sou · H3B333 · 2015-03-30 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att presentera ett förslag som innebär att uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe (dir. 2012:35). förordnades professor som särskild utredare. Sist i detta missiv finns en förteckning över utredningens experter och sekreterare. Utredningen har antagit namnet . Utredningen lämnade en delredovisning (dnr 2013/4) till regeringen och redovisade sitt förslag i betänkandet Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (SOU 2013:80) till regeringen . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2013:111), enligt vilka utredaren skulle förbereda och genomföra de åtgärder som krävs för att realisera det lämnade förslaget. Härmed överlämnas betänkandet Uppgiftslämnarservice för före- tagen (SOU 2015:33). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Förteckning över utredningens experter och sekreterare 1 Entledigades , åter förordnad . Leocard Jager, huvudsekreterare Förslag till förordning (2015:000) om företagens Vårt uppdrag och arbete.............................................. Aktuella frågor utöver utredningens uppdrag........................ Kostnader för information........................................... Behörighet och fullmaktshantering ............................. 2.3.3 Förutsättningar för e-legitimation, single sign-on 2.3.4 Utökat användningsområde för Sammansatta Regeringens målsättning i förenklingsarbetet........................ Synergier med andra initiativ................................................... Målbild på kort sikt (2015) ..................................................... Målbild på (2020+)............................................... Utredningens delredovisning och betänkande ............... Sammanfattning av utredningens delredovisning.................. Remissbehandling av delredovisningen.................................. 4.3Sammanfattning av betänkandet Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (SOU Organisation, finansiering och Remissbehandling av betänkandet.......................................... Vidareutveckling av den tekniska lösningen ................... 5.1.2 Centrala användningsfall för företagaren ................... 5.1.4 Centrala användningsfall för myndigheter ................. En fristående tjänst.................................................................. Referensgruppens första möte .................................... Genomförande och organisation................................. Regeringens beslut om förvaltning av systemet..................... Uppgiftslämnarservice för företagen ............................. 6.2.1 Allmänt om Sammansatta bastjänsten....................... 6.2.2 Vilka är de grundläggande uppgifterna och varifrån kommer de?................................................... 6.2.3 Hur ska uppgifterna användas för att minska och Beskrivning av användningsfallen .............................. 6.2.7 Offentlighet och sekretess i Sammansatta 6.2.8 Arkivering och gallring i Sammansatta Allmänt om Uppgiftskravstjänsten ........................... Uppgiftskravstjänstens olika delar ............................ 6.3.3 Tjänsten ur ett användarperspektiv ........................... Kvalitetssäkring av kartläggningsarbetet................... 6.3.5 Information som registreras om uppgiftskraven ...... 6.3.6 Rapportering av företagens uppgiftslämnarbörda .... 6.3.7 Alternativ arkitektur för ...... 6.3.10 Offentlighet och sekretess i 6.3.11 Arkivering och gallring i Uppgiftskravstjänsten ...... En servicefunktion i verksamt.se.......................................... 6.4.1 Allmänt om och utredningens Beskrivning av användningsfallen.............................. Tryckfrihetsförordningen och servicefunktionen.... Personuppgiftsbehandling i servicefunktionen ........ 6.4.5 Offentlighet och sekretess i servicefunktionen ....... 6.4.6 Arkivering och gallring i servicefunktionen ............. 6.5.1 Syftet med en aviseringsfunktion.............................. 6.5.2 Funktionella krav på en aviseringsfunktion.............. 6.5.3 Möjliga vägar att uppfylla de funktionella kraven genom Mina meddelanden......................................... 6.5.4 Realisering genom utvecklingen av Beskrivning av användningsfallen.............................. 6.5.6 Rättsliga överväganden och bedömningar ................ 7.3Erfarenheter från andra myndighetsgemensamma 7.3.1 Sammansatt bastjänst för ekonomiskt bistånd......... 7.3.2 Mina meddelanden ..................................................... Marknadsföring och information ......................................... Sammansatta bastjänstens dataproducenter.............. Sammansatta bastjänstens datakonsumenter ............ Kostnads- och nyttoanalys......................................... Genomförandet av en kostnads- och nyttoanalys ............... Myndigheternas kostnader och nyttor ................................. Den framtida organisationen för 9.2Fortsättning för Samverkanspunkten och 9.3Samråd mellan berörda myndigheter och Vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI) ................................................... 10.1.1 Det ursprungliga EG-direktivet................................. 10.1.3 och dess betänkande ...................... 10.1.4 Övrig lagstiftning på området.................................... Kopplingen till handlingar i Uppgiftslämnarservice för 10.2.1 Nyttor av och kostnader för att tillgängliggöra Öppna data och förhållandet till vidareutnyttjande 10.3.1 Insatser inom öppna data........................................... Information och kommunikation................................. Visualisering av utredningens vision .................................... Framtida behov av utbildningsmaterial ................................ Introduktion och lansering av kommande funktioner........ Konsekvenser av förslagen ......................................... Konsekvenser enligt 14 § kommittéförordningen............... 12.3.1 Kostnader för att genomföra förslagen .................... 12.3.2 Samhällsekonomiska konsekvenser .......................... Konsekvenser enligt 15 § kommittéförordningen............... 12.4.1 Betydelse för det kommunala självstyret.................. 12.4.2 Betydelse för brottsligheten och det 12.4.3 Betydelse för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet.................................................. 12.4.4 Betydelse för små företags villkor i förhållande till större företag......................................................... 12.4.5 Betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och 12.4.6 Betydelse för möjligheterna att nå de 12.5 Konsekvenser enligt 15 a § kommittéförordningen ............ 12.5.1 6 § konsekvensutredningsförordningen.................... 12.5.2 7 § konsekvensutredningsförordningen.................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2012:35............................................... Bilaga 2 Kommittédirektiv 2013:51............................................... Bilaga 3 Kommittédirektiv 2013:111............................................. Bilaga 4 Kommittédirektiv 2014:78............................................... Kravspecifikation Underlag till upphandlingen ............. Administratörsfunktion i Uppgiftskravstjänsten .......... Progressrapport till referensgruppen .............................. Handlingsplan och tidsplan ............................................. Bilaga 10 Programplan – Uppgiftslämnarservice för företagen.... Bilaga 11 Uppgiftslämnarservice för företagen En kort introduktion ....................................................... Bilaga 12 Uppgiftslämnarservice för företagen ............................. Bilaga 13 Uppgiftskrav som öppna data ........................................ ”Att göra”-lista En funktion som ger företaget en över- sikt över vilka uppgiftskrav som myndig- heterna aviserat att företag ska fullgöra. När en myndighet eller annan aktör bidrar med eller tar del av information från systemet i en anslutningspunkt. En del i systemet för Uppgiftslämnar- service för företagen där myndigheter eller andra aktörer ansluter sig. En e-tjänst som visar uppgiftskrav relevanta för ett företag med möjlighet att filtrera och söka. En teknisk specifikation av hur ett datorprogram ska få tillgång till data och tjänster från ett annat system. En arbetsgrupp under styrgruppen med uppgift att säkerställa att funktionali- teten i utredningens förslag följer en Ett samlingsnamn för alla de olika tjänster och komponenter som krävs för att funktionen ”Att göra”-listan ska meddelanden med den pågående vidare- utveckling som möjliggör avisering av status innan och under ett ärende. En it-baserad tjänst via vilken olika begär, lämnar och tar emot uppgifter (maskin till maskin), via ett applika- tionsgränssnitt (API).1 Den bastjänst från vilken den Samman- satta bastjänsten ska hämta en viss kan finnas tillgänglig från flera olika bastjänster som den Sammansatta bas- tjänsten har tillgång till, vilket gör det nödvändigt att sätta upp principer för vilken av dessa som ska betraktas som den bästa att använda.2 En ansluten myndighet eller annan aktör som tar del av innehåll från systemet för En ansluten myndighet som bidrar med innehåll till systemet för Uppgifts- En kommitté under Näringsdeparte- mentet med uppdraget att stärka utvecklingen av e-förvaltningen och skapa goda möjligheter för myndighets- En utvecklings- och demonstrations- miljö för tjänster inom e-förvaltning vid 1Juridisk vägledning för verksamhetsutveckling inom e-förvaltningen (E-delegationen 2013). 