sou · H3B35 · 2015-02-06 00:00:00 — Eftersom får behandla uppgifter för fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bin- dande internationellt åtagande utgör inte heller de enligt tulldata- lagen tillåtna ändamålen för behandling hinder mot att lämnar ut uppgifter i enlighet med vad som föreskrivs i unions- tullkodexen. Förslag till en ny svensk tullagstiftning Vid sådana förhållanden ger reglerna i registerförfattning om tillåtna ändamål för att behandla uppgifter det utrymme som be- hövs från ändamålssynpunkt för att tillämpa unionstullkodexen. 5.8.3Bestämmelser om elektroniskt utlämnande Förslag: Bestämmelsen i 2 kap. 5 § tulldatalagen om utlämnande av uppgift till enskild anpassas till de förutsättningar som gäller enligt unionstullkodexen. Utlämnande till annan aktör än den enskilde själv Genom artikel 6 i unionstullkodexen införs krav, med vissa begrän- sade undantag, på att alla utbyten av uppgifter mellan tullmyndig- heter och mellan ekonomiska aktörer och tullmyndigheter samt all lagring av de uppgifter som krävs enligt tullagstiftningen ska ske elektroniskt. Med ekonomisk aktör avses enligt artikel 5.5 i unions- tullkodexen person som i sin näringsverksamhet är involverad i verksamhet som omfattas av tullagstiftningen. Exempel på aktörer som faller under denna definiton är avsändare, deklarant, mot- tagare, gäldenär, exportör, fraktförare, transportörer, lagerhavare, speditörer, leverantörer, skeppsmäklare, rederier, befälhavare, ham- nar, flygplatser och tillståndshavare. Av artikel 18 i unionstull- kodexen följer att varje person får utse ett tullombud för sina kon- takter med tullmyndigheterna. I artikel 19 anges krav på fullmakt och när sådan ska presenteras. Kravet på elektronisk hantering avser alla utbyten av uppgifter mellan tullmyndigheter och ekonomiska aktörer (artikel 6 i unions- tullkodexen). Exempelvis avses uppgifter i deklarationer (deklarant, ombud, mottagare, avsändare, avsändningsland, taricnr, avgifter m.m.), olika typer av beslut, meddelanden om status till ekono- miska aktörer, tullräkningar, kvittenser av olika slag, anmälningar t.ex. om att varor ankommit till tullkontor eller annan anvisad plats eller godkänts av tullmyndigheterna eller att varor är tillgängliga för tullkontroller samt anmälningar i syfte att frigöra varor. Här bör också nämnas statistiska sammanställningar som ska skickas till kommissionen och till andra myndigheter, transaktionsvisa avräk- Förslag till en ny svensk tullagstiftning ningar av licenser till utfärdande myndigheter och förfrågningar av olika slag som äger rum enligt författning. I nuvarande nationell registerlagstiftning är elektroniskt ut- lämnande, både på medium för automatiserad behandling och genom direktåtkomst, begränsat till uppgifter till den enskilde om den enskilde själv. Med enskild avses såväl privatpersoner som företag och organisationer (prop. 2000/01:33 s 113). Som redogjorts för ovan förutsätter unionstullkodexen att allt utbyte ska ske elektroniskt, vilket innebär att i de fall uppgifter ska lämnas till en aktör, t.ex. ett ombud eller en annan aktör, ska detta ske elektroniskt. Reglerna om elektroniskt utlämnande av uppgifter måste an- passas så att samtliga fall av utlämnande som följer av unionstull- kodexen innefattas. Det bör tydligt framgå av nationell lagstiftning att utlämnande får ske om detta följer av unionstullkodexen. Bestämmelsen i 2 kap. 5 § tulldatalagen om utlämnande av uppgift till enskild bör därför anpassas till de förutsättningar som gäller enligt unionstullkodexen. Avseende utländska myndigheter är bedömningen att 6 § tull- dataförordningen är tillräcklig för att möjliggöra ett elektroniskt utlämnande på medium till utländska myndigheter och att ingen ändring behöver göras. Det är ännu inte helt klarlagt hur det informationsutbyte som avses i artikel 6 och skäl 20 i unionstullkodexen (mellan ekonomiska aktörer, tullmyndigheter