sou · H3B3105 · 2015-12-15 00:00:00 — Albaek, S. & Claici, A.,2009, ”The Velux case – an in-depth look at rebates and more”, Competition Policy Newsletter, 2, 2009 , W.,1964, Location and land use : toward a general theory of land rent , 2014, Strategic partnering relationships in the Swedish construction industry – Overview and case studies on structures for learning, , 2007, Etableringshinder och tillväxthinder för företag i byggbranschen, rapport skriven på uppdrag av 2007 Backahill årsredovisning, 2013 1918 (2005) Markpolitik och kommunala markpriser 2015, (BME) 2015 , 2015, Behov av bostadsbyggande. , 2015, Förutsättningar för ökat småhusbyggande i stor- stadsregionerna, Rapport 2015:24 Bulan, L. T. and , C. & Somerville, C. T, Irreversible In- vestment, Real Options, and Competition: Evidence from Development (2009). 65, No. 3, pp. , C. Kalbro, T. & ., 2013, Bäste på täppan? En om bostadsbyggande och kommunala markanvis- ningar, Rapport till 2013:1 R., 2007. ”Growth Controls, Real Options, and Land Development,” , , vol. 89(2), pages 343-358, Danska Regeringen, 2014, Vejen til et styrket byggeri I – regeringens byggepolitiske strategi. Das Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz, und Re- aktorsicherheit, 2015, Bündnis für bezahlbares Wohnen und Bauen Dratos, A. & , H., Byggherrekostnadernas utveckling – 2015, , KTH & Gadde, L-E., 2002, The construction industry as a loosely coupled system: implications for productivity and innova- tion, vol 20 och Rådets förordning nr 305/2011 om fast- ställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggpro- dukter och om upphävande av rådets driekt 89/106/EG Europeiska Kommissionen, 2004/C31/03, Riktlinjer för bedöm- ning av horisontella koncentrationer enligt rådets förordning om kontroll av företagskoncentrationer, Europeiska Kommissionens meddelande, Vägledning om kom- missionens prioriteringar vid tillämpning av artikel 82 i EG- fördraget på företags missbruk av dominerande ställninggenom utestängande åtgärder, 2009/C45/02 Europeiska Kommissionens Riktlinjer om vertikala begränsningar, 2010/C130/01 Europeiska Kommissionen, Guidelines on the applicability of Article 101 of the Treaty on the Functioning of Union to horizontal co-operation agreements - Draft, SEC(2010) 528/2 Europeiska Kommissionens Riktlinjer för tillämpningen av artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på hori- sontella samarbetsavtal, 2011/C11/01 Europeiska Kommissionen, SWD(2013) 239 Final, 1, Europeiska Kommissionen, 2015, Macroeconomic imbalances Country Report – European Housing, 2015, The state of housing in the EU 2015 , 2015, Handlingsplan för genomförande av spets- projekten och reformerna i det strategiska regeringsprogrammet, Regeringens publikationsserie 14/2015 & , 2012, Partnering med leverantörer - en outnyttjad möjlighet, Forskningsrapport till Bygg- industrier Industrivärden årsredovisning, 2013 JM årsredovisning, 2010-2014 , R., Lankhuizen, M. och Gilsing, V., 2005, ”A System Failure Framework for Innovation Policy Design”, Technovation, vol. Kommittédirektiv, Dir. 2014:75, Bättre konkurrens för ökat bo- stadsbyggande 2005, Konkurrensen i , Rapport 2005:1 , 2009, Konkurrensen i – Åtgärder för bättre konkurrens, Rapport 2009:4 , 2013, Konkurrensen i – så kan vi bygga mer och billigare, Rapport 2013:10 , 2014, Siffror och fakta om offentlig upphandling – Statistik om offentliga upphandlingar som genomförts 2013, Rap- port 2014:1 , 2015, Allmännyttans upphandling av bostadsbyg- gande – anbudskonkurrens och utveckling Rapport 2015:2 2015:4, Bättre konkurrens i bostadsbyggandet? En uppföljning 2009-2012, Rapport 2015:4 , 2015, Byggbar mark? En nyckelresurs för byg- gande, Rapport 2015:5 Konkurransetilsynet , 2015, Konkurransen i boligutvicklermarkedet L E årsredovisning, 2013 2003, Bostadsbyggandets hinderbana – en om utvecklingen –2001, , Ds 2003:6 & Song, H-S, 2012, Dålig produktivitet i byggindustrin - Ett faktum eller ett mätfel, Byggindustrier , H., 2015, Kommunernas