sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — I propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155) bedömde regeringen att en utvärdering av måluppfyllelsen borde göras . Vidare bedömdes i propositionen att etappmål och indikatorer borde utarbetas i syfte att systematisera och förbättra uppföljning och utvärdering. Mot bl.a. denna bakgrund uppdrog regeringen åt SCB att utveckla jämställdhetsstatistiken och föreslå indikatorer för jämställdhetspolitiken. Uppdraget redovisades i den del som avser indikatorerna och i sin helhet (U2012/424/JÄM). SCB har tagit fram 88 indi- katorer. Den utvecklade statistiken och indikatorerna finns på SCB:s webbplats. I departementspromemorian Ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken (Ds 2013:37) föreslås en struktur för en sam- manhållen uppföljning av jämställdhetspolitiken med utgångspunkt i de jämställdhetspolitiska målen och de indikatorer som SCB har utarbetat. Den innebär i korthet att årliga uppföljningar ska göras i regeringens budgetproposition utifrån ett antal huvudindikatorer och återkommande tematiska uppföljningar utifrån jämställdhets- målen och med givna indikatorer. En årligt återkommande bedömning av politikens resultat och återkommande tematiska uppföljningar behövs som underlag för en kontinuerlig utveckling av åtgärder och insatser. Den fyller dock inte behovet av en genomgripande uppföljning, utvärdering och analys av jämställdhetens utveckling i stort mot bakgrund av mer långsiktiga och djupgående samhällsförändringar och politiska tren- der, såväl nationellt som internationellt. Som tidigare framgått är det en grundlig genomgång senast gjordes av Jäm- ställdhetspolitiska utredningen (N 2004:07). Hur har jämställdheten påverkats av samhällsutvecklingen ? Samhället har genomgått väsentliga förändringar sedan Jämställd- hetspolitiska utredningen såg över jämställdhetspolitikens mål, in- riktning, organisation och effektivitet 2004–2005 och redovisade resultaten i betänkandet Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66). Samhällsför- ändringarna inbegriper bl.a. en fortgående ekonomisk kris som skakat västvärlden i form av en finanskris, följd av en europeisk skuldkris. Det har också påverkat ekonomiska och politiska förut- sättningar. Inom välfärdssektorn har det skett ett paradigmskifte med större valfrihet för den enskilda konsumenten och flera privata utförare av vård, skola och omsorg. Den demografiska utvecklingen innebär i hela västvärlden en åldrande befolkning med färre födda och allt fler som lever , vilket på olika sätt påverkar både människors liv och välfärdssystemens förutsättningar. En mycket snabb och genomgripande it-utveckling, inte minst när det gäller sociala medier, har inneburit tillgång till snabb informa- tion och breda kontaktytor som på många sätt revolutionerat arbets- livet och personliga relationer. Anonymiteten på nätet har emeller- tid också öppnat för nedsättande och kränkande omdömen om och reella hot mot framför allt kvinnor. Kunskapen om vad det innebär att ständigt vara tillgänglig och de alltmer flytande gränserna mellan arbete och fritid är outvecklad, men det finns skäl att misstänka att det kan bidra till en ökad stress för den enskilda individen. Bland annat på grund av oron i världen ökade utrikes födda kvinnor och män kraftigt sin andel av befolkning . Eftersom sysselsättningen i bland utrikes födda personer generellt sett är väsentligt lägre än bland inrikes födda, löper många en påtaglig risk att drabbas av ekonomiskt och socialt utanförskap. Det gäller i särskilt hög grad kvinnor. Pojkarna har i genomsnitt sämre betyg än flickorna i och detsamma gäller män och kvinnor i gymnasieskolan. Medan en betydligt större andel kvinnor än män examineras från högskolan tar en större andel män ut licentiatexamen. Lika många kvinnor som män har avlagt doktorsexamen. Arbetskraftsdelta- gandet bland kvinnor och män har varit relativt stabilt med undan- tag för