och andra organ) kommer att ske. I detta sammanhang kan noteras att verksamhet är präglad av automatiserad handläggning och automa- tiserade beslut till den enskilde själv (s.k. automatklareringar). Automatiserad hantering förekommer i flera andra medlemsstater, t.ex. , och . Unionstullkodexen innehåller, till skillnad från nationell svensk rätt, ingen uppdelning mellan olika sätt att lämna ut uppgifter elektroniskt. (Ju 2011:11) har getts i uppdrag att utreda om det finns skäl att upprätthålla en åtskillnad mellan dessa olika former av utlämnande (dir. 2011:86). Förslag till en ny svensk tullagstiftning Vår bedömning är att behovet av att ge direktåtkomst till någon annan än den enskilde själv med anledning av unionstullkodexen behöver utredas ytterligare, men att en sådan utredning bedöms vara beroende av vad informationshanteringsutredningen kommer fram till. 5.8.4Övriga bestämmelser i tulldatalagen och tulldataförordningen Bedömning: Unionstullkodexen föranleder inga ytterligare änd- ringar i tulldatalagen och tulldataförordningen. Utredningen har efter en genomgång av tulldatalagen och tulldata- förordningen inte funnit behov av andra författningsändringar än dem som redovisats ovan rörande elektroniskt utlämnande. Frågan kan dock behöva utredas på nytt med anledning av informations- hanteringsutredningens resultat. 5.8.5Sekretess för uppgifter i verksamhet Bedömning: Några ändringar av gällande sekretessregler med an- ledning av unionstullkodexen är inte nödvändiga. Enligt 27 kap. 1 § första stycket lagen (2009:400) om offentlighet och sekretess gäller sekretess i verksamhet av visst slag på skatte- området m.m. för uppgift om en enskilds personliga eller ekono- miska förhållanden. Enligt 27 kap. 1 § andra stycket 1 samma lag gäller sekretess vidare i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har till- förts databasen. Sekretessen är absolut. Av 21 kap. 1 § tredje stycket lagen om offentlighet och sekretess framgår att med skatt menas i 27 kap. lagen om offentlighet och sekretess även tull och annan indirekt skatt. Sekretessen omfattar uppgifter om såväl den som är föremål för bestämmande av skatt etc. som tredje man, vilkens förhållanden är berörda. Förslag till en ny svensk tullagstiftning Enligt 27 kap. 3 § första stycket samma lag gäller sekretessen enligt 1 och 2 §§ för uppgift hos . Sekretessens styrka är visserligen här begränsad till ett omvänt skaderekvisit – dvs. att sekretess gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men – men utrymmet för att lämna ut uppgifter är begränsat. Motsvarande sekretess gäller enligt paragrafens andra stycke i en myndighets verksamhet som avser förande av eller uttag ur tulldatabasen enligt tulldatalagen för uppgift som har tillförts databasen. Denna bestämmelse, som är tillämplig både hos och hos de myndigheter som har direktåtkomst till uppgifter i databasen, innebär att uppgifter som andra myndigheter än har tillgång till genom direktåtkomst till tulldatabasen omfattas av sekretess även hos en sådan myndighet (prop. 2004/05:164 s 107). Andra sekretessbestämmelser kan också bli tillämpliga i Tull- verkets verksamhet. Frågan blir om sekretessregleringen till skydd för allmänna intressen eller för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden hindrar direktåtkomst eller utläm- nande på medium för automatiserad behandling till enskilda och myndigheter i syfte att kommunicera elektroniskt så som unions- tullkodexen kräver. Sekretess gäller som huvudregel inte bara i förhållande till enskilda utan också mellan myndigheter samt inom en myndighet, om där finns olika verksamhetsgrenar som är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra (8 kap. 1 och 2 §§ lagen om offentlighet och sekretess). I vissa fall måste myndigheter kunna utbyta information för att kunna utföra sina uppgifter. Sekretessregleringen innehåller därför särskilda