2Begreppet är besläktat med primär källa, som i e-delegationens vägledning för digital samverkan definieras som ”den av informationsägarna som utgör källa när andra ska utnyttja just denna information”. Se Fördjupning till Vägledning för digital samverkan – Roller och överenskommelser, version 4.0 (E-delegationen 2014). En tjänst som tillhandahålls via ett elek- troniskt gränssnitt och som helt eller delvis utförs elektroniskt. I detta sammanhang, se Företagsdata- Ett forum som ska skapa förutsättningar för myndigheter, företag och övriga intressenter att få en fördjupad infor- mation om systemet för företagens uppgiftslämnande och dess funktion samt möjlighet att lämna synpunkter. Se vidare avsnitt 9.2.4. Uppgift om ett företag som myndig- heter regelmässigt eller ofta efterfrågar när ett uppgiftskrav ska fullgöras och som kan förmedlas av den Sammansatta I detta sammanhang, den precisering och dokumentation på kort och lång sikt för samordningen av utredningens En tjänst på där företagare och andra kan söka och få information om nödvändiga tillstånd för en viss Det kan även handla om nödvändiga anmälningar eller registre- 3 Termer och begrepp, (E-delegationen 2011). En arbetsgrupp under styrgruppen för att säkerställa det rättsliga stödet för samt bistå i utredningens övriga juri- diska frågor kopplade till förvaltningen av leverablerna i Uppgiftslämnarservice. De myndigheter som deltagit i utred- ningens arbete med att kvalitetssäkra och vidareutveckla de kartlagda för- Transportstyrelsen, Trafikanalys, En arbetsgrupp under styrgruppen med ansvar för att ta fram en plan för infor- mationen om Uppgiftslämnarservice till myndigheter, slutanvändare och övriga I detta sammanhang, de väsentliga delarna för förverkligandet av utred- hanteras fyra leverabler: Sammansatta bastjänsten, Uppgiftskravstjänsten, mellan olika automatiserade system, genom API:er, standardiserade proto- koll och format, eller på annat sätt. och tjänst som gör det möjligt för myn- digheter, kommuner och landsting att skicka myndighetspost digitalt till privatpersoner och företag. En funktion där en behörig företrädare för ett företag kan ta del av de uppgifter om företaget som finns i den Samman- Se vidare avsnitt 6.4. I detta sammanhang, den precisering och dokumentation för samordningen av utredningens förslag och med ett fokus på de leverabler som tas Rapport om hur utredningens fortsatta arbete och kan samordnas som styrgruppen överlämnade till Den prototyp till ett system för före- tagens uppgiftslämnare som utred- ningen tagit fram och fått i uppdrag att vidareutveckla inför användandet i ett Se vidare avsnitt 5.1. Den grupp av generaldirektörer från berörda myndigheter m.fl. som bildades vid det första rundabordssamtalet. De samtal som hölls under stats- som ledde till att en arbetsgrupp (styrgruppen) med uppdrag att bland annat ta fram Progressrapporten Se vidare avsnitt 5.3. I detta sammanhang, den tjänst för åt- komst till grundläggande uppgifter om företag som utredningen föreslagit. Sammanhållande begrepp för Sam- verkanspunkten och Företagsdataforum. En kontaktyta som ska bidra till ett gemensamt synsätt på företagens upp- giftslämnande så att detta minskar genom att myndigheterna bland annat ökar sin samverkan kring företagens Syftar också till att skapa förutsättningar för myndig- heternas anslutning till systemet. Se vidare avsnitt 9.1.2. Den funktionalitet som utredningen föreslagit i tidigare betänkande (SOU 2013:80).5 Se Uppgiftslämnarservice för (SHS) är ett koncept för säkert och pålitligt utbyte av information mellan vilket innebär att samma teknik används vare sig mottagaren är ett internt verksamhetssystem eller en annan 4För en generell beskrivning, se Effektiv informationsförsörjning – en förstudierapport (E- delegationen 2012): ”Skillnaden mellan enskilda bastjänster och sammansatta bastjänster är att en sammansatt bastjänst returnerar ett s.k. nyttomeddelande med aggregerad information från en eller flera bastjänster”. Inom e-delegationens begreppsbildning övervägs i skrivande stund termen vidarebefordringstjänst som synonym till sammansatt bastjänst. 