en liten nedgång under den finansiella krisen och 2009. Oförändrat är också att kvinnor och män arbetar i olika yrken, sektorer och befattningar, att kvinnor arbetar deltid i större ut- sträckning än män, att kvinnor har fler och av från- varo från arbetet och att de, trots en utjämning , fort- farande utför mer av hemarbetet än männen. Löneskillnaderna har minskat marginellt men består i stort. Föreställningar och normer som omger kön och sexuell läggning kan också innebära olika förut- sättningar på arbetsmarknaden för heterosexuella kvinnor och män jämfört med homo- och bisexuella kvinnor och män samt trans- personer. Antalet anmälda fall av misshandel av kvinnor har ökat, vilket enligt till en viss del för- med att fler fall anmäls. Ensamstående mammor som främst utsätts för våld av närstående och kvinnor som blir utsatta för våld i yrkeslivet är två särskilt utsatta grupper (Brå 2013). En annan utsatt grupp är homo- och bisexuella kvinnor och män samt trans- personer. •Utredaren ska mot bakgrund av samhällsutvecklingen och med utgångspunkt i de jämställdhetspolitiska målen följa upp och analysera hur jämställdheten mellan kvinnor och män har utvecklats såväl nationellt som regionalt. En särskild analys ska avse utvecklingen för utrikesfödda kvinnor och män. Hur effektivt genomförs jämställdhetspolitiken? Jämställdhetsintegrering, som är en internationellt etablerad strategi för att bedriva jämställdhetsarbete, är regeringens övergripande strategi för jämställdhetspolitiken såväl nationellt som internationellt. Det innebär att all verksamhet ska bedrivas med ut- gångspunkt i kvinnors och mäns respektive villkor och behov. Ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i alla delar av beslutsprocessen och de aktörer som normalt sett deltar i beslutsprocessen har ansvar för att så sker. I regeringen innebär det att varje statsråd ansvarar för jämställdhet inom sitt politikområde och att jämställdhetsministern ansvarar för att driva på, utveckla och samordna jämställdhetspoli- tiken. För att stimulera, utveckla och skynda på förändringsarbetet kompletteras strategin med särskilda, tillfälliga insatser. Detta är en väl beprövad och fungerande ordning. På uppdrag av jämställdhets- politiska utredningen (N 2004:7) lämnade Statskontoret 2004 under- lag för hur den framtida styrningen och organisationen för jäm- ställdhetspolitikens borde utformas. Statskontoret, som fann starka skäl att förbättra styrningen på flera områden, ansåg inte att någon myndighet för jämställdhetspolitiken borde bildas. Regeringen har genomfört en satsning på totalt för att utveckla och förstärka jämställdheten, vilket är den ojämförligt största satsning . Mot den bakgrunden finns det anledning att på nytt analysera förutsättningarna för jämställdhetspolitikens genomförande. •Utredaren ska med utgångspunkt i sin analys av utvecklingen mot jämställdheten bedöma effektiviteten i jämställdhetspolitikens genomförande. Om utredaren, mot bakgrund av sin analys, be- dömer att dels stödet till aktörerna som ansvarar för politikens genomförande, dels uppföljning och utvärdering av politikens genomförande kan effektiviseras med organisatoriska eller andra strukturella förändringar får utredaren lämna förslag till en sådan struktur. Om förslaget innebär kostnadsökningar, för staten ska utredaren lämna förslag till finansiering. En översyn av målen och indikatorerna Som framgår inledningsvis beslutade 2006 om ett nytt övergripande mål för jämställdhetspolitiken och fyra delmål. Rege- ringens förslag budgetproposition (prop. 2008/09:1, 13, avsnitt 5.3) om att den tidigare enhetliga verksamhetsstrukturen skulle utgå ledde till att målen för jämställdhetspolitiken upphörde och ersattes av ett mål, identiskt med det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Det beslutades av (bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:46). Delmålen kvarstår dock på så sätt att de huvud- sakligen anger den inriktning som