sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Flera av insatserna och medlen som har gått till myndigheterna har utgjorts av bidrag till projekt som har fördelats till kommuner och landsting samt till organisa- tioner. Tyngdpunkten i de insatser som har genomförts har legat på att ta fram kunskap och utveckla nya metoder och arbetssätt. När jämställdhetssatsningen inleddes fanns ingen tydlig plan för hur medlen skulle användas. En ambition fanns att stärka insatserna för att verka för delmålet Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. –2010 tog regeringen fram tre handlings- planer för insatser för delmålet Mäns våld mot kvinnor ska upphöra, som kom att ligga till grund för regeringens beslut om fördelning och inriktning av insatserna för hela perioden . Någon motsvarande handlingsplan togs inte fram för övriga delmål. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Regeringen har på olika sätt verkat för att stödja myndigheter- nas arbete med jämställdhetsintegrering. –2007 verkade en särskild delegation, JämStöd, med uppgift att sprida kunskap och information om jämställdhetsintegrering. Därefter fick 2008 det Nationella sekretariatet för genusforskning vid i uppdrag att etablera ett stöd för myndigheternas arbete med jäm- ställdhetsintegrering som kom att kallas Jämi. Såväl den externa utvärderingen av Jämi 2010 som företrädare för sekretariatet och fann brister i upplägget. Bristerna bestod främst i att det inte fanns något tydligt uppdrag för myndigheterna att sam- verka med varandra och med Jämi i frågor om jämställdhetsinte- grering. Nästa steg i arbetet att stödja myndigheternas arbete med jäm- ställdhetsintegrering blev att 2012 ge sammanlagt 18 myndigheter i uppdrag att ta fram en plan på hur myndigheterna skulle kunna verka för de jämställdhetspolitiska målen (JiM 1). Sammanlagt tilldelades myndigheterna . fick det Nationella sekretariatet för genusforskning ett nytt uppdrag att stödja myndigheterna genom bl.a. erfarenhetsutbyte och spridande av goda exempel. gavs ytterligare 23 myndigheter ett motsvarande uppdrag som sträcker sig (JiM 2). Enligt uppdraget ska myndigheterna redovisa hur deras jämställdhetsplaner och - arbete ska integreras i den ordinarie verksamheten. Några särskilda medel fördelades inte till myndigheterna. Uppdraget till sekretariatet förstärktes dock med ytterligare medel för att göra det möjligt att ge stöd till fler myndigheter. Erfarenheterna av sekretariatets stöd till myndigheterna har i huvudsak varit positiva. Endast ett fåtal myndigheter har inte varit nöjda. Det som framhålls som mest positivt är möjligheterna till erfarenhetsutbyte med andra myndigheter och stöd i introduktio- nen av jämställdhetsarbetet. En del myndigheter efterlyser ett mer verksamhetsanpassat stöd. Några myndigheter finner att de själva måste bygga upp en egen kompetens i hur ett jämställdhetsperspek- tiv kan integreras. Ett par myndigheter har inte efterfrågat något stöd. Nationella sekretariatet för genusforskning för fram ett liknande resultat i sin redovisning till regeringen. Stödfunktionen har varit uppskattad av myndigheterna och myndigheterna har satt särskilt Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … värde på erfarenhetsutbyten och löpande stöd. Sekretariatet för fram vikten av en kvalificerad uppföljning av myndigheternas arbete och att det finns en nära forskningsanknytning för det stöd som ges till myndigheterna. Myndigheter som deltagit i JiM 1 uppger i högre grad att jäm- ställdhetsarbetet är en del i den ordinarie styrningen. Flera myndig- heter uppger att de håller på att finna formerna för hur arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv ska organiseras i myndig- heten. För flera myndigheter är det naturligt att koppla samman det interna arbetet med jämställdhet som ligger i rollen som arbetsgivare och det externa arbetet som rör de utåtriktade uppgifterna. Flera myndigheter ser beröringspunkter mellan jämställdhet och andra tvärsektoriella områden såsom