5Inom e-delegationens begreppsbildning övervägs i skrivande stund termen Servicetjänst som ersättning för det begrepp som tidigare benämnts ”ärendetjänst”, dvs. för att beskriva en kategori av tjänster där en användare i ett ”serviceskede” kan utforma utkast till hand- lingar mm. Detta begrepp skiljer sig från det specifika system som utredningen avsåg med Servicetjänst i sitt tidigare betänkande. Utredningen använder inte termen Servicetjänst i förevarande betänkande förutom när det redogörs för innehållet i tidigare betänkande. 6https:///wps/portal/omfk/shs Svensk Näringsgrensindelning (SNI) är en branschindelning som används vid beräkning av nationalräkenskaperna i Sverige.7 SNI-koderna är ordnade i ett hierarkiskt system och används för att klassificera en verksamhet på en viss Starta och driva företag Den grupp bestående av utredningen (koordinator), , Skatte- verket, , Tillväxt- verket och E-delegationen, som arbetat med att realisera utredningens förslag i Se även operativa styr- gruppen eller arbetsgruppen. Se Uppgiftslämnarservice för företagen. Ett register över de författningsreglerade uppgiftskrav som ska eller kan fullgöras hos någon av de 13 kartläggande myn- En e-tjänst för tillgängliggörande och hantering av informationen i Samlingsnamnet för den funktionalitet som utredningen föreslagit i tidigare betänkande (SOU 2013:80), då under beteckningen ”Servicetjänsten”. 7 Se även for-svensk-naringsgrensindelning-SNI/ Synonymt kan ”Systemet för företagens uppgiftslämnande” användas. En webbplats för företagande. samlar information och e-tjänster som den som ska starta eller driver företag kan ha nytta av. Information som tillhandahålls fritt och med få eller inga tekniska eller juridiska begränsningar för hur den får användas.8 Utredningen hade ursprungligen i uppdrag att presentera ett för- slag som innebär att uppgifter som lämnas från företagen till stat- liga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. I uppdraget ingick att redovisa bland annat de rättsliga och tekniska förutsättningarna för att skapa ett system där upp- gifter kan användas av flera myndigheter och leda till ett informa- tionsutbyte mellan myndigheterna. Förslagen ska särskilt beakta hur denna samordning kan organiseras och hur en god och enhetlig beskrivning av uppgiftskraven i ett uppgiftskravsregister kan vid- makthållas (dir. 2012:35). I en delredovisning (dnr 2013/4) presenterade ut- redningen ett första förslag som innebär att vissa uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Utredningen fick i tilläggsdirektiv (dir. 2013:51) i uppdrag att ta fram en prototyp av det system som utredningen föreslog. Utredningen slutredovisade ovanstående uppdrag i ett betänkande (SOU 2013:80). Genom tilläggsdirektiv beslutat (dir. 2013:111) fick utredningen i uppdrag att förbereda och genomföra de åtgärder som krävs för att uppgifter som lämnas från företagen till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Målsättningen var att ett system för före- tagens uppgiftslämnande ska finnas på plats senast . Tilläggsdirektiven angav att utredningen ska vidareutveckla prototypen inför användandet i ett fullskaligt system. Utgångs- punkten för arbetet ska vara det som föreslås i delredovisningen. Utredningens genomförandearbete har resulterat i Uppgifts- lämnarservice för företagen som kommer innebära att företagen genom en e-tjänst på får en överblick över vilka uppgiftskrav från olika myndigheter som angår den egna verksamheten (En tjänst på ) företagen genom en e-tjänst på får en presentation av företagets grundläggande uppgifter som hämtats från olika myndigheter samt information om hur uppgifter kan ändras (En tjänst på ) företagen får ett meddelande av myndigheterna via Mina med- delanden när företaget är skyldigt att fullgöra ett uppgiftskrav (Aviseringstjänst i Mina meddelanden) myndigheterna samordnar grundläggande uppgifter om före- tagen i samband med företagens uppgiftslämnande (i Samman- satta bastjänsten) myndigheterna kartlägger sina uppgiftskrav i ett Uppgiftskravs- register (Uppgiftskravstjänsten) myndigheter åläggs att aktivt verka för att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande (Förenklingsarbete). Utredningen identifierade tidigt i genomförandet av tilläggsdirek- tiven ett antal nödvändiga faktorer för framgång. I en delredovis- ning som lämnades till påtalade utredningen behovet av stödåtgärder från uppdragsgivaren för att arbetet skulle kunna genomföras inom satt tidsram. Stöd- åtgärderna syftade framför allt till att de deltagande myndigheterna ska avsätta nödvändiga resurser för sitt arbete, men också till att arbetet prioriteras på såväl ledningsnivå som operativ nivå inom myndigheterna. I ett försök att bland annat få till stånd en reell samverkan mellan utredningen och berörda myndigheter kallades till ett rundabords- samtal på . Vid rundabordssamtalet närvarade från utredningen och myndigheterna