styr regeringens politik. SCB har, som redan nämnts, på regeringens uppdrag utarbetat indikatorer kopplade till de olika delmålen för att göra det möjligt att mäta måluppfyllelsen. De jämställdhetspolitiska målen har påverkat styrningen av regeringens politik. finns det också flera tidsangivna eller övergripande uppdrag som rör jämställdhet och förutsättningar för jämställdhet integrerade i flera olika politikområden. Dessa finns exempelvis i de årliga regleringsbreven och budgetpropositionerna. Det har gått Jämställdhetspolitiska utredningen (N 2004:07) lämnade förslag till de jämställdhetspolitiska mål som beslutade om 2006 och som fortfarande gäller. Mot bak- grund av bl.a. samhällsutvecklingen kan det emellertid finnas behov att justera eller förtydliga såväl det övergripande målet och delmålen som indikatorerna. •Utredaren ska mot bakgrund av sin analys se över de jämställd- hetspolitiska målen och indikatorerna. Arbetets genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska hämta in synpunkter från myndigheter, organisa- tioner, arbetsmarknadens parter och andra aktörer som arbetar med jämställdhetsfrågor. Utredaren ska hålla sig informerad om och be- akta relevant arbete som pågår inom och utred- ningsväsendet samt ta del av relevant forskning. Utredaren ska utgå ifrån internationella åtaganden, bl.a. FN:s konvention om avskaffande av all diskriminering av kvinnor (CEDAW) och samarbetet om jämställdhet inom ramen för EU och FN, och i övrigt göra de internationella jämförelser som anses befogade. Uppdraget omfattar inte diskrimineringslagens be- stämmelser om diskriminering på grund av kön och inte heller uppdrag som rör dessa bestämmel- ser. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till (U 2014:06) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om uppfölj- ning av utvecklingen mot jämställdhet samt jämställdhetspolitikens genomförande och effektivitet (dir. 2014:55). Utredningen har an- tagit namnet . Uppdraget skulle redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . tillsattes och uppdraget redovisas . Inom ramen för utredningens arbete har en rad aktörer konsulterats, intervjuats och samråtts med. I denna bilaga redovisas de formella intervjuer som har hållits med myndigheter, kommuner och länsstyrelser samt med företrädare för . Vi redovisar även de sammanträden som har hållits med andra berörda aktörer. Myndigheter, kommuner, länsstyrelser genomförde utredningen en intervjustudie med nedanstående aktörer, i syfte att få underlag för analysen av jäm- ställdhetspolitikens genomförande, från myndigheter, kommuners och länsstyrelsers perspektiv. Bilaga 3 SOU 2015:86 Genomförda intervjuer, mars– Datum, organisation, informant (namn och titel) Gruppintervju, (Cüneyt Karabulut, Myndigheten för Ungdoms- och SOU 2015:86 Bilaga 3 Bongi MacDermott, handläggare , utvecklingsledare våld i , kommissarie/ handläggare för Brott i nära relationer , nationell rapportör för Nationellt center för Kvinnofrid, , särskild sakkunnig för våld i nära relation , utvecklingsledare mot våld mot prostitution och människohandel genomförde utredningen även intervjuer med före- trädare för olika departement inom , i syfte att få underlag för analysen av jämställdhetspolitikens genomförande, från perspektiv. Genomförda intervjuer, april– Datum, departement/enhet, informant (namn och titel) Hans Mildenberger, kansliråd myndigheter: Arbetsförmedlingen, Statens kulturråd, , samt SOU 2015:86 Bilaga 3 Övriga sammanträden med berörda aktörer har även, utöver ovanstående redovisade intervjuer, samrått med en rad aktörer som berörs av och på olika sätt genomför regeringens jämställdhetspolitik. Datum, organisation/funktion, informant Organisation/Funktion, Informant , utredare inom jämställdhetsstatistik. , utredare inom jämställdhetsstatistik. Utredningen om en nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra Delegationen för jämställdhet i arbetslivet, huvudsekreterare