funktionshinder, mångfald och hbt- frågor. Jämställdhetssatsningen har haft betydelse för myndigheternas arbete. Flera myndigheter uppger att de särskilda uppdragen tydlig- gjort arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verk- samheterna. En del myndigheter för fram att de ännu inte funnit formerna för arbetet. Återapporteringen av den särskilda jämställdhetssatsningen har varit omfattande. Flera rapporter har lämnats av myndigheterna som redovisar vilka insatser som har gjorts och vilken bedömning myn- digheterna gör av resultatet. Antalet externa utvärderingar är dock väsentligt färre. Endast i ett par fall utgörs dessa av mer utförliga analyser av effekter. Det finns såvitt vi kunnat finna inga dokumenterade långsiktiga effekter av jämställdhetsatsningen i form av att jämställdheten har påverkats mellan kvinnor och män. Däremot finns det effekter i form av ökad kunskap och kompetens, ändrade arbetsformer och nya metoder för jämställdhetsarbetet. Flera myndigheter uppger att deras ordinarie rutiner och arbetsformer numera innehåller ett jäm- ställdhetsperspektiv. Myndigheter som ingått i JiM 1 svarar i högre utsträckning än övriga myndigheter att de har ökat sin kunskap och ser ett fortsatt behov av att ta fram mer kunskap om jämställdhet för att kunna utveckla detta i verksamheten. Myndigheterna efterfrågar mer återkoppling från regeringen i fråga om de uppdrag som har getts och i arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. En uppfattning som förs fram är att regeringen borde vara tydligare med vilka resultat som för- Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … väntas av de olika uppdragen. Myndigheterna efterfrågar ett fortsatt stöd i jämställdhetsarbetet. Enligt myndigheterna behöver jämställd- hetsarbetet tid och utrymme för att förankras hos chefer och med- arbetare för att på så sätt bli en del i den ordinarie styrningen. Regeringen har lämnat redovisningar av den särskilda jämställd- hetssatsningen i form av två skrivelser till . I dessa redogörs för effekter som handlar om ökad kunskap, nya metoder och arbets- sätt samt en förbättrad samverkan mellan områden och myndigheter. Resultat av satsningen har också redovisats i en skrivelse från rege- ringen till om jämställdhetspolitikens inriktning 2011-2104. Arbetet som rör delmålet Mäns våld mot kvinnor ska upphöra har varit omfattande och rymt lagstiftning, utbildningsinsatser och medelstilldelning m.m. Utvärderingar pekar på att arbetet har lett till ökad kunskap i arbetet med målgrupperna inom de flesta be- rörda professioner och att en rad verksamheter och aktiviteter har utvecklats. Utredningen om en nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (SOU 2015:55) menar att det kan beskrivas som att en ökad institutionalisering har på- börjats och att ett professionellt fält och nya yrkesroller håller på att växa fram. vilar utvecklingen på en rad fleråriga men tillfälliga satsningar. Enligt utvärderingar från Brå har kunskapen om våld ökat och ett mer strukturerat arbete med hot- och riskbedömningar har åstad- kommits i Polisens verksamhet. Enligt de två utvärderingar som Brå genomfört är det inte möjligt att slå fast några effekter till följd av regeringens satsningar som rör kommunernas arbete och utsatt- heten hos de drabbade. visar utvärderingar från Brå och samt och att arbetet ännu inte fullt ut har integrerats i myndigheternas verksamhet och att arbetet brister främst i kommunernas men även i landstingens arbete. Samordning mellan myndigheter brister och det finns en tendens till att arbetet sidoordnas. Enligt och tillsyn av kommuner- nas och landstingens verksamhet har det skett förbättringar i verk- samheterna, men det kvarstår fortfarande flera brister bl.a. i fråga om riskbedömningar. framhåller att det finns stora skillnader mellan olika kommuner och landsting. Länsstyrelserna har getts flera uppdrag som syftar till att sam- ordna och stödja insatser på lokal nivå, bl.a. att stödja i arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld samt våldsutövare. Regeringens jämställdhetssatsning 2007–2014 … Länsstyrelserna i och har fått natio- nella samordningsuppdrag som rör hedersrelaterat våld och förtryck respektive prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Enligt en extern utvärdering från har länsstyrelser- na lyckats väl i samverkan med och kommunerna. Enligt Statskontorets utvärdering av i har utfört sitt samordningsuppdrag väl framför allt när det gäller samarbetet med operativt ansvariga vid berörda myndig- heter. Enligt Statskontorets utvärdering har samverkan på lednings- nivå inte etablerats lika väl. Statskontoret väcker frågan om huruvida ett fortsatt samordningsuppdrag ska ligga på en länsstyrelse, då det kan försvåra möjligheterna att säkerställa en roll som nationell sam- ordnare. Någon motsvarande utvärdering av i samordningsuppdrag har inte genomförts. Det finns en överlappning i uppgifter som rör stöd, utbildning och kunskapsspridning mellan länsstyrelserna i och samt NCK. Uppdraget till NCK utmärker sig genom att det är permanent och att har ett forsknings- uppdrag inom området. 10Länsstyrelsernas uppgifter och uppdrag I detta kapitel redogör vi för länsstyrelsernas uppgifter enligt läns- styrelseinstruktionen och de särskilda uppdrag de har fått inom ramen för jämställdhetspolitiken. Främst fokuseras på den särskilda satsning- en Länsstyrelserna utvecklar jämställdhet (LUJ). Kapitlet innehållet även en redogörelse för den enkätundersökning med efterföljande gruppintervju som utredningen har genomfört med länsstyrelsernas särskilt sakkunniga för jämställdhet. De uppgifter och uppdrag som rör mäns våld mot kvinnor, pro- stitution och människohandel samt hedersrelaterat våld och förtryck som har getts till länsstyrelserna redovisas separat i betänkandets kapitel 9. består av 21 län. I varje län finns en länsstyrelse som svarar för den statliga förvaltningen i länet, i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret för särskilda förvaltningsuppgifter.1 ska verka för att nationella mål får genomslag i länet som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förut- sättningar.2 har bl.a. uppgifter i fråga om regional till- växt, energi och klimat, lantbruk och landsbygd, folkhälsa, integration 1SFS 2007:825, 1 §. 2SFS 2007:825, 2 §. 3SFS 2007:825, 3 §. Länsstyrelsernas uppgifter och uppdrag I uppdrag ligger att samverka, samordna och sam- råda med andra relevanta aktörer i länet såsom kommuner, landsting och statliga myndigheter. ska ”inom myndighetens ansvarsområde samordna olika samhällsintressen och statliga myndig- heters insatser”.4 ska också ”samråda med andra statliga myndigheter i och utanför länet i sådana frågor inom verksamhetsområde som påverkar eller har betydelse för den myn- dighetens verksamhet”.5 I länsstyrelseinstruktionen anges att ska: ”integrera ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet genom att belysa, analysera och beakta kvinnors och mäns samt flickors och pojkars villkor”6. ska även ”genomgående analysera och presentera indi- vidbaserad statistik med kön som övergripande indelningsgrund om det inte finns särskilda skäl mot detta”.7 infördes ett krav på alla länsstyrelser att ha en jämställdhets- expert, i enlighet med proposition 1993/94:147, bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290 Delad makt – delat ansvar (länsstyrelserna hade dock även före införandet av länsexperter haft ansvar för jämställd- hetsfrågor). I länsstyrelseinstruktionen reglerades därefter att alla sakområden skulle ha en länsexpert8. I den därpå följande instruktionen kvarstod enbart regleringen för sakområdet jämställdhet, men då i termer av en särskild sakkunnig för jämställd- het.9 I nuvarande länsstyrelseinstruktion kvarstår denna reglering: ”Vid ska det finnas en särskild sakkunnig för frågor om jämställdhet.”10. De särskilt sakkunniga för jämställdhet på länsstyrelserna (tidigare jämställdhets- respektive länsexperter) har varit en av få fasta punk- ter i jämställdhetspolitikens genomförande sedan funktionen som sakkunnig infördes . De sakkunniga har ett nätverk för 4SFS 2007:825, 2 §. 