsrätt eller en kooperativ hyresrätt. Seniorlån kan ge ökat konsumtionsutrymme Bankerna erbjuder så kallade seniorlån, inte för köp av bostad utan som ett sätt för äldre personer att med den aktuella bostaden som säkerhet skaffa sig ett större ekonomiskt utrymme. Den största skillnaden jämfört med ett vanligt banklån är att räntorna betalas med lånade pengar. Det sker antingen löpande, från en del av lånet eller i samband med att lånet löper ut eller när man säljer sin bostad. Räntesatserna ligger i normalfallet 2–högre än för vanliga lån. Det gör att skulden på ett seniorlån snabbt ökar. Ett lån på en halv miljon blir ränta dyrare än ett vanligt banklån med två pro- cent ränta. Ett seniorlån kan också påverka rätten till bostadstillägg både avseende bostadskostnad och förmögenhet. När det gäller bostadskostnad räknas räntan enbart med om den faktiskt betalas och inte ökar skulden. Om seniorlånet investeras på ett sådant sätt att det anses som en tillgång vid beräkning av förmögenhet, till exempel i fonder, aktier eller på konto, medför det ett förmögen- hetstillägg vid beräkning av bostadstillägget.83 Lån till bostad omöjligt för sex av tio över 75 år Seniorer har i genomsnitt lägre inkomster än de som är i yrkesverk- sam ålder, vilket starkt påverkar möjligheterna att få ett lån till bostad. Här några exempel på typiska situationer då det skulle behövas ett lån för att kunna anpassa sitt boende efter förändrade behov på äldre dar: 83 webbplats ”Tänk på det här innan du tar seniorlån” Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden med låg pension bor i ett äldre småhus i en villaförort i norra och skulle vilja köpa en modern bostadsrättslägenhet i stan i ett hus med hiss och i övrigt god tillgänglighet. Hon har bott i huset och har inga skulder. Huset är värderat till 1,1 miljoner. Den nya bostaden kommer att kosta mer än så, även om den är betydligt mindre. har möjlighet att begära uppskov med reavinstbeskatt- ningen. Låg pension84 innebär före skatt, vilket gör att möjligheterna är små för att finansiera mellanskillnaden genom ett lån i bank. Det hjälper inte att hon är utan skulder eller betal- ningsanmärkningar. Även om hushållskostnaderna är låga kommer marginalerna att vara små, vilket gör att banken sannolikt inte beviljar något lån. , har medelhög pension och bor i en stor hyreslägenhet i en Stockholmskommun och skulle vilja flytta till ett seniorboende med bostadsrätt som håller på att färdigställas i närheten. Med en medelhög inkomst för sin ålder i har en pension på . Med denna pension finns möjligheter att låna pengar till en bostad. Om han har sparade pengar och kan betala en kontantinsats på bör han kunna låna mellan 340 000 och 400 000, och därmed kunna köpa en bostad för kanske . Men priserna i senior- boendena ligger betydligt högre än så, i synnerhet i Stockholms- området, och en högre kontantinsats skulle inte påverka lånesum- man nämnvärt, eftersom den låga inkomsten sätter en gräns för lånesumman. och , ett gift par vill renovera och bygga om sin gamla villa så att den blir bekväm och bra att bo kvar i även med nedsatt rörlighet (bredda dörröppningar, bygga om badrummet, sätta upp handledare, modernisera köket, etc.)De behöver låna pengar till renovering. Beroende på bostadens marknadsvärde, parets inkomster och befintlig belåningsgrad finns möjlighet att få lån för renovering. Om och har en obelånad villa utanför , med ett marknadsvärde på och en medelhög gemensam 84 Med låg pension avses här den inkomst som ligger 1/3 från lägsta värdet och 2/3 från högsta värdet för samma åldersgrupp har (alltså en bit under mittvärdet). Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden inkomst på , finns ett låneutrymme på . Om den gemensamma inkomsten är hög, bör låneutrymmet bli cirka 1 miljon. Men låne- möjligheterna påverkas även av husets marknadsvärde; möjlighet- erna att låna av bostadens värde är begränsade. Lånemöjligheter saknas för sex av tio över 75 år Figuren nedan visar på låneutrymme i förhållande till brutto- inkomst för seniorer . Låneutrymmet redovisas för respektive inkomstnivå. Det kan konstateras av seniorer inte har några möjligheter alls att ta lån till bostad – det gäller alla dem som har i inkomst före skatt. Över den gränsen ökar låneutrymmet rätt snabbt med inkomsten. Vid en bruttoinkomst på cirka 15 500 kro- nor är låneutrymmet och vid en bruttoinkomst på är låneutrymmet . Andel med inkomst under "Y" Anm: Låneutrymme är uppskattat utifrån lånemodell på webbplats. Skillnaden mellan minimi- och maximibelopp beror på vilken region som anges i modellen. Antagen avgift till bostads - rättsföreningen är (genomsnitt för en etta). I modellen tas inte hänsyn till person - eller objektspecifika egenskaper som intern skötsel i banken och bostadsföreningens ekonomi. Källa: Inkomst- och taxeringsregistret, , och lånemodeller, Rambölls bearbetning. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Lättare i att få bostadslån Nästa figur visar hur möjligheterna att med lån finansiera ett köp av en liten bostadsrättslägenhet i det befintliga beståndet varierar mellan olika delar av landet. Exemplet avser en tänkt etta , till ett för regionen genomsnittligt pris, vid olika kontantinsatser. Avgiften till bostadsrättsföreningen är satt till , genomsnittet för ett rum och kök i riket. Inkomst- skillnader mellan regioner är beaktade. Vid en antagen kontantinsats på är det, beroende på region, mellan av seniorer som har möjlighet att låna pengar till en bostad – lägst andel i och och högst andel i Mellersta . Vid en kon- tantinsats på ökar andelen till 21–– högst i – och om kontantinsats antas vara hela 50 pro- cent är det mellan som har möjlighet att få lån – och då är det högst andel i som kan få lån. Anm: Beräkningarna baseras på genomsnittlig kostnad och avgift för bostadsrätt på 30 kvm för respektive NUTS-område. Låneutrymme är skattat utifrån lånemodul från . Inkomster baseras på sammanräknad förvärvsinkomst. Källa: Inkomst och taxeringsregistret, , , Rambölls bearbetning. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Det är framför allt de stora skillnaderna i bostadspriserna på begagnade lägenheter (se tabell 5.18) som ger detta utslag. Att även inkomsterna skiljer sig åt räcker inte för att uppväga prisskill- naderna. Medan ettan skulle kosta närmare 1,4 miljoner i skulle det räcka med i , vilket återspeglas i lånemöjligheterna. Kontantinsatsens storlek spelar också stor roll men sambandet är inte linjärt, eftersom inkomsterna ser olika ut i olika regioner. I är det en låg andel av seniorerna som kan få lån vid en kontantinsats på men en relativt hög andel vid 50 pro- cents kontantinsats. Vid en kontantinsats på behöver seniorerna i ett lån på mer än 1,1 miljoner. För att kunna låna så mycket behövs en inkomst på cirka 22 000 kro- nor, vilket av stockholmare når upp till. Den som kan betala kontant i behöver däremot bara låna , vilket skulle kräva en inkomst på och det är det av alla i som har. Vid en kontantinsats på räcker det i med ett låneutrymme på och en inkomst på och det har av gruppen 75+ år i . Men då måste man alltså också ha möjlighet lägga upp kontant. Tabellen nedan visar på de bostadspriser som använts vid beräk- ningarna i figuren ovan. Bostadsrättsettan är som väntat dyrast i , följt av , där höga bostadspriser i drar upp statistiken. Lägst pris återfinns i . De högre bostadspriserna i kompenseras till viss grad av högre inkomster i . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Källa: Mäklarstatistik, Rambölls bearbetning. Anm: NUTS -regioner. 5.4.7Taket i bostadstillägget är inte uppdaterat Bostadstillägg är ett tillägg till pensionen, en skattefri förmån, som pensionärer med låg inkomst kan få för att kunna betala sitt boende. Cirka 277 000 pensionärer har bostadstillägg (2014), av alla . Högsta möjliga bostadstillägg är för ensamstående och halva det beloppet för den som är gift eller sam- boende. Bidragets storlek påverkas av inkomster, eventuell för- mögenhet och bostadsutgifter.85 Bostadstillägg är en komplex förmån som kräver individuella uppgifter för att avgöra om en viss pensionär har rätt till förmånen. Tumregeln är att man kan ha rätt till bostadstillägg om man har lägre inkomst än efter skatt (för den som är samboende) och om man har en låg förmögenhet. Förmögenhet räknas inte men om den är högre trappas bostadstillägget ner och om förmögenheten över- stiger är det högst osannolikt att bostadstillägg kan lämnas. Den som är berättigad till bostadstillägg kan få som mest ett belopp som motsvarar 93 procent86 av bostadsutgiften upp till ett 85Där inget annat anges härrör informationen i det här avsnittet från och muntlig information från tjänstemän vid myndigheten. 