sou · H3B3106 · 2015-12-18 00:00:00 — Eftersom de samlade resurser som används för offentlig produktion som andel av BNP är oförändrade jämfört med huvud- scenariot påverkas inte de offentliga finanserna av förändringen i någon större utsträckning (se tabell 4.8). Som tidigare nämnt kan en produktivitetsökning i offentlig sektor alternativt antas leda till lägre offentliga utgifter vid given Bilaga 1 till LU15 produktion av välfärdstjänster. ekonomiska vår- proposition analyseras ett sådant scenario. Tabell 4.8 De offentliga finanserna i scenariot med högre produktivitetstillväxt i offentlig sektor och huvudscenariot, procent av BNP Ökad produktivitet i offentlig sektor Ökad produktivitet i offentlig sektor Ökad produktivitet i offentlig sektor -0,1 -0,7 -0,7 Ökad produktivitet i offentlig sektor Ökad produktivitet i offentlig sektor Ökad produktivitet i offentlig sektor -17,8 -26,1 -23,6 -17,9 -27,5 -26,6 Utvecklingen på arbetsmarknaden är central för den ekonomiska utvecklingen framöver. I detta avsnitt analyseras två alternativ- scenarier för arbetsmarknadsutvecklingen. I det ena scenariot analyseras hur en förbättring av befolkningens hälsa kan påverka arbetsmarknaden och svensk ekonomi, medan det andra scenariot analyserar konsekvenserna av att pensionsåldern inte ökar i samma utsträckning som antagits i huvudscenariot. Bilaga 1 till LU15 I huvudscenariot antas det att förändringar i befolkningens hälsa inte påverkar ekonomin, förutom genom den effekt det har på dödligheten, befolkningsstrukturen och pensionsåldern. I detta scenario görs alternativa antaganden som innebär att hälsoför- bättringar påverkar svensk ekonomi i olika avseenden. Empiriska studier tyder på att den ökande medellivslängden har gått hand i hand med en ökning av antalet friska år (och , 2015; m.fl., 2015). Den förväntade åter- stående medellivslängden ökade 1980–2010 med för 65-åriga kvinnor, medan de återstående ”friska” åren ökade med 4,4–4,(se figur 4.11).62 För 65-åriga män ökade den förväntade medellivslängden med 1980–2010, medan de återstående åren med god hälsa ökade med 4,5–5,. Den ökande medellivslängden bland äldre har därmed inneburit att perioden med ohälsa har skjutits uppåt i åldrarna, men också att antalet år med ohälsa mätt som funktionsförmåga och självupplevd ohälsa har minskat i viss utsträckning. 62 ”Friska” år definieras som år fria från s.k. ADL-beroende, rörelsehinder, aktivitets- nedsättning eller begränsningar i dagliga aktiviteter. Bilaga 1 till LU15 Figur 4.11 Återstående förväntad medellivslängd från samt återstående levnadsår fria från dålig hälsa, ADL-beroende, aktivitetsnedsättning och rörelsehinder, 1980–2010 Anm. ADL-beroende: ofrivilligt beroende av hjälp eller stöd för att sköta en eller flera aktiviteter i dagligt liv (ADL). Källa: och (2015). Förbättrad hälsa kan tänkas påverka produktionssidan i ekonomin på flera olika sätt (Europeiska Kommissionen, 2005).63 För det första kan det påverka produktiviteten, eftersom bättre hälsa rimligtvis även ökar produktionen per arbetad timme. För det andra kan det öka utbildningsnivån, eftersom barn med bättre hälsa även tenderar att klara sig bättre i skolan. Detta påverkar i sin tur produktiviteten och den ekonomiska tillväxten. För det tredje kan det påverka arbetsutbudet direkt genom färre sjukdagar, men även indirekt genom att individernas preferenser för arbete relativt till fritid kan förändras. I detta scenario undersökas den sistnämnda kanalen, dvs. hälsans påverkan på arbetsutbudet, framförallt genom förändringen av preferenser för fritid relativt till arbete. Därutöver antas det att förbättringar i befolkningens hälsa påverkar de offentliga utgifterna. I simuleringsmodellen antas det att friska personer värderar konsumtion något högre än fritid jämfört med personer 63 Se Europeiska kommissionen (2005) för