incitament att bygga bostäder LO, 2001, Ansiktslöst – Ansvarslöst – Om ägandet av de stora företa- gen i , B-Å, 2007, : Analytical Focusing Device and , , Working Paper, R 2007:004 Lyons, M. , 2015, Mobilising across the nation to build the homes our children need, UK Labour Party , S., 2002, Advanced industrial economics, Blackwell Publishers , 2012, Tillväxt och förnyelse i den svenska ekonomin Mills, E.S., 1967, “An aggregative model of resource allocation in a metropolitan area”, , 57:197-210 , 2005, Bostadsfinansie- ring (Ds 2005:39) , 2015, Detta är – Lösningen på effek- tivitetsparadoxen, Bygg Motta, M, 2004, Competition Policy – Theory and Practice, ,s Muth, R.F., 1969, Cities and housing. NCC årsredovisning, 2010-2014 NCC, 2012, Fånga tidstjuvarna och bygg bort bostadsbristen, 2012 årsredovisning, 2010, 2013 , 2011, Policy roundtabels – Economic evidence in merger analysis Pepall, G. . & ., 2005, Industrial Organiza- tion, Contemporary Theory & Practice, 3rd Ed. Psilander, K., 2004, Hur små byggherrar lyckas – Arbets- och förhåll- ningssätt Rapport 29 i KTH:s Bostadsprojekt, Uppsats nr 35. Avd. för bygg- och fastighetsekonomi, Kungliga Tekniska Hög- skolan, , J., Kalbro, T. & , E, 2013, Offentlig reglering av byggprojekt – för detaljerat och för tidigt? Rapport 2013:7 från Fastigheter och byggande, KTH. , D., 1772-1823.. - The works and correspondence of . 1, On the principles of political economy and taxa- tion. , Staten fick – en om bostadsfinansieringen 1985-1993, , Ds 2002:9 (), 2015, Upphand- ling av entreprenad SOU 1941:4, Utredning angående byggnadskostnaderna SOU 1968:20, Upphandling av byggnader SOU 1971:52, Byggandets industrialisering SOU 1971:79, Byggnadsindex för bostäder – Delbetänkande av bygg- nadsindexkommittén SOU 1982:34, Prisutvecklingen inom bostadsbyggandet och dess or- saker SOU 2012:86, Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav - genom enhetliga och förutsägbara byggregler SOU2000:44, Från byggsekt till byggsektor SOU 2012:91 Ett effektivare plangenomförande SOU 2002:115, Skärpning gubbar! Om konkurrensen, kostnaderna, kvaliteten och kompetensen i byggsektorn SOU 2012:86, Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler SOU 2013:34, En effektivare plan- och bygglovsprocess SOU 2014:59, Bostadsförsörjning och riksintressen – delbetänkande av SOU 2015:58, EU och kommunernas bostadspolitik (), 2015, Statistikdatabasen , byggande och bebyggelse Statskontoret, 2009, gubbar? En uppföljning av Byggkommis- sionens betänkande ”Skärpning gubbar!” Rapport 2009:6 Statskontoret, 2012, , bostadsbyggande och konkurrens. En granskning av den kommunala markanvisningsprocessen, Rapport 2012:25 Statskontoret, 2014, Från analog till digital - Insatser för att främja en digital planprocess (2014:3) , 2014, Bostadsbrist – farlig flaskhals för jobben, Rapport 2014:1 Handelskammares rapport, 2014, Markbrist stoppar nybyggen – en rapport om restriktioner för hur marken får använ- das i och dess effekter, Rapport 2014:2 , 2013, ”femton mäktigaste familjer”, Kommuner och Landsting, 2014, Ökat bostadsbyggande – delat ansvar Tillväxtanalys, 2013, Strategier för regional kompetensförsörjning, Tillväxtanalys, 2013, Regional tillväxt 2013 - en rapport om tillstånd och utveckling i regioner, Rapport 2013:6 UK Government, 2015, /policies/planning-reform Von , F., 2009, Skärpning på gång i byggsektorn!, 2009 (1826) , U. ,2009,. The in Relation to Agriculture and Political Economy: Part III: Principles for the Determination of Rent, the Most Advantageous Rotation Period and the Value of Stands of Varying in Pinewoods. , R., 1997, Byggkostnaderna i . En analys av kostna- derna för att bygga flerbostadshus i de nordiska länderna. WSP, 2014, Samspelet mellan infrastrukturinvesteringar och bostads- byggande – hur ser sambandet ut? Industrifakta (2015), , Bättre konkurrens för bostadsbyggande, S 2014:14, Orbis, 2015102/home.serv?product=orbisneo Särskilt yttrande av experten Utredningens direktiv tar sikte på