särskilda utredaren , generaldirektörerna , , , , , samt E-delegationens kanslichef . Sam- talen avslutades i samsyn om den fortsatta färdriktningen mot bak- grund av den progressrapport som utredningen och berörda myndig- heter tillsammans tagit fram och som visade en gemensam väg framåt. fick , och av regeringen i uppdrag att tillsammans med Uppgiftslämnarutred- ningen vidareutveckla och anpassa och Uppgiftslämnar- utredningens förslag om ett system för företagens uppgiftsläm- nande. Av regeringsbeslutet framgår att arbetet ska resultera i att förslag till funktioner och funktio- nalitet samordnas med . fick vidare genom ett särskilt beslut i uppdrag att upphandla en teknisk lösning för en funktionalitet på för företagens uppgiftslämnande och Sammansatta bastjänsten. Funk- tionaliteten innebär att förslag realiseras inom ramen för . För att på ett effektivt sätt kunna samordna myndigheternas genomförande skapade utredningen i samverkan med de berörda myndigheterna en gemensam projektorganisation. Arbetet har koordinerats av utredaren bland annat via en operativ styrgrupp. Den operativa styrgruppen har bestått av representanter för , , och E- delegationen. En representant för har sedermera knutits till gruppen. Sammansatta bastjänstens syfte är att samordna grundläggande uppgifter om företaget i samband med företagets uppgiftslämnande. Tjänsten kommer inledningsvis att hämta uppgifter från och . Därefter sammanställs uppgifterna och överförs till den myndighet vars e-tjänst initierat hämtningen. Bastjänsten upphandlas av och enligt nuvarande upplägg kommer den även ha organisatorisk hemvist där. Sammansatta bastjänsten tar endast befattning med uppgifterna som förmedlas som ett led i teknisk bearbetning för annans räkning. De sammanställningar som görs inom ramen för Sammansatta bas- tjänsten blir enligt vår bedömning inte allmänna handlingar. Data- producenterna (myndigheterna) har för avsikt att uppgifterna som kommer förmedlas genom bastjänsten ska lämnas ut på medium för automatiserad behandling när direktåtkomst inte är tillåten. I Sammansatta bastjänsten kommer personuppgifter att behand- las. För att tydliggöra personuppgiftsansvaret för behandlingen av personuppgifter i Sammansatta bastjänsten bedömer vi att person- uppgiftsansvaret bör särregleras. Den som tar emot uppgifter via Sammansatta bastjänsten ska vara personuppgiftsansvarig för be- handling av personuppgifter som förmedlas via densamma. Bolags- verket ska vara personuppgiftsansvarig för behandling av person- uppgifter inom ramen för tillhandahållandet av och i verksamheten kring Sammansatta bastjänsten och som inte avser behandlingen av grundläggande uppgifter som förmedlas via tjänsten. Vi har bedömt att personuppgiftsansvaret för den myndighet som lämnar ut uppgifter om företagen (dataproducenten) sträcker sig fram till att uppgifterna når Sammansatta bastjänsten. Sammansatta bastjänsten aktualiserar inget behov av någon särskild sekretessreglering. är ett register med information om uppgifts- krav. Registret innefattar en viss i förväg definierad information för alla uppgiftskrav. Till registret, eller databasen, finns ett tekniskt gränssnitt för att läsa och skriva information och tillsammans utgör detta en bastjänst för uppgiftskrav (Uppgiftskravstjänsten). Uppgifts- kravstjänsten upphandlas av men enligt nuvarande upplägg kommer den att ha organisatorisk hemvist hos . omfattar sådana upp- giftskrav som har sin grund i lag, förordning eller myndighets- föreskrift. Informationen som registreras i fyller i huvudsak två syften. Det rör sig för det första om att hjälpa företag att hitta de uppgiftskrav som berör dem och för det andra att följa upp uppgiftslämnarbördan. En central funktion i Uppgiftskravstjänsten är möjligheten att presentera vilka uppgiftskrav som gäller för ett företag. Det görs i huvudsak utifrån företagets grundläggande uppgifter i kombination med de filtrerande attributen i form av uppgiftskravens metadata. Utredningen har fortsatt arbetet med att kvalitetssäkra och vidare- utveckla uppgiftskraven. Fokus för utredningens arbete har varit att kvalitetssäkra registret så att det kan ligga till grund för de tjänster som lanseras , framför allt den utvecklade versionen av den nuvarande tjänsten Hitta tillstånd på . Utredningens tidigare förslag till funktionalitet (”Servicetjänsten”) kommer att realiseras som nya eller utvecklade funktioner av verk- . Företagen får genom en utveckling av den befintliga tjänsten Hitta tillstånd på en överblick över vilka uppgiftskrav som angår den egna verksamheten. Den funktionalitet som realiseras på är inte direkt kopplad mot Uppgiftskravstjänsten.