5SFS 2007:825, 10 §. 6SFS 2007:825, 5 §. 7SFS 2007:825, 5 §. 8SFS 1997:1258 43 §. 9SFS 2002:864, 43 §. 10SFS 2007:825 44 §. Länsstyrelsernas uppgifter och uppdrag samverkan nationellt, mellan de olika länsstyrelserna, som sammanträder . Syftet med nätverket är bl.a. att fungera som en plattform för erfarenhetsutbyte och kompetens- utveckling, att vara en kontaktyta mot externa aktörer, och att verka som en strategisk resurs för jämställdhetsintegrering.11 Vid länsstyrelserna finns även ett chefsforum för social hållbar- het, bestående av enhetschefer från samtliga länsstyrelser, som sam- manträder 4–. Forumet samverkar med nätverket för de särskilt sakkunniga, samt bl.a. med ett nätverk för mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, våld i nära relationer och prostitution och människohandel.12 Utöver de uppdrag som återges i kapitel 9 och som rör mäns våld mot kvinnor, prostitution och människohandel samt hedersrelaterat våld och förtryck, har länsstyrelserna enligt regleringsbrev i uppdrag att: –Länsstyrelserna ska med utgångspunkt i det uppdrag som gavs i regleringsbrevet redovisa hur de arbetar med genom- förandet av strategier för jämställdhetsintegrering för perioden –2016.13 (Samtliga länsstyrelser) –i ska samordna och stödja länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering. Arbetet ska ske med utgångspunkt i den utvecklingssatsning som har pågått –2014 för att stärka länsstyrelsernas arbete med jäm- ställdhetsintegrering.14 11Länsstyrelsen i (2015b). 12Länsstyrelsen i (2015c). 13Regleringsbrev avseende länsstyrelserna (dnr Fi2015/1492). Länsstyrelsernas uppgifter och uppdrag 10.3Genomförande av länsstyrelsernas uppdrag avseende jämställdhet 10.3.1Länsstyrelserna utvecklar jämställdhet (LUJ) Länsstyrelserna utvecklar jämställdhet (LUJ) var en utvecklingssats- ning som genomfördes av – 2014 för att stärka länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegre- ring. Syftet med satsningen var att skapa förutsättningar för läns- styrelserna att gemensamt och var för sig verka för att de jämställd- hetspolitiska målen uppnås, samt att stödja aktörer i arbetet med jämställdhetsintegrering. Regeringen tilldelade uppdraget . I regleringsbrevet förlängdes uppdraget och tilldelades ytterligare för arbetet under 2015.15 Enligt information från Jämställdhetsenheten i , tillkom LUJ för att motverka den olikformighet som funnits mellan länsstyrelsernas jämställdhetsarbete.16 Utvecklingssatsningen har arbetat med tre områden: samordning, stöd och kompetensutveckling. Av de aktiviteter som har genom- förts kan nämnas t.ex. framtagandet av ett introduktionspaket som beskriver historiken bakom och genomförandet av länsstyrelsernas uppdrag inom jämställdhet, i syfte att bidra till en gemensam bild av uppdraget och att upprätthålla en viss kunskapsnivå. Stöd och handledning har erbjudits både till enskilda länsstyrelser och t.ex. genom en gemensam elektronisk samarbetsyta för bl.a. diskussion och kunskapsspridning.17 Både intern och extern utvärdering visar på positiva resultat I Länsstyrelses interna utvärdering framkommer att sats- ningens huvudsakliga resultat är att samtliga länsstyrelser har ett mer organiserat arbete med och strategier för jämställdhetsintegre- 15Länsstyrelsen i (2015a). 16Intervju med S/JÄM och Fi/SFÖ, . 