att främja konkurrensen på byggmarknaden och ”vid behov komma med förslag som kan förbättra situationen”. Utredningen har valt att tolka detta direktiv snävt och därför kommer betänkandet inte med några genom- gripande förslag. Direktiven anger ett antal frågeställningar som ska utredas. Betänkandet visar att det inte varit fruktbart att peka ut just dessa frågeställningar, eftersom de är av perifer betydelse för konkurrensen. Det finns behov av att utredningen får jobba vidare och utreda olika frågeställningar som påverkar konkurrensen på byggmarknaden och sedan komma med konkreta förslag. Nedan vill jag lyfta fram ett antal faktorer som är centrala för konkurren- sen på byggmarknaden. Om det övergripande syftet är att få till stånd ökat utbud genom ökat konkurrenstryck och bibehållen kvalitet borde centrala institutioner analyseras. Detta skulle leda fram till konkreta förslag som på ett helt annat sätt än vad som blir fallet i denna utredning stärker konkurrensen på bostadsmarknaden. De områden man borde titta närmare på är följande: 1.Marken som avgörande produktionsfaktor 2.Det kommunala planmonopolet och planförfarandet 3.Det allmännyttiga uppdraget. 4.Kvalitetsfrågor i byggproduktion och bostadsförvaltning 5.Hur skattesystemet påverkar olika segment på byggmarknaden Den avgörande produktionsfaktorn för bostadsbyggandet är tillgången på byggbar mark. Det är processer som hur mark fördelas, hur den blir byggbar genom det kommunala plan- monopolet samt hur den beskattas som är centrala för att skapa fungerande konkurrens på marknaden för bostadsproduktion. Det är här nyckeln till centrala strukturreformer ligger, reformer som ökar konkurrenstrycket på marknaden. Detta borde belysas närm- are i en utredning med uppgift att lägga fram konkreta lagförslag. Om syftet är att förbättra förutsättningarna för ett ökat utbud av bostäder och för att långsiktigt möta efterfrågan måste man ta sikte på såväl bygg- som bostadsmarknaden. Det övergripande syftet med konkurrens på bostadsmarknaden såväl som på andra markn- ader är att främja utvecklingen av: utbud för att nå jämvikt och tillgodose efterfrågan inom olika marknadssegment prisbildning för att skapa jämvikt på olika marknadssegment kvalitet vad gäller såväl tekniska, arkitektoniska som sociala faktorer Observera att begreppet segment betonas. Det finns grundläggande sociala behov att ta hänsyn till. Detta är en marknad som måste designas med ett regelverk som ledertill att vi även får ett utbud av bostäder som grupper med lägre inkomster kan efterfråga. Det är inte fallet med hyror i nyproduktion på 1500–/kvm och år för en lägenhet om 3 rum och kök. Direktivet berör enbart det första målet om utbud. Därefter anges behov av analys av ett antal faktorer som är sekundära vad gäller målen om ett marknadsanpassat utbud och prisbildning. Såväl inslag av utländska aktörer, som horisontell/vertikal integration inom byggsektorn samt konkurrens inom bygg - och byggmaterial- industrin är sekundära faktorer som ligger långt ner i den värde- kedja som leder fram till den slutliga produkten. I det bostadspolitiska arbetet råder en märklig fokusering på kostnader. Det väsentliga för samhällsekonomin är däremot kvalitet och priser, d v s hyror, priser på bo- och äganderätter samt Fokuseringen på kostnader är en kvarleva från den tid när huvuddelen av byggandet av bostäder producerades av kom- munala bolag och kooperativa enheter. När man väl hade bestämt vilka företag som skulle stå för bostadsproduktionen, blev det naturligt att fokusera på kostnadssidan i processen. finns såväl ett 100-tal aktiva privata aktörer som kommunala och koop- erativa företag inom bostadsproduktionen. Fokus borde i stället hamna på de priser som konkurrensen mellan dessa aktörer kan leda fram till. Det är ett utslag av ett förlegat tänkesätt att en statlig utredning ska analysera interna upphandlingsfrågor enbart för en grupp av aktörer, de kommunala bostadsbolagen. Här finns en inbyggd motsättning mellan ambitionen