sekretessbrytande bestämmelser. Dessa har utformats efter en intresseavvägning mellan myndigheternas behov av att ut- byta uppgifter och det intresse som den aktuella sekretessbestäm- melsen ska skydda. Att sekretess till skydd för en enskild inte hindrar att en uppgift lämnas till en annan enskild eller till en myndighet, om den enskilde samtycker till det, följer av 12 kap. lagen om offentlighet Förslag till en ny svensk tullagstiftning och sekretess och gäller med de begränsningar som anges där (jfr 10 kap. 1 § den lagen). Enligt 12 kap. 1 § samma lag gäller sekretess till skydd för en enskild inte i förhållande till den enskilde själv, om inte annat anges i lagen om offentlighet och sekretess, och av 2 § samma kapitel följer att en enskild kan helt eller delvis häva sekretess som gäller till skydd för honom eller henne, om inte annat anges i den lagen. När det gäller sekretess som även gäller i förhållande till tredje man krävs, för att sekretessen ska kunna hävas i förhållandet till utomstående, att samtycke ges av samtliga enskilda som skyddas av sekretessbestämmelsen. Ett samtycke till att sekretessen för en sekretessbelagd uppgift hävs behöver inte vara uttrycklig, det kan under vissa omständigheter presumeras. Vidare anges det att ett samtycke kan vara partiellt. Ett samtycke kan också ges i förväg om den enskilde på förhand vet om att det skulle bli aktuellt. Det anges särskilt att ett sådant samtycke i förhållande till myndigheten alltid kan återkallas av den enskilde. Vidare får ett samtycke inte ges ett så generellt innehåll att en enskild allmänt förklarar sig avstå från sekretess hos en viss myndighet. Enligt 10 kap. 3 § första stycket lagen om offentlighet och sekretess hindrar sekretess inte att en enskild eller en myndighet som är part i ett mål eller ärende hos domstol eller annan myndig- het och som på grund av sin partsställning har rätt till insyn i handläggningen, tar del av en handling eller annat material i målet eller ärendet. Vid utlämnande på medium för automatiserad behandling är det möjligt att göra en sekretessprövning i varje enskilt fall innan ut- lämnandet sker. Dessa förutsättningar påverkas inte vid en ändring av bestämmelserna i tulldatalagen till att utvidga utlämnandet av uppgifter även till andra än den enskilde själv. Bedömningen är att det inte behövs några ändringar av sekretess- bestämmelserna med anledning av unionstullkodexen. Utlämnande på medium tenderar att bli allt mer likt utlämnande genom direkt- åtkomst, vilket kan komma att få betydelse för möjligheten att göra sekretessprövning i varje enskilt fall. Förslag till en ny svensk tullagstiftning att bedöma i vilken omfattning sådant utlämnande av sekretess- belagda uppgifter till annan än den enskilde själv kan komma att krävas och i vilken mån sådant utlämnande inte kan ske inom ramen för befintliga sekretessbrytande regler. Blir det fråga om ett sådant utlämnande i en större omfattning kan det bli aktuellt att överväga behovet av en ny sekretessbrytande bestämmelse. 5.9Anslutande ändringar i andra lagar och förordningar 5.9.1Lagen (1973:980) om transport, förvaring och förstöring av införselreglerade varor, m.m. Förslag: Lagen behålls. Vissa ändringar görs i den bl.a. med an- ledning av unionstullkodexen. Såväl i prop. 1994/95:34 (s. 116) som i prop. 1999/2000:126 (s. 117 f.) gjordes bedömningen att lagen (1973:980) om transport, förvaring och förstöring av införselreglerade varor, m.m. skulle behållas. En- ligt utredningsdirektiven bör det åter övervägas om bestämmel- serna ska vara kvar i den lagen eller om de ska överföras till den nya lag som ska ersätta tullagen. Det behöver dessutom bedömas om det med anledning av unionstullkodexen behöver göras ändringar i bestämmelserna. Att lagen är tillämplig på varor som förs in i från ett tredjeland, dvs. ett land som inte är medlem i EU, framgår av dess 2 §. Av 3 § framgår vidare att lagen