en generell diskussion av hur bättre hälsa kan påverka den ekonomiska utvecklingen. Bilaga 1 till LU15 som är mindre friska (Börsch-Supan och , 1991; Viscusi och , 1990). Det innebär exempelvis att en frisk person är mer benägen att jobba en extra timme för att ha råd med t.ex. ett biobesök jämfört med en mindre frisk person.64 Evidens för denna typ av beteende har dokumenterats av Finkelstein, Luttmer och Notowidigdo (2013). och (2006) visar att de svenska hushållens konsumtionsmönster fångas bättre i en modell där sådana antaganden görs. Figur 4.12 nedan visar det hälsoindex som i modellen används för att värdera nyttan av fritid relativt till konsumtion vid olika åldrar (helmarkerad linje). Indexet, som baserar sig på m.fl. (1999), illustrerar den genomsnittliga relativa hälsostatus vid olika åldrar.65 I huvudscenariot antas indexet vara och mellan generationer, medan det i alternativscenariot med bättre hälsa antas att hälsoindexet gradvis förskjuts mot höger i takt med att medellivs- längden ökar.66 I figuren illustreras även hälsoindexet i tvärsnittet av befolkningen 2060 enligt alternativscenariot (streckad linje). Den gradvisa förbättringen av hälsostatus innebär att generationer som är födda senare värderar konsumtion högre relativt till fritid jämfört med tidigare generationer. Detta får konsekvenser för arbetsutbudet såväl på kort som på lång sikt. 64Man kan även hitta exempel som innebär det motsatta dvs. att försämrad hälsa ökar konsumtionen. Exempelvis kan det tänkas att en mindre frisk person är mer benägen att jobba ytterligare timmar för att finansiera läkemedel eller en operation. I där hälso- och sjukvården till största delen finansieras genom den offentliga sektorn förefaller just detta exempel dock vara mindre relevant. 65Detta index används även av och (2006). 66Om exempelvis medellivslängden för en 65-åring ökar med relativt till huvudscenariot antas det att hälsoindexet också förskjuts med , dvs. att hälsoindexet för en 65-åring har samma värde som hälsoindexet för en 64-åring i huvudscenariot. Bilaga 1 till LU15 Index, 15-åring =100 Bättre hälsa, tvärsnitt 2060 Källa: m.fl. (1999) samt . Med en förbättring av hälsan ökar antalet arbetade timmar i ekonomin. Hälsoförbättringen påverkar såväl de ungas som de äldres arbetsutbud. De äldre väljer att arbeta mer jämfört med i huvudscenariot eftersom konsumtionen värderas något högre relativt till fritid. Men även de unga väljer att arbeta mer, trots att hälsoförbättringen sker först senare i livet. Anledningen är att de inser att de kommer att ha bättre hälsa och därmed kommer att värdera konsumtion senare i livet högre. Därför önskar de att spara och arbeta mer. Sammantaget innebär det att personer i åldern 30–i genomsnitt arbetar mer 2019 jämfört med huvudscenariot, medan de 2060 arbetar mer . Förändringen av arbetsutbudet kan antas ske genom att fler arbetar samt att fler arbetar fulltid. I figur 4.13 redovisas utvecklingen i antalet arbetade timmar i ekonomin som helhet. Det totala antalet arbetade timmar är 2060 högre än i huvudscenariot. Bilaga 1 till LU15 Figur 4.13 Antalet arbetade timmar i scenariot med förbättrad hälsa jämfört med huvudscenariot Även produktiviteten ökar något snabbare till följd av hälsoförbättringen. Anledningen är att ökningen av arbetsutbudet framförallt sker i de åldrar då produktiviteten är som högst, 30–. En snabbare produktivitetsutveckling tillsammans med en kraftigare tillväxt i arbetsutbudet innebär att BNP ökar något starkare jämfört med huvudscenariot (se tabell 4.9). Det betyder också att investeringarna ökar snabbare. Och eftersom hushållen lägger allt större vikt vid konsumtion kommer även hushållens konsumtion att öka något kraftigare. Alternativa scenarier Bilaga 1 till LU15 Scenariot med bättre hälsa jämfört med huvudscenariot, genomsnittlig årlig