17Länsstyrelsen i (2015a). Länsstyrelsernas uppgifter och uppdrag ring, att länsstyrelsernas arbete är mer välkänt genom den gemensamma websidan och att kunskapsnivån har höjts och den gemensamma bilden av uppdraget har stärkts, jäm- fört med innan satsningen. Bilden av uppdraget, och även ambi- tionsnivån för jämställdhetsarbete, skiljer sig dock åt såväl inom som mellan olika länsstyrelser. Den interna utvärderingen pekar på att en gemensam ambitionsnivå inte heller ses som eftersträvansvärd av länsstyrelserna, bl.a. för att detta inte tar hänsyn till de skilda regio- nala förutsättningarna. Farhågan som lyfts är att en gemensam ambi- tionsnivå kan innebära en ambitionssänkning för de länsstyrelser som har mer resurser och bättre förutsättningar för att bedriva ett inflytelserikt arbete.18 Enligt företrädare för har satsningen främst haft effekter för de särskilt sakkunniga. Chefsforumet för social hållbarhet har också påverkats i viss utsträckning. Utöver en ökad kunskapsnivå kring jämställdhet har även kunskapen om statens styrning av jäm- ställdhetspolitiken ökat, enligt informanterna. Vidare menar företrä- darna att en problematisk aspekt av uppdraget var den korta tids- period på vilket uppdraget gavs; först och förlängning. hade sett positivt på om uppdraget redan inledningsvis hade getts på t.ex. , då detta hade kunnat innebära ett mer strategiskt och långsiktigt arbete.19 LUJ utvärderades även externt av Apel FoU, som hade i upp- drag att följa arbetet genom en lärande utvärdering. Enligt Apels utvärdering har LUJ varit uppskattat av berörda parter som har menat att satsningen har varit välorganiserad och till stor nytta. Apel pekar på att LUJ har gjort tydliga avtryck genom organisering av gemen- samt lärande och erfarenhetsutbyte om jämställdhetsarbete, vilket bidragit till en kompetenshöjning. Trots den korta projekttiden menar att LUJ har satt igång och lagt grunden för ett mer samstäm- migt jämställdhetsarbete i länen. De konstaterar att satsningen har inneburit en ny- eller omstart av jämställdhetsarbetet, såväl internt som länsstyrelsegemensamt.20 18Länsstyrelsen i (2015a). 20Apel Forskning och Utveckling (2014). Länsstyrelsernas uppgifter och uppdrag Utvärderingarna föreslår en länsstyrelsegemensam stödfunktion Den interna och den externa utvärderingen av LUJ föreslår båda en fortsatt länsstyrelsegemensam stöd- och samordningsfunktion. Apel menar att den bör ta sin utgångspunkt i implementering och utvär- dering av länsstrategierna för jämställdhetsintegrering.21 formulerar förslaget som att regeringen bör ”uppdra åt en länsstyrelse att efter 2015 driva ett länsstyrelsegemensamt utveck- lingsarbete genom stöd och samordning”.22 pekar på att det , utöver i länsstyrelsernas årsredovisningar, inte sker några samlade uppföljningar och analyser av arbetet med jämställd- hetsintegrering och med de jämställdhetspolitiska målen.23 Vid inter- vjun med framkom att en sådan lösning kan bidra till en bättre samlad bild både av hur jämställdhetsarbete bedrivs och hur jämställdhetsutvecklingen ser ut i de olika länen, för såväl den länsstyrelseinterna utvecklingen som för att ge regeringen en samlad lägesbild. De ser ett behov av resurser och mandat att sam- ordna alla länsstyrelser – och de olika nivåerna inom länsstyrelser- na. En dylik funktion bör inte, enligt informanterna, rotera mellan olika länsstyrelser, utan bör för bästa effekt ligga fast på en läns- styrelse, då deras erfarenhet av LUJ-satsningen är att det tar tid att bygga upp och skapa förståelse för funktionen.24 Samtliga 21 länsstyrelser gavs regleringsbrev i uppdrag att utveckla länsstrategier för jämställdhetsintegrering för perioden – 2016, både när det gäller utåtriktat arbete i länen och i den egna verksamheten.25 Det har framkommit både i intervjuer och genom utredningens dokumentstudie att strategierna är av varierande karak- tär och ambitionsnivå. Exempelvis har vissa länsstyrelser anpassat de nationella jämställdhetspolitiska målen efter regionala förutsätt- ningar medan andra länsstyrelser har i princip samma mål som de nationella. De har även i varierande utsträckning utarbetat indika- 21Apel Forskning och Utveckling (2014). 22Länsstyrelsen i (2015a). 23Länsstyrelsen i (2015a). 24Intervju i , . 