också är tillämplig på varor som förs in i landet från en annan medlemsstat i EU. Den bestämmelsen infördes i lagen fr.o.m. . Att ta in lagens bestämmelser i den nya tullagen vore troligen en lämplig lösning om dess bestämmelser endast avsåg varor som förs in i från tredjeland. Lagen träffar dock även varor som förs in i landet från en annan medlemsstat i EU och kan därför i sin helhet inte föras in den nya tullagen. Då det ligger utanför utredningens uppdrag att överväga andra lösningar, t.ex. att över- föra delar av lagen till lagen (1996:701) om befogen- heter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen, föreslår utredningen att lagen tills vidare behålls. Förslag till en ny svensk tullagstiftning ändringar med anledning av unionstullkodexen behöver dock göras. görs vissa språkliga och redaktionella ändringar. Änd- ringarna beskrivs närmare i författningskommentaren. 5.9.2Lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen Förslag: Mindre ändringar görs i lagen om befogen- heter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen med anledning av unionstullkodexen och den nya tullagen. Lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (fortsättningsvis inre- gränslagen) ansluter inte till gemenskapstullkodexen. Lagen inne- håller bestämmelser om införsel eller utförsel av varor över gräns mot annat EU-land medan tullkodexen reglerar handel med länder utanför EU. Det bör därför inte finnas något större behov av ändringar i lagen med anledning av unionstullkodexen. Det kan enligt utredningsdirektiven dock finnas behov av änd- ringar i inregränslagen eller i förordningen (1996:702) om Tull- verkets befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen, i den mån regleringen motsvarar den som finns i den nuvarande tullagen och införandet av en ny tullag skulle innebära en förändring. Detta gäller i de fall där avsikten är att bestämmelser om kontrollverksamhet ska vara i huvud- sak likalydande för införsel och utförsel över gräns mot länder utanför EU (dvs. 6 kap. i den nuvarande tullagen) och för införsel och utförsel över gräns mot annat EU-land (dvs. 5–18 §§ i inre- gränslagen). Redovisningen i det här avsnittet avser inte bestämmelserna om kontroll av post- och kurirförsändelser. De bestämmelserna be- handlas i stället i avsnitt 5.3. Enligt utredningens bedömning påverkas inregränslagen, men inte inregränsförordningen, av unionstullkodexen och den nya tullagen. P.g.a. att vissa begrepp och hänvisningar blir inaktuella i och med den nya tullagstiftningen behöver mindre ändringar göras i tre paragrafer i inregränslagen. Förslag till en ny svensk tullagstiftning 5.9.3Mervärdesskattelagen (1994:200) Bedömning: Ändringar behöver göras i mervärdesskattelagen och mervärdesskatteförordningen med anledning av unionstull- kodexen och den nya tullagen. Det finns ett samband mellan den nuvarande tullagen och mer- värdesskattelagstiftningen exempelvis avseende tillämplig beskatt- ningsmyndighet för mervärdesskatt vid import, skattskyldighet för mervärdesskatt vid import, beskattningsunderlaget för mervärdes- skatt vid import, enhetstillstånd, undantag från mervärdesskatt vid import, tidpunkt för redovisning av och avdrag för mervärdesskatt vid import. Enligt utredningsdirektiven behöver det därför göras en bedömning av om en ny tullag påverkar mervärdesskattelagen (1994:200) och mervärdesskatteförordningen (1994:223). Såvitt utredningen kan bedöma påverkar både unionstull- kodexen och den nya tullagen mervärdesskattelagen och mer- värdesskatteförordningen. En genomgång av dessa författningar ger vid handen att ett flertal paragrafer behöver ses över p.g.a. att vissa begrepp och hänvisningar blir inaktuella i och med den nya tullagstiftningen. På grund av tidsbrist har utredningen dock inte hunnit utarbeta några förslag till ändringsförfattningar. 