tillväxt, procent Bilaga 1 till LU15 Figur 4.14 BNP i scenariot med bättre hälsa jämfört med huvudscenariot Miljarder kronor, priser Det antas även att de offentliga utgifterna påverkas av den allmänna förbättringen av hälsan. För det första antas transfereringar till personer i samband med sjukdom, exempelvis sjukpenning, bli lägre. Det antas att dessa transfereringsutgifter förskjuts med åldern i takt med att hälsan förbättras.67 För det andra antas det att behovet av hemtjänst, färdtjänst och särskilt boende blir lägre, och att de offentliga utgifterna på dessa områden också dämpas när den allmänna hälsan förbättras.68 Däremot antas det att utgifterna till sjukvård inte förändras jämfört med huvudscenariot. Anledningen är att det är oklart om hälsoförändringar innebär ökade eller minskade kostnader för sjukvård. Å ena sidan kan hälsan förbättras på grund av förändringar i livsstil, vilket borde innebära lägre kostnader för sjukvård. Å andra sidan kan hälsoförbättringar vara en följd av förbättringar inom sjukvården t.ex. bättre mediciner och mer avancerade behandlingsmetoder, vilket skulle kunna innebära högre sjukvårdskostnader. I detta scenario antas det därför att sjukvårdskostnaderna är samma som i huvudscenariot, dvs. 67Exempelvis antas det att om 55-åringar i alternativscenariot i genomsnitt har samma hälsostatus som 54-åringar i huvudscenariot får 55-åringar i genomsnitt samma ersättning som 54-åringar. 68Detta implementeras på liknande sätt som för transfereringar (se fotnot ovan). Bilaga 1 till LU15 köns- och åldersrelaterade utgifterna för sjukvård ligger på samma nivå som idag.69 Dessa antaganden innebär tillsammans att de offentliga finanserna förbättras kraftigt jämfört med huvudscenariot. Det är framförallt lägre offentliga utgifter, särskilt en minskad offentlig konsumtion, som leder till att det primära sparandet blir bättre än i huvudscenariot. Den offentliga konsumtionen minskar som andel av BNP fram till ca 2038 för att därefter öka något igen (se figur 4.15). Mot slutet av perioden är den offentliga konsumtionen som andel av BNP lägre än i huvudscenariot. Anledningen är att behovet för äldreomsorg antas minska med förbättrad hälsa. Förutom den direkta effekten av den minskade offentliga konsumtionen så frigör den minskade offentliga produktionen i viss utsträckning också arbetskraft, som absorberas av den privata sektorn. Eftersom produktionen inom den privata sektorn antas ha en högre produktivitet, innebär det också att BNP ökar något kraftigare. Förbättringen i de offentliga finanserna innebär att bruttoskulden är återbetald 2060 och att den offentliga sektorns nettoförmögenhet uppgår till av BNP . Nettoförmögenheten som andel av BNP är därmed högre än i huvudscenariot 2060. 69 Mer specifikt antas det att de ligger kvar på samma nivå som andel av BNP per capita. Bilaga 1 till LU15 Figur 4.15 Offentlig konsumtion Alternativa scenarier Bilaga 1 till LU15 Tabell 4.10 De offentliga finanserna i scenariot med bättre hälsa och huvudscenariot, procent av BNP -0,7 -17,2 -42,0 -82,7 -17,9 -27,5 -26,6 I huvudscenariot antas det att pensionsåldern ökar i takt med att befolkningen åldras. (2012) argumenterar dock för att för att pensionera sig är ovanligt väletablerad i jämfört med många andra länder. I detta alternativscenario antas det att den genomsnittliga pensionsåldern gradvist förflyttar sig till enligt samma antaganden som i huvudscenariot, men att pensionsåldern sedan upphör att stiga. Detta kan exempelvis vara en följd av mer trögrörliga pensions- normer eller pensionsrelaterade åldersgränser som inte ändras. Den genomsnittliga pensionsåldern stiger alltså inte till som i huvudscenariot. Bilaga 1 till LU15 Alternativa scenarier Tabell 4.11 Scenariot med lägre pensionsålder jämfört med huvudscenariot, genomsnittlig årlig tillväxt, procent