25Regleringsbrev avseende länsstyrelserna (dnr S2013/8354/SFÖ). Länsstyrelsernas uppgifter och uppdrag torer och nämner specifika aktiviteter kopplade till respektive mål eller fokusområde. Inom ramen för satsningen Länsstyrelserna utvecklar jämställdhet (LUJ), har skrivit en rapport om de 21 stra- tegiernas utformning. Rapporten nämner bl.a. att de policyfrågor som lyfts fram i nästan alla strategier är sådana som också har pekats ut som problematiska inom andra områden av jämställdhetspoli- tiken , såsom könsstereotypa val till utbildningar och könssegregerad arbetsmarknad; flickors och pojkars olika deltagande i kultur-, fritid- och idrottsliv; löne- och pensionsskillnader med lägre löner/pensioner för kvinnor; kvinnors högre ohälsotal; att män utför mindre obetalt hem- och omsorgsarbete än kvinnor; pojkar och mäns utsatthet för våld i offentliga miljöer och flickor och kvin- nors utsatthet för våld i hemmiljö, samt problematik kring att kvinnor flyttar från landsbygden. I de fall strategierna lyfter fram problematik kring maskulinitet och manlighetsnormer, nämns t.ex. mäns risktagande, alkoholmissbruk, brottsutövning, självmord, och män i vård, skola och omsorg.26 Alla län tar tydlig utgångspunkt i de nationella jämställdhets- politiska målen. Regionalisering av målen syns främst genom prio- riteringar i form av fokusområden, teman och/eller delmål. Exempel- vis har vissa länsstyrelser utvecklat separata mål för hälsa, andra har grupperat om delmålen så att det obetalda hem- och omsorgsarbetet relateras till makt och inflytande respektive ekonomisk jämställdhet. Vissa länsstyrelser har öppnat upp målen i en intersektionell rikt- ning.27 har enligt regleringsbreven i uppdrag att redovisa hur den arbetar med genomförandet av stra- tegierna för jämställdhetsintegrering. I Länsstyrelses slut- rapport av LUJ påpekas dock att det inte åligger någon aktör att göra en samlad utvärdering av alla länsstyrelsers arbete utifrån stra- tegierna, eller dra slutsatser kring vilken betydelse strategierna har haft för utvecklingen i länen.28 26Länsstyrelsen i (2014). 27Länsstyrelsen i (2014) samt utredningens dokumentstudie av strategierna. 28Länsstyrelsen i (2015a). Länsstyrelsernas uppgifter och uppdrag 10.4Övriga strategier och verktyg Utöver länsstrategierna har flera av länen även andra handlingsplaner och strategier som grund för sitt arbete, såsom handlingsplaner för jämställd regional tillväxt eller strategier för mäns våld mot kvinnor. Vissa län har integrerat jämställdhet i de regionala utvecklingsstrate- gierna och -planerna. Utredningens dokumentstudie visar att det finns relativt stor variation mellan länen i hur arbetet är organiserat. De särskilt sakkunniga för jämställdhet poängterar att en viktig resurs i jämställdhetsarbetet i länen är könsuppdelad regional statistik, vilket de sakkunnigas kontakter i länen även efterfrågar. De sakkunniga menar också att den nationella statistik som finns upplevs som svår- tillgänglig och är dyr att ta fram och sammanställa för regionalt bruk. Kunskapen i länen beror således på prioriteringar och möjlighet att avsätta medel för ändamålet.29 Vid utredningens genomlysning av länsstyrelsernas respektive hemsidor framkom att förekomsten av regional statistik varierar något mellan länen, både i omfattning och från vilket år den är framtagen. Merparten av länsstyrelserna (14) hade regional statistik – 2014, ett fåtal (4) hade statistik –2012 och en länsstyrelse hade statistik för 2015.30 I två län saknades statistik på den officiella hemsidan, även om det i ett fall fanns att tillgå genom interna doku- ment. Flera av länen med statistik arbetade med att ta fram senare data, enligt uppgift från de särskilt sakkunniga. Sammanfatt- ningsvis kan sägas att för en klar majoritet av länsstyrelserna finns regional könsuppdelad statistik lättillgängligt i digital form, även om den i förekommande fall är gammal. Utredningen har dock inte gjort någon djupare innehållsmässig granskning av statisti- ken, hur den används i länen eller hur den relaterar kön till andra 29Möte med länsstyrelsernas sakkunniga . 30Årtalen avser det år som rapporten publicerats; statistiken är från föregående år. Genom- lysningen av hemsidorna genomfördes . Länsstyrelsernas uppgifter och uppdrag faktorer såsom socioekonomisk eller utbildningsmässig bakgrund, ålder m.m.