86Beslut finns om en höjning till från . Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden tak på plus ett schablontillägg på , sammanlagt . Detta gäller ensamstående, för samboende blir det halva beloppen, dvs. hälften var om båda är berät- tigade. Pensionärer med bostadstillägg hade en inkomst på i genomsnitt före skatt och exklusive bostadstillägg. Genomsnittligt belopp var . Cirka 40 000 av dessa pensionärer hade en för- mögenhet , som påverkade bostadstilläggets storlek. Bostadstillägg för pensionärer är – till skillnad från bostads- bidraget – ett individinriktat stöd av grundskyddskaraktär som är en del av det allmänna pensionssystemet.87 Men det betalas inte från allmänna pensionssystemet utan över statsbudgeten. uppgick statens kostnader för bostadstillägget till 8,5 miljarder kronor.88 Särskilt bostadstillägg vid mycket låg inkomst och inga tillgångar Det finns även ett ”särskilt bostadstillägg”, som går till pensionärer med låga inkomster och höga boendekostnader. Det lämnas om inkomsterna efter att boendet är betalt inte når upp till skälig lev- nadsnivå och andra tillgångar saknas helt. Det är ytterst få som får detta stöd . Rätten till särskilt bostadstillägg prövas automa- tiskt när en person söker BTP.89 Många som inte söker bostadstillägg Bostadstillägget är ett slags pensionsförmån men det lämnas inte per automatik utan måste sökas av den enskilda pensionären. Reg- lerna för bostadstillägg är inte helt lätta att överblicka och beräk- ningsmetoderna är så krångliga att det måste göras en beräkning i varje enskilt fall för att bedöma beloppets storlek. Ansökningsför- farandet kan också upplevas som krångligt. Det är många uppgifter och verifikationer som begärs in som underlag för beslut. 87Bostadsbidraget är ett hushållsinriktat stöd av högkostnadsskyddskaraktär. 200/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. 89Pensionsmyndigheten (2014) Från fattigvård till ekonomisk trygghet vid ålderdom. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden kan möjligen ligga bakom att många som skulle kunna ha rätt till bostadstillägg inte söker. Flera bostadsföretag och kommuner som utredningen varit i kontakt med har noterat att det kan finnas ett motstånd bland äldre mot att ansöka om bostadstillägg. De bekräftar att de äldre tycker att ansökningsförfarandet är krångligt. Det förekommer också att bostadstillägget uppfattas som ett ”bidrag”, något en del äldre per- soner drar sig för att begära. Alla känner heller inte till att man kan ha tillgångar på innan det görs någon av- räkning på bostadstillägget. Enligt pensionsmyndighetens egen uppskattning finns det i hela landet cirka 115 000 pensionärer som är berättigade till bostadstillägg utan att ha det. Fyra av tio av dessa – eller cirka 43 000 pensionärer – bedöms gå miste om mer än . har det gjorts en hel del justeringar av bostadstillägget (se rutan nedan) men det har inte lett till att reglerna blivit mindre krångliga eller att prövningsproceduren förändrats. De justeringar som gjorts har inte heller haft något tydligt bostads- politiskt motiv utan varit av mer allmänpolitisk karaktär. Tillägget på är till exempel ett allmänt konsumtionsstöd, som inte är kopplat till bostaden. Taket för vilken boendekostnad som beaktas har inte höjts , vilket enligt utredningens bedömning är vad som måste till för att en justering av bostads- tillägget ska få någon effekt på pensionärernas möjligheter att efterfråga bostäder med god tillgänglighet. Förändringar i reglerna för BTP Taket för boendekostnaden låg på . Det höjdes till , året därpå till och året därefter till , en nivå som inte ändrats . 