5.9.4Övriga lagar och förordningar Följdändringar behöver åtminstone göras i de författningar som räknas upp i detta avsnitt7. På grund av tidsbrist har utredningen dock inte hunnit utarbeta några förslag till ändringsförfattningar. Detta får omhändertas i den fortsatta hanteringen av ärendet. 7 Sökning gjord i rättsdatabas . Ändringar gjorda där- efter har inte kunnat beaktas. Förslag till en ny svensk tullagstiftning Lagar och förordningar som behöver ändras med anledning av att gemenskapstullkodexen upphör att gälla Lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam Handelskammarförordningen (1990:733) Förordningen (1992:1303) om krigsmateriel Lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. Lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. Lagen (1994:1563) om tobaksskatt Lagen (1994:1564) om alkoholskatt Lagen (1994:1776) om skatt på energi Förordningen (1997:969) om import- och exportreglering Lagen (1999:445) om exportbutiker Lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg (1999:1134) om belastningsregister Förordningen (1999:1135) om misstankeregister Förordningen (2000:1217) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd Förordningen (2001:650) om vägtrafikregister Lagen (2004:487) om sjöfartsskydd Lagen (2006:1209) om hamnskydd Lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster Förordningen (2010:173) om alkoholskatt Förordningen (2010:177) om tobaksskatt Förordningen (2010:178) om skatt på energi. Lagar och förordningar som behöver ändras med anledning av att tillämpningsföreskrifterna till gemenskapstullkodexen upphör att gälla Handelskammarförordningen (1990:733) Lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. Förordningen (1999:1134) om belastningsregister Förordningen (1999:1135) om misstankeregister Förordningen (2010:173) om alkoholskatt Förordningen (2010:177) om tobaksskatt Förordningen (2010:178) om skatt på energi. Förslag till en ny svensk tullagstiftning Lagar och förordningar som behöver ändras med anledning av att tullagen (2000:1281) upphör att gälla Lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam Bötesverkställighetsförordningen (1979:197) Lagen (1979:1088) om gränsövervakningen i krig m.m. Utsökningsbalken (1981:774) Lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter Strålskyddslagen (1988:220) Lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering Lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. Lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. Lagen (1994:1563) om tobaksskatt Lagen (1994:1564) om alkoholskatt Förordningen (1994:1605) om tullfrihet m.m. Lagen (1994:1776) om skatt på energi Lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter Lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder Förordningen (1999:1134) om belastningsregister Inkomstskattelagen (1999:1229) Lagen (2000:1225) om straff för smuggling Förordningen (2001:646) om behandling av uppgifter i verksamhet Förordningen (2002:1054) om gränstullsamarbete med Lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i brotts- bekämpande verksamhet Lagen (2006:1329)om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff eller tortyr, m.m. Förordningen (2007:782) med instruktion för Offentlighets- och sekretessförordning (2009:641) Postlagen (2010:1045) Alkohollagen (2010:1622) Skatteförfarandelagen (2011:1244). Förslag till en ny svensk tullagstiftning Förordningar som behöver ändras med anledning av att tullförordningen (2000:1306) upphör att gälla Bötesverkställighetsförordningen (1979:197) Förordningen (1994:1605) om tullfrihet m.m. Förordningen (2000:3) om gränstullsamarbete med Förordningen (2000:604) om gränstullsamarbete med Förordningen (2002:1054) om gränstullsamarbete med Förordningen (2006:812) om offentlig kontroll av livsmedel som importeras från tredje land Förordningen (2006:817) om växtskydd m.m. Förslag: Den nya tullagen och den nya lagen om vissa tull- bestämmelser ska träda i kraft . Detsamma