Jämställdhetsminister 2006–2013 , samordnare utvecklaar jämställdhet dr, universitetslektor, statsvetenskapliga Utredningen om en nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra särskilt sakkunniga för jämställdhet LO, TCO och , vice verkställande direktör , utredare inom jämställdhetsstatistik. , utredare, inom jämställdhetsstatistik. , enhetschef, enheten för Befolkningsstatistik genomförde februari–tre enkätundersökningar. Enkäterna riktades till statliga myn- digheter, kommuner och länsstyrelserna. har administrerat enkäterna, men utredningen svarar för frågornas innehåll och analys av svaren. Enkäten skickades till statliga myndigheter som –2014 har haft särskilda uppdrag inom jämställdhetsanslaget, och/eller uppdrag om jämställdhetsintegrering (s.k. JiM-uppdrag), totalt 57 myndigheter. 46 myndigheter besvarade enkäten, vilket ger en svarsfrekvens om . Enkät till ledningen för myndigheter med jämställdhetsuppdrag för U 2014:06 antog ett mål för den nationella jämställdhets- politiken: att kvinnor och män ska ha samma makt att forma sam- hället och sina egna liv. Till detta mål finns fyra delmål: en jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet och en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet samt att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. har enligt direktivet (dir. 2014:55) i upp- drag att bland annat bedöma effektiviteten i jämställdhetspolitikens genomförande och att se över stödet till de aktörer som ansvarar för jämställdhetspolitikens genomförande. Er myndighet är en av de myndigheter som inom ramen för regeringens särskilda jämställd- hetsåtgärder har fått uppdrag att arbeta med jämställdhet. Mot bakgrund av detta önskar utredningen ta del av myndig- hetsledningens erfarenheter av dessa uppdrag och av jämställdhets- integrering. Jämställdhetsintegrering är regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhets- integrering innebär att beslut inom alla politikområden ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Vi skulle vara mycket tacksamma om ni kunde ta er tid att be- svara denna enkät så utförligt som möjligt. 1.Vilket/vilka uppdrag som rör jämställdhet har er myndighet haft –2015? –Enskilda uppdrag som rört del/delar av myndighetens verksamhet –Särskilt uppdrag om jämställdhetsintegrering (JiM – jämställdhets- integrering i myndigheter) 2.I vilken utsträckning relaterar din myndighets jämställdhetsmål för verksamheten till de nationella jämställdhetspolitiska målen? I stor utsträckning/ I viss utsträckning/ I liten utsträckning/ Myndigheten har inga jämställdhetsmål/ Vet ej 3.Hur arbetar din myndighet med jämställdhet? (flera val är möjliga) –Vi har en särskild organisation/styrgrupp som erbjuder stöd i jäm- ställdhetsarbetet –Som en del i ordinarie ledning och styrning, t.ex. genom sär- skilda mål eller indikatorer för jämställdhet –Särskilda projekt med finansiering av regeringen inom avgränsade verksamhetsområden –Genom vår roll som arbetsgivare gentemot våra anställda –Annat, nämligen… –Vi genomför inget arbete med jämställdhet 4.Fråga till JiM-myndigheterna: I vilken utsträckning anser Du att stödet från Nationella sekretariatet för genusforskning i myndig- hetens genomförande har varit tillräckligt? Inte alls/ I viss utsträckning/ I stor utsträckning 5.I vilken utsträckning bedömer du att syfte och mål med myndig- hetens jämställdhetspolitiska uppdrag har varit tillräckligt tydliga? Inte alls/ I viss utsträckning/ I stor utsträckning 6.I vilken utsträckning har myndighetens satsningar på jämställdhet lett till följande? (Inte alls/ I liten utsträckning/ I viss utsträckning/ I stor utsträck- ning/ Vet ej) –Kunskapen inom verksamheten om jämställdhet har ökat –Medvetandet om vikten av ett jämställdhetsperspektiv i den egna verksamheten har ökat –Myndigheten har identifierat behov av att ta fram ytterligare kunskap om jämställdhet för att kunna utveckla verksamheten –Myndighetens ordinarie processer för styrning, ledning eller upp- följning har påverkats genom att de i större utsträckning än tidi- gare inkluderar t.ex. könsuppdelad statistik eller jämställdhets- analyser –Myndighetens samarbete med andra aktörer såsom andra myn- digheter, kommuner, landsting och civilsamhällesorganisationer har ökat i jämställdhetsfrågor 7.Har din myndighets satsningar på jämställdhet lett till något annat? 