Detta alternativscenario skiljer sig endast marginellt ifrån huvudscenariot. Anledningen är dels att det endast är vissa generationer som påverkas, nämligen generationer födda och . En annan anledning är att det antas att individerna är förutseende och att de obehindrat kan förändra sitt arbetsutbud över livscykeln. Eftersom det antas att dessa generationer i genomsnitt inte går i pension senare än väljer hushållen att kompensera för detta genom att arbeta fram till denna ålder. arbetar befolkningen 30–exempelvis ca mer jämfört med huvudscenariot. Å andra sidan arbetar 68-åringar Bilaga 1 till LU15 Antalet arbetade timmar, BNP och hushållens konsumtion är därför i stort sett 2060 i de två scenarierna. De offentliga finanserna är dock något svagare på jämfört med huvudscenariot. Anledningen är att pensions- utbetalningarna är högre. När pensionsåldern inte förskjuts uppåt ökar nämligen pensionsutbetalningarna rent mekaniskt genom att fler personer får pension. Detta motverkas visserligen delvis av att ersättningsgraden i pensionssystemet minskar när pensionen tidigareläggs. Men effekten av att antalet pensionärer ökar dominerar. Detta betyder att underskotten blir större och 2060 är det primära underskottet som andel av BNP större än i huvudscenariot. Det leder även till att utbetalningarna från AP-fonderna ökar och därmed minskar nettoförmögenheten. Eftersom förändringarna huvudsakligen uppstår i pensionssystemet påverkas bruttoskulden (konsoliderad) dock endast marginellt. I första hand innebär scenariot nämligen att AP-fonden inte ökar i samma utsträckning som i huvudscenariot. Bilaga 1 till LU15 Tabell 4.12 De offentliga finanserna i scenariot lägre pensionsålder och huvudscenariot, procent av BNP -0,3 -1,0 -0,7 -17,7 -25,0 -19,2 -17,9 -27,5 -26,6 Resultaten i detta scenarie drivs i någon utsträckning av antagandet om att individer är fullt rationella och med god precision kan förutse framtida förvärvsinkomster, pensionsåldern, pensioner med mera. Människor är dock sällan fullt rationella. När individer tar beslut är de ofta begränsade av den information som finns tillgänglig, deras kognitiva begränsningar och den tid som finns tillgänglig (, 1957). Almenberg (2011) och Almenberg och (2011) visar exempelvis att många vuxna svenskar har svårt att klara enkla beräkningar och har bristande kunskaper om elementära finansiella begrepp. Dessutom kan det finnas restriktioner som innebär att arbetstagaren inte har möjlighet att anpassa arbetstiden optimalt på det sättet som det förutsätts i alternativscenariot. Det kan exempelvis handla om att lag- stiftningen och/eller arbetsgivaren endast ger möjlighet till att Bilaga 1 till LU15 arbeta ett visst antal timmar. Det kan även vara en följd av att individens tid är begränsad exempelvis av att man som förälder måste ta hand om sina barn.70 I figur 4.16 illustreras utvecklingen i antalet arbetade timmar i en alternativ beräkning (”lägre pensions- ålder med oförändrat arbetsutbud 15–”), där personer i åldern 15–antas arbeta i samma utsträckning som i huvudscenariot, medan personer i åldern arbetar i samma utsträckning som i alternativscenariot.71 I denna beräkning beter sig individerna inte rationellt/optimalt i så måtto att de under 15–inte anpassar sitt arbetsutbud till att pensionsåldern är lägre (jämfört med huvudscenariot). En fullt rationell, perfekt förutseende individ utan tidsmässiga begränsningar skulle alltså ha arbetat mer i åldern 15–om individen hade insett att han/hon kommer att gå tidigare i pension och obehindrat hade kunnat agera därefter. Det innebär att arbetsutbudet i denna beräkning ökar i en något lägre takt jämfört med alternativ- scenariot. För perioden –2060 är ökningen i arbetsutbudet i genomsnitt lägre jämfört med alternativscenariot ”lägre pensionsålder” och antalet arbetade timmar är lägre 2060. Båda dessa scenarier fångar i någon mening ytterligheter i individernas beteende. I alternativ- scenariot med lägre pensionsålder antas det att individer är fullt rationella och perfekt förutseende, medan det i den alternativa beräkningen antas att individer inte reagerar alls på de ändrade framtida förutsättningarna. Individers faktiska beteende kan tänkas ligga någonstans mitt emellan dessa två ytterligheter. 