gäller för den nya tullförordningen och den nya förordningen om vissa tullbestämmelser. De föreslagna ändringarna i lagen (1973:980) om transport, förvaring och förstöring av införselreglerade varor, m.m., lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen och lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet ska också träda i kraft . Övergångsbestämmelser är inte nödvändiga. Av artikel 287 i förordning (EU) nr 952/2013 framgår att för- ordningen träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). Förordningen publicerades i EUT och trädde i kraft . Två tillämpningstidpunkter gäller enligt artikel 288 för förord- ningen. Merparten av artiklarna ska tillämpas . Detta gäller dock inte för de artiklar som ger kommis- sionen befogenhet att anta delegerade akter och genomförande- akter. Dessa artiklar – artiklarna 2, 7, 8, 10, 11, 17, 20, 21, 24, 25, 31, 32, 36, 37, 40, 41, 50, 52, 54, 58, 62, 63, 65, 66, 68, 75, 76, 88, 99, 100, 106, 107, 115, 122, 123, 126, 131, 132, 138, 142, 143, 151, 152, Förslag till en ny svensk tullagstiftning 156, 157, 160, 161, 164, 165, 168, 169, 175, 176, 178, 180, 181, 183, 184, 186, 187, 193, 196, 200, 206, 207, 209, 212, 213, 216, 217, 221, 222, 224, 225, 231, 232, 235, 236, 239, 253, 265, 266, 268, 273, 276, 279, 280, 281, 283, 284, 285 och 286 – ska tillämpas . I och med förordning (EU) nr 952/2013 upphör enligt artikel 286 också vissa EU-förordningar att gälla. den moderniserade tullkodexen (se avsnitt 3.2), rådets förordning (EEG) nr 3925/91 av om avskaffande av de kontroller och formaliteter som gäller för handbagage och incheckat bagage som tillhör personer som reser med flyg inom gemenskapen, samt för bagage som tillhör personer som reser med fartyg inom gemenskapen8, gemenskapstullkodexen (se avsnitt 3.2), och rådets förordning (EG) nr 1207/2001 av om förfaranden för att i enlighet med bestämmelserna om förmåns- handel mellan Europeiska gemenskapen och vissa länder under- lätta utfärdande eller upprättande i gemenskapen av ursprungs- intyg och utfärdande av vissa tillstånd för ekonomiska aktörer att fungera som godkända exportörer9. De tre sistnämnda förordningarna ska upphöra att gälla . Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till förordning (EU) nr 952/2013 och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellerna i bilagan till den förordningen. Den nya tullagen och den nya lagen om vissa tullbestämmelser bör träda i kraft när unionstullkodexen i huvudsak ska börja tilläm- pas, dvs. Detsamma gäller för den nya tullförord- ningen och den nya förordningen om vissa tullbestämmelser. De föreslagna ändringarna i lagen (1973:980) om transport, förvaring och förstöring av införselreglerade varor, m.m., lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen och lagen (2001:185) om be- 8EGT L 374, 31.12.1991, s. 4 (svensk specialutgåva: område 07, volym 04, s. 64). 9EGT L 165, 21.6.2001, s. 1. Förslag till en ny svensk tullagstiftning handling av uppgifter i verksamhet bör träda i kraft . Utredningen har gjort bedömningen att övergångsbestämmelser inte är nödvändiga. För kommittéers och särskilda utredares arbete gäller kommitté- förordningens (1998:1474) bestämmelser. Av kommittéförord- ningen följer bl.a. att eventuella kostnader och intäkter för staten, företag eller andra enskilda, till följd av förslagen, ska redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa också redovisas, se 14 § kommittéförordningen. Om det har betydelse ska utredningen också redovisa konsekvenser för brottslighet, brottsförebyggande arbete, betydelse för små företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga i förhållande till större företag, jämställdhet mellan kvinnor och män samt möjlighet att nå de integrationspolitiska målen, se 15 § kommittéförordningen. Om betänkandet innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet, se 15 a § kommittéförordningen.