8.I vilken utsträckning har myndigheten fått tillräcklig återkoppling från regeringen på hur myndigheten har genomfört sitt uppdrag? Inte alls/ I viss utsträckning/ I stor utsträckning 9.Vilka av följande aspekter rörande myndighetens jämställdhets- arbete fungerar bra och vilka behöver utvecklas för att myndigheten ska uppnå en hållbar jämställdhetsintegrerad verksamhet? (Fungerar bra som det är/ Det finns ett visst behov av utveck- ling/ Det finns ett stort behov av utveckling/ Ej relevant/ Vet ej) –Tiden för genomförande av särskilda satsningar –Uppföljningen av särskilda satsningar –Tillgången till resurser (avseende ekonomi och personal) –Kunskap inom verksamheten om jämställdhet –Kompetens om hur myndigheten bedriver förbättringsarbete –Samverkan mellan myndigheter –Samverkan med andra aktörer –Externt stöd för att hitta fungerande arbetsmetoder –Tydligare mål för myndighetens uppdrag och uppgifter som rör jämställdhet –Tydligare återkoppling från regeringen i frågor som rör jäm- ställdhet –Förankringen av arbetet hos chefer i myndigheten –Förankringen av arbetet hos medarbetare 10.Avslutningsvis, finns det något annat som Du skulle vilja föra fram angående arbetet med jämställdhetsintegrering i er myndighet? Enkäten skickades till ett stratifierat urval av kommuner samt till ett särskilt nätverk av kommuner, totalt till 102 kommuner. 68 kom- muner besvarade enkäten, vilket ger en svarsfrekvens om . I det stratifierade urvalet ingick totalt 69 kommuner, varav 44 kom- muner besvarade enkäten (svarsfrekvens ). I nätverket ingick totalt 33 kommuner, varav 24 kommuner besvarade enkäten (svarsfrekvens ). Enkät till Kommundirektörer för antog ett mål för den nationella jämställdhets- politiken: att kvinnor och män ska ha samma makt att forma sam- hället och sina egna liv. Till detta mål finns fyra delmål: en jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet och en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet samt att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. har enligt direktivet (dir. 2014:55) i upp- drag att bland annat bedöma effektiviteten i jämställdhetspolitikens genomförande, och att se över stödet till de aktörer som ansvarar för jämställdhetspolitikens genomförande. Mot bakgrund av detta önskar utredningen ta del av era erfarenheter av jämställdhetsarbetet i din kommun och av jämställdhetsintegrering som är regeringens huvud- sakliga strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Vi är mycket tacksamma om ni tar er tid att besvara denna enkät så utförligt som möjligt, utifrån era specifika erfarenheter. Notera att denna enkät inte är anonym. Samråd har skett med SKL enligt förordning SFS (1982:668), vil- ken reglerar hur uppgifter kan samlas in från kommuner, landsting eller regioner. 1.Har din kommun deltagit i satsningen Program för Hållbar jäm- ställdhet (Håj)? 2.I vilken utsträckning relaterar din kommuns jämställdhetsmål för verksamheten till de nationella jämställdhetspolitiska målen? I stor utsträckning/ I viss utsträckning/ I liten utsträckning/ Kommunen har inga jämställdhetsmål/ Vet ej Hur arbetar din kommun med jämställdhet? (flera val är möjliga) –Vi har en särskild organisation/styrgrupp av tjänstemän som er- bjuder stöd i jämställdhetsarbetet –Vi har en politiskt tillsatt ansvarig för jämställdhet, t.ex. kom- munalråd, nämnd, utskott eller motsvarande –Som en del i ordinarie ledning och styrning, t.ex. genom särskilda mål eller indikatorer för jämställdhet –Särskilda projekt med finansiering av regeringen inom avgrän- sade verksamhetsområden –Genom vår