90 Mörkertal i bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden Andelen av boendekostnaden som kan ersättas med bostads- tillägg höjdes från 91 till nuvarande och höjs igen . År infördes en regel om att varje pensionär med bostads- tillägg får ett enhetligt belopp om som också inkomstprövas. Året därpå ändrades regeln så att en ensamstående får och två gifta pensionärer får vardera , det vill säga totalt . År 2013 höjdes gränsen för vilka arbetsinkomster som ska ingå i beräkningen av bostadstillägget till inkomster . Utgångspunkten för bostadstillägget är att pensionärer, oberoende av bostadsort, ska kunna efterfråga och behålla en bostad med till- fredsställande standard även i nyproduktion.91 Det krävs ofta för- hållandevis nybyggda eller renoverade bostäder för att det ska gå att bo kvar, även med nedsatt funktionsförmåga. Bostadstillägget har också den effekten att även ensamstående med låg pension har möjlighet att efterfråga en i förhållande till inkomsten ganska dyr bostad. Om man räknar snävt, och utgår från att det ekonomiska utrymme som behöver finnas kvar sedan boendet är betalt inte är mer än vad bedömer som skälig levnadsnivå, ser möjligheterna goda ut. Av tabellen nedan framgår att en ensamboende pensionär utan förmögenhet, med en inkomst som ungefär motsvarar medianen92 skulle kunna få ett bostadstillägg på och därmed teoretiskt sett kunna betala för sin bostad. Vilket skulle kunna räcka till en nybyggd tvåa för den som inte bor i en större stad eller inom någon av storstadsregionerna (se tabell 5.7 Hyror i nypro- duktionen). Och för dem som har lägst inkomster gör bostads- tillägget det möjligt att hyra en nybyggd etta, även i storstads- regionerna. Problemet är att många hyresvärdar kräver en inkomst 200/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. 92Disponibel medianinkomst för ensamboende är för kvinnor och för män /mån efter skatt och inkl. BTP. Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden på minst dubbla hyran, vilket innebär att det behövs en disponibel inkomst, inklusive bostadstillägg på minst 14 600 för att ha råd med en nybyggd tvåa. *Nettoinkomst efter beräknad genomsnittlig skatt och förutsatt att inkomsten är enbart pension, varav tjänstepension eller privat pension. **Förutsatt att sammanlagd förmögenhet, exklusive bostaden, uppgår till max . ***Förutsatt att ett belopp motsvarande skälig levnadsnivå () ska finnas kvar. Effekter vid en bostadsförsäljning Utformningen av reglerna för vilken förmögenhet som tillåts utan att det påverkar bostadstillägget är ofördelaktiga för den som säljer en bostad och vill flytta till en hyresrätt. Värdet av en ägd bostad räknas inte in i förmögenheten när man söker bostadstillägg. För den som säljer sin villa och använder kapitalet till att köpa en bostadsrätt, påverkar alltså inte den realiserade vinsten (som placerats i bostadsrätten) möjligheterna att få bostadstillägg. Men för den som i stället väljer en hyresbostad betraktas vinsten från villaförsäljningen (det som är kvar efter reavinstbeskattning) som förmögenhet och påverkar möjligheterna att få bostadstillägg. Man kan konstatera att skattereglerna och reglerna för BTP här samverkar till nackdel för den pensionär som till exempel efter makens eller makans bortgång av ekonomiska och andra skäl vill lämna villan och flytta till en hyresbostad. Eller för den pensionär som vill sälja bostadsrätten i fyrtiotalshuset utan hiss och flytta till en mindre lägenhet i ett modernt trygghetsboende. Till skillnad från den som sätter in pengarna från försäljningen i en bostadsrätt Seniorernas möjligheter på bostadsmarknaden får dessa betala full reavinstskatt och om det blir mer än över av vinsten påverkar det möjligheterna att få bostads- tillägg. Exempel 1: , , har bott i samma lägenhet tre trappor upp utan hiss . Det är en trea med bostadsrätt. Månadsavgiften är låg och hon har inga skulder på lägenheten. Med sin låga pension får dessutom bostadstillägg, så hon bor mycket billigt. Men trapporna känns allt tyngre, badrummet är trångt och tvättstugan finns i källaren i huset intill. vill flytta och skulle kunna få bortåt en miljon kro- nor för lägenheten. Problemet är att de pengarna inte räcker till en modernare bostadsrätt i samma stadsdel, även om hon nöjer sig med en betydligt mindre lägenhet. Och med en pension på efter skatt går det inte att få lån till en bostad. Dessutom skulle tycka det vore skönt med en hyresrätt. Men då skulle å andra sidan hela försäljningsbeloppet beskattas direkt och det som blir kvar skulle utgöra en förmögenhet som gjorde att hon inte längre var berättigad till bostadstillägg. funderar på hur länge den kvarvarande förmögenheten kan räcka till hyran i en modern lägenhet.