70Det har i beräkningarna antagits att individerna har till sitt förfogande som ska allokeras mellan fritid, arbete och utbildning. Det motsvarer veckans minus ca till sömn, hygien m.m. Utbildning är exogent bestämt. 71Individerna i åldern 15–beter sig alltså som att de skulle gå i pension enligt antagandena i huvudscenariot, medan individerna i åldern beter sig som att de skulle gå i pension enligt antagandena i alternativscenariot. Bilaga 1 till LU15 Figur 4.16 Antalet arbetade timmar i beräkning med lägre pensionsålder och oförändrat arbetsutbud jämfört med scenariot lägre pensionsålder, 2019–2060 Lägre pensionsålder med oförändrat arbetsutbud 15‐64 år Almenberg, J. och J. (2011), ”Financial Literacy and Retirement Planning among Swedish Adults”, , 10(4): 585–598. Almenberg, J. (2011), ”Räknefärdighet och finansiell förmåga”, Ekonomisk debatt 39:5. Arnek, M., M. , H. , L. , S. och M. (2013), Den offentliga sektorn – en antologi om att mäta produktivitet och prestationer, Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi, 2013:8. Attanasio, O., S. Kitao och G.L. , (2007), “Global demographic trends and social security reform”, , 54(1), 144–198. Attanasio, O. P., J. Banks, C. Meghir och G. (1999), ”Humps and Bumps in Lifetime Consumption”, , 17(1): 22–35. J. och L. J. Kotlikoff (1987), Dynamic Fiscal Policy, : . (2014), ”The UK Productivity Puzzle”, . Barro, R. (2012), Convergence and Modernization Revisited, NBER Working paper no. Barro, R. och J. W. (2013), Educational Attainment for Total Population, 1950-2010, v 2.0. 06/14. Barro, R. J. och X. Sala-i-Martin (2003), Economic Growth, Books, utgåva 2, volym 1. Baumol, W. och W. (1966), Performing Arts – The Economic Dilemma. A Study of Problems Common to Theater, Opera, Music and Dance, . (2014), and the Revival of the Capitalist , . Bilaga 1 till LU15 (2015), ”Produktivitetstillväxt – hot och möjligheter”, Ekonomisk Debatt, 5. A., G. och R. Andres (2014), Global, Regional, and National Fossil-Fuel CO2 Emissions, Carbon Dioxide Analysis Center, Oak , U.S. , J. och J. L. van Zanden (2013), ”The First Update of the ; Re-Estimating Growth Before 1820”, Working Paper 4. Breman, A. och A. Felländer (2014), ”Diginomics – nya ekonomiska drivkrafter”, Ekonomisk Debatt, 42:6. , E. och A. McAfee (2014), The Second : Work, Progress and Prosperity in a Time of , W.W. , D., S. och D. Sichel (2013),”Is the Revolution ?”, International Productivity Monitor 25 (1): 20–36. Börsch-Supan, A. och K. (1991), Life-cycle savings and consumption constraints. , 4, 233–255. , M. och M. (2015), ”Friska eller sjuka år till livet. En studie av utvecklingen av hälsosamma levnadsår 1980- 2010”, opublicerat manuskript. (1990), "The Dynamo and the Computer: An Historical Perpective on the Modern Productivity Paradox”, Papers and Proceedings, 80, 355-361. (1999),”and the Productivity Paradox: After Ten Years, What has been Learned?”, Manuskript. , D. och M. (2006), "Consumption and Health," The B.E. 6(1): 1-30, . DREAM (2015), Langsigtet økonomisk fremskrivning 2015, . (2005), Hours worked in eight types of activities in , nedladdad från 20141119. Bilaga 1 till LU15 (2009), ”Hur länge förblir IKT avgörande för svensk produktivitetsutveckling?”, Ekonomisk Debatt, 37:1. Europeiska kommissionen (2005), The contribution of health to the economy in Union, . Europeiska kommissionen (2015), The 2015 Ageing Report: Economic and Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2013–2060), . Feenstra, R. C., R. Inklaar och M. Timmer (2013), "The Next Generation of the " available for download at /pwt Fernald, J. (2014), ”Productivity and Potential Output before, during and after the Great Recession”. In NBER Macroeconomics Annual 2014, Vol 20. Finkelstein, A., E. Luttmer och M. Notowidigdo (2013), ”What Good is Wealth Without Health? The Effect of Health on the Marginal Utility of Consumption”, , 11: 221-258. Fleurbaey, M. (2009), “Beyond GDP: The for a Measure of Social Welfare”, 47, No. 4: 1029-1079. , F. (2012), ”Nya mått på välfärd och livskvalitet i samhället”, Underlagsrapport 4 till . (2012), "Is U.S. Faltering Innovation Confronts the Six Headwinds," NBER Working Papers 18315. (2014), “The Demise of U.S. Economic growth: Restatement, Rebuttal, and Reflections”, NBER Working Paper 19895. Greenwood, J., A. Seshadri och M. Yorukoglu (2005), ”Engines of Liberation”, Review of Economic Studies 72, s. 102-133. (2007), ”Äldres arbetsutbud och möjligheter till sysselsättning - en kunskapsöversikt”, Ds 2007:21. Hanushek, E. A. och L. Woessman (2008), ”The Role of Cognitive Skills in Economic Development”, 46(39): 607-668. Helliwell, J., R. Layard och J. Sacks (2013), World Happiness Report 2013, . IMF (2015), World Economic Outlook, , . Bilaga 1 till LU15 , B och B. Olken (2008), The Anatomy of Start-Stop Growth, Review of Economics and Statistics, 90:582-87. , D. W., M. Ho och K. J. Stiroh (2008), A Retrospective Look at the U.S. Productivity Growth Resurgence, , 22(1), 3–24. , D. W., M. Ho och J. D. (2014), ”What . Lessons froma Account for the ”, 36(4): 674-691. (2013), ”Fördjupning: Äldres deltagande på arbetsmarknaden”, Konjunkturläget, . (2014), ”Är ett bibehållet offentligt åtagande ett hållbart åtagande?”, Specialstudier, Nr. 39, mars. (2015), ”Den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna”, Specialstudier, Nr. 43, mars. Kotlikoff, L. J., K. Smetters, J. Walliser (2007), ”Mitigating ’s demographic dilemma by pre-funding social security”, 54: 247–266. , M., K. , P. och M. (2015), ”Healthy life years in old age: Swedish development 1980 to 2010 according to different health indicators” under utgivning i . , L., M. , D. L. Isacson och Borgquist, L. (1999). ”Health-State Utilities in a General in Relation to , Gender and Socioeconomic Factors.” 9, pp.211-217. Maddison-project (2013), maddison-project/home.htm, 2013 version. (2012), The Happy Planet : 2012 Report. A global index of sustainable well-being. (2011), How’s Life? : Measuring Well-Being, . (2014), Going for Growth, Interim Report, . (2015, Level of GDP per capita and productivity, , nedladdad 20150916. (2012), ”Utträdesåldern från arbetslivet – ett inter- nationellt perspektiv”, . (2014), – Pensions- systemets årsredovisning, . Bilaga 1 till LU15 (2015a), – Pensions- systemets årsredovisning, . (2015b), ”Medelpensioneringsålder och utträdesålder”, rapport . , T. och L. (1987), New Methods in the Swedish Medium-Term Survey, Bilaga 3 till , Allmänna Förlaget, . 2013/14:100, ekonomiska vårproposition, M. och K. S. Rogoff (2014), ”Recovery from Financial Crisis: Evidence from 100 Episodes”, NBER Working Paper No. SCB (2007), Föräldraledighet och arbetslivskarriär, Demografiska rapporter 2007:3. SCB (2014), BNP från användningssidan, försörjningsbalansen 1950-2013, aggregerad, fasta priser, nedladdad från 20140902. (1957), "A Behavioral Model of Rational Choice", i Models of Man, Social and Rational: Mathematical Essays on Rational Human Behavior in a Social Setting. , G. och E. Wadensjö (2009), ”Arbetsmarknaden för de äldre”, Rapport till 2009/7. SOU 2002:12, ”Arbetstiden – Kortare arbetstid eller mer ledigt?”, . SOU 2013:25, ”Åtgärder för ett längre arbetsliv”, . SOU 2015:95, Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