roll som arbetsgivare gentemot våra anställda –Annat, nämligen… –Vi genomför inget arbete med jämställdhet 4.I vilken utsträckning har din kommuns satsningar på jämställdhet lett till följande? (Inte alls/ I liten utsträckning/ I viss utsträckning/ I stor utsträck- ning/ Vet ej) –Kunskapen inom verksamheten om jämställdhet har ökat –Medvetandet om vikten av ett jämställdhetsperspektiv i den egna verksamheten har ökat –Kommunen har identifierat behov av att ta fram ytterligare kun- skap om jämställdhet för att kunna utveckla verksamheten –Kommunens ordinarie processer för styrning, ledning eller upp- följning har påverkats genom att de i större utsträckning än tidi- gare inkluderar t.ex. könsuppdelad statistik eller jämställdhets- analyser –Kommunens samarbete med andra aktörer såsom andra kom- muner, landsting och civilsamhälleorganisationer har ökat 5.Har din kommuns satsningar på jämställdhet lett till något annat? 6.Vilket stöd har din kommun fått från i arbetet med jämställdhet? –Annat, nämligen: 7.Är din kommun nöjd med det stöd den har fått från i arbetet med jämställdhet? Ja/ Nej/ I viss mån/ Vet ej 8.Vilka av följande aspekter rörande ert jämställdhetsarbete fungerar bra och vilka behöver utvecklas för att kommunen ska uppnå en hållbar jämställdhetsintegrerad verksamhet? (Fungerar bra som det är/ Det finns ett visst behov av utveck- ling/ Det finns ett stort behov av utveckling/ Ej relevant/ Vet ej) –Tiden för genomförande av särskilda satsningar –Uppföljningen av särskilda satsningar –Tillgången till resurser (avseende ekonomi och personal) –Kunskap inom verksamheten om jämställdhet –Kompetens om hur kommunen bedriver förbättringsarbete –Samverkan mellan kommuner –Samverkan med andra regionala aktörer –Stöd från statliga myndigheter –Externt stöd för att hitta fungerande arbetsmetoder –Förankringen av arbetet hos chefer i kommunen –Förankringen av arbetet hos den politiska ledningen –Förankringen av arbetet hos medarbetare – Dialog om satsningarna hos berörda brukare/medborgare 9.Avslutningsvis, finns det något annat som du skulle vilja förmedla till angående arbetet med jämställdhet i din kommun? Enkäten skickades till de särskilt sakkunniga för jämställdhet på länsstyrelserna, totalt 21 länsstyrelser. Samtliga länsstyrelser besva- rade enkäten, vilket ger en svarsfrekvens om . I två fall besvarades enkäten av enhetschefen istället för särskild sakkunnig, då tjänsterna för särskilt sakkunniga vid dessa länsstyrelser vid en- kätens genomförande var vakanta. Enkät till Länsstyrelsernas särskilt sakkunniga för jämställdhet U 2014:06 har i uppdrag att bedöma effek- tiviteten i jämställdhetspolitikens genomförande, och att se över stödet till de aktörer som ansvarar för jämställdhetspolitikens genomförande (dir.2014:55). Mot bakgrund av detta önskar utred- ningen ta del av länsstyrelsernas erfarenheter i sitt arbete med jäm- ställdhet. Vi är mycket tacksamma om ni tar er tid att besvara denna enkät så utförligt som möjligt, utifrån era specifika erfarenheter. Ramböll administrerar enkäten i samarbete med Jämställdhets- utredningen. Enkäten är inte anonym. Bakgrund och regionala förutsättningar 1.Har du något annat ansvarsområde vid än det som särskilt sakkunnig för jämställdhet? Om ja, i hur stor omfattning (precisera gärna i procent av en heltidstjänst)? 2.Vilka huvudsakliga utmaningar stöter du på i ditt arbete med jäm- ställdhet och jämställdhetsintegrering? Vad upplever du att utma- ningarna främst beror på? 3.Upplever du att dessa utmaningar är specifika för din region? På vilket sätt? Ge gärna konkreta exempel. 1.Samverkar du med andra aktörer i länet för att genomföra länsstyrel- sens uppdrag avseende jämställdhet? Ge gärna konkreta exempel. 2.Har du samverkat med några av de nationella jämställdhetssats- ningar, exempelvis Program för Hållbar jämställdhet (HåJ) eller Jämställdhetsintegrering i Myndigheter (JiM), som har genomförts ? På vilket sätt? Ge gärna konkreta exempel.