om mer konkurrens och lägre byggkostnader å ena sidan och gynnandet av de kommunala bolagen å den andra. En huvudfråga vad gäller konkurrens på byggmarknaden är hur stat och kommun hanterar det stora offentliga markinnehavet. Företagen kan effektivisera interna processer, pressa priser på byggmaterial och skapa effektiva integrationskedjor inom byggsektorn. Men om till- gång till marken, som är en förutsättning för byggandet och en helt avgörande produktionsresurs inte är utsatt för konkurrens, är effektivitet i de bakomliggande processerna i förädlingskedjan av mindre betydelse. har i en rapport utförligt gått igenom förhållandena vad gäller processer för markanvisningar, vilket även redovisas i detta betänkande. Vi har en ny lag om markanvisningar som endast reglerar krav på kommunerna att ha en policy. Denna lag reglerar på intet sätt processen i syfte att få till stånd ökad konkurrens. Det skulle vara relativt enkelt att strama upp kommunernas process i genom att föra in i svensk lagstiftning i syfte att främja konkurrensen och få lagtext och tillämpning av densamma i enlighet med det europeiska regelverket. I en utvidgad lag om markanvisningar skulle det också vara möjligt att lyfta fram mål som att ha många aktörer på den lokala marknaden samt att undvika att aktörer samlar på sig byggrätter och drar ut på igång- sättning av byggandet. Denna fråga handlar även om den centrala funktionen för en konkurrensutsatt marknad, nämligen att genom transparenta processer återföra information till aktörerna vad gäller etablerade nivåer för markpriser, hyresnivåer samt tekniska och arkitektoniska byggkvaliteter. Informationsflödet på konkurrensutsatta marknader driver utvecklingen mot bättre processer, högre kvalitet och lägre priser. Det är också denna transparens som hindrar att processen med försäljning av offentlig egendom korrumperas. Det kan inte vara rimligt att det råder en strikt lagreglering genom , när kommunerna köper in varor och tjänster, där gränsvärden ligger på . kan man sälja mark för utan att förfarandet är reglerat i lag. Denna lucka i lagen medför risk för korruption ute i kommunerna. Medborgarna har ett lika starkt intresse av att resurser hanteras effektivt såväl vid inköp av varor och tjänster som vid försäljning av offentlig egendom. Man kan avslutningsvis i denna del notera att när hyran är konkurrensutsatt i en markanvisningstävling hamnar nivån på /kvm och år. Så har det varit i genomförda tävlingar i och . När mark direktanvisas utan konkurrens tar företagen ut marknadshyra, /kvm och år. Vidare hamnar tomträttsavgälder och markpriser väsentligt högre, 50–, vid konkurrensutsatta förfaranden. Det innebär att det överförs väsentliga summor av den offentligt ägda egendomen till ett antal utvalda företag då mark anvisas utan konkurrens. En faktor som utgör en flaskhals är kommunernas planförfaranden. Stora delar av denna process är monopoliserad av kommunerna. Man kan ifrågasätta om detta inte utgör ett av de främsta hindren för att få fram fler bostäder. Kommunerna borde utsätta själva planprocessen för konkur- rens, detta genom att släppa arbetet med planprojektering och fokusera på lämplighetsbedömningar i processen. Planmonopolet borde inte innebära att kommunen måsta göra hela plan- projekteringen. Ett detaljplaneförfarande är till stor del en form av tidig projektering som rymmer arbeten med att beställa och samordna utredningar rörande geoteknik, arkeologi, ljud, sol- förhållanden, naturvärden, anslutningar av media, gator m.m. Denna planprojektering borde kunna utföras av certifierade konsulter eller på annat sätt av kommunerna godkända konsulter på marknaden. Detta skulle snabbt leda till en markant ökning av kommunernas kapacitet för planläggning. Genom att införa krav på certifiering eller kommunalt godkännande av plankonsulter borde det även bli möjligt att nå allmän acceptans för det förslag om byggherreplaner som beslutade om . Kommunernas egen förvaltning borde i stället fokusera på översiktsplanering samt den egentliga lämplighetsprövningen i detaljplaneprocessen på samma sätt som sker i bygglov- och bygg- inspektionsskedet. Det skulle innebära att planprocessen får samma struktur som genomförandeskedet av byggnationer, där kvalitets- kontroll av kommunernas bygginspektörer ersatts av certifierade kvalitetskontrollanter med särskild behörighet. En byggherre borde ha möjlighet att överklaga ett planbesked hos . skulle ha möjlighet att upphäva ett negativt planbesked om det är uppenbart att kommunen inte vill släppa fram en viss form av byggnation, t ex små hyreslägenheter eller nya bostäder överhuvudtaget eller om kommunen agerar i syfte att främja det egna markintresset framför ett privat mark- innehav d v s att kommunen inte agerar som en opartisk plan- myndighet utan som en konkurrerande markexploatör eller om kommunen agerar i annat utbudsbegränsande syfte. Även frågan om likställd behandling bör vara möjlig att pröva, det bör inte vara möjligt för kommuner att gynna det egna kommunala bolaget i bedömningar gällande likartade ärenden som planmyndigheten har att göra. Krav på gestaltning borde likställas inom områden som omfattas av översiktsplaner. Systemet med gestaltningsprogram kopplade till enskilda detaljplaner leder till omständliga processer och skapar ojämlika konkurrensförhållanden mellan olika projekt. Vidare bör kravet på planbesked vara starkare, vitesbelagt i lagstiftningen för att inte ärenden ska kunna ligga innan besked ges. Utredningen konstaterar att vissa kommuner inte följer den nya lagen om förbud mot tekniska särkrav, här borde ges möjlighet att vitesbelägga kommuner som inte följer lagen. Det är väsentligt ur konkurrens- synpunkt att vi har enhetliga byggnormer i hela landet. Sammantaget skulle detta komma att innebära en begränsad jämkning av det kommunala planmonopolet. Det allmännyttiga uppdraget i har historiskt kanaliserats via kommunala bostadsföretag. fungerar de kommunala bolagen som partiella monopolföretag på många lokala marknader, där dessa gynnas genom direktanvisningar av mark och även i de av- vägningar som görs av kommunernas planmyndighet. Det allmän- nyttiga uppdraget borde frikopplas från denna politiskt styrda bolagsstruktur och utsättas för konkurrens. I stället borde vi ha en konkurrenssituation om det allmännyttiga uppdraget där privata och kooperativa bolag kan konkurrera med det kommunala om att uppföra bostäder på mark till bästa villkor vad gäller hyra, byggkvalitet och service. Man kan tänka sig en form av markanvisningstävlingar, modell i . Villkoren skulle kunna bindas i 30–och hyran regleras med KPI. Deltagande i konkurrensen om det allmännyttiga uppdraget skulle vara förbehållet företag och organisationer med särskild certifiering eller annan kvalitetssäkring. Om långsiktig värdeökning i fastigheter är ett mål för kommunerna kan det i stället lösas genom tomträttsupplåtelse och/eller differentier- ade kommunala fastighetsavgifter. Den monopolliknande ställningen som många kommunala bolag har ger en bekväm tillvaro som leder till högre hyresnivåer och byggkostnader än vad som skulle bli fallet om det allmännyttiga uppdraget utsattes för konkurrens. Utredningen berör frågan om ensidiga strategier bland flera bostadsproducenter, med ensidigt fokus på produktion av bostads- rätter i centrala lägen. Här borde man titta på möjligheten att införa liknande system med ”affordable housing” som finns i vissa amerikanske delstater. För att få tillstånd att bygga ägda lägenheter måste byggföretagen fördela en del av byggrätten till hyres- lägenheter med hyrestak. På så sätt överförs en del av exploateringsvinsten på bostadsförsäljningen till de billigare hyres- lägenheterna. Man får då ett utbud av lägenheter till kunder som annars inte kan efterfråga nyproducerade hyreslägenheter. Integra- tion mellan olika sociala och etniska grupper kan då också bli bättre med mer socialt blandade områden. Allt detta kom fram på ett bra sätt i den markanvisningstävling som genomförde 2014 på . En ökad konkurrens innebär att kvalitetsfrågor måste få ett större fokus i lagstiftningen. Det är annars alltför lätt att erhålla konkurrens- fördelar med enbart ett lågt pris. Behov att lyfta kvalitetsaspekter inom byggnation och förvaltning hänger intimt samman med ökad konkurrens. Vi har sett samma typ av frågeställning inom välfärds- tjänster där man konkurrerar, ibland med låg kvalitet på service, be- manning och tillhandahållet material i skolor och på vårdenheter. Behovet av ökad kvalitet på bostadsmarknaden i såväl nybyggn- ation samt framförallt i det befintliga beståndet är en del i ett välbalanserat förslag om utökad konkurrens. Det borde vara betydligt fler omfattande sanktioner när det inte fungerar med OVK, energikontroller, brandsyn samt större möjligheter för såväl bostads- som lokalhyresgäster att genom prövning i hyresnämnd driva ner hyran när fastighetsservicen och underhållet eftersätts. Om inte kvalitetsfrågorna hänger med kommer konkurrens på sunda villkor inte till stånd. Här borde frågor som certifiering eller annan kvalitetssäkring som medel att upprätthålla kvalitén i förvaltning och nyproduktion utredas vidare. Det finns system med kundindex för såväl bostadsproduktion som förvalt- ning som kan användas av kommunerna för att säkra att kvalitet inte kommer på undantag när ett ökat konkurrenstryck driver ned kostnadsutvecklingen. Det finns även konkurrensaspekter på skattesystemet och dess effekter på relationen mellan olika delmarknader. Vi har en väl fungerande marknad för produktion av kommersiella lokaler. Här finns ett brett utbud av lokaler i olika prislägen. Vi har aldrig hört talas om brist på lokaler för företagen. producera lokaler som möter efterfrågan, men inte bostäder. Man kan då ställa sig frågan om det är hos branschen som felet ligger eller om det i stället är skattesystemet som orsakar skevheter genom snedvriden beskattning av fastigheter. Man kan notera att bostads- produktionen drabbas av full momseffekt på , medan momsen är avdragsgill för lokalproduktionen. Det föreligger en skattemässig konkurrensfördel för lokalproduktion. Detta påverkar bostadsproduktionen eftersom samma material och tjänster även används inom lokalproduktionen, med följd att prisnivåerna drivs upp på grund av att momsen är avdragsgill för lokalbyggnation. En låg moms på bostadshyrorna jämställer dessa olika delmarknader skattemässigt. Vidare är den likformade fastighetsbeskattningen av bostäder utformad på ett sådant sätt att bostadsproduktionen på svaga orter missgynnas. Genom att beskattningen inte är marknads- anpassad, där skatt tas ut efter bärkraft, uppstår en konkurrensfördel för storstadsområdena. Här är ännu ett skäl till att låta de kom- munala fastighetsavgifterna bli marknadsanpassade där taxerings- värdena får styra skatteuttaget. Sammantaget har det ovan redovisats en rad förslag inom bostadspolitikens olika delområden som skulle öka konkurrenstrycket på byggmarknaden. Dessa frågor borde utredas närmare inom ramen för en ny utredning om ökad konkurrens på byggmarknaden som medel att nå centrala bostadspolitiska mål. Bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande En särskild utredare ska se över förutsättningarna för att främja konkurrensen på byggmarknaden och vid behov komma med för- slag som kan förbättra situationen. Syftet är att förbättra förutsätt- ningarna för att utbudet av nya bostäder långsiktigt ska anpassas tillefterfrågan. Utredaren ska studera omfattningen av utländska aktörer i an- budskonkurrensen vid offentlig upphandling av bostadsbyggande och lämna förslag som kan främja anbudskonkurrensen i allmänhet och inslaget av utländska aktörer i synnerhet. I uppdraget ingår att utreda omfattningen av och konsekven- serna för konkurrensen av s.k. horisontell och vertikal integration inom byggsektorn och byggmaterialindustrin samt olika former av ägarsamband i övrigt som är av sådan art att ägandet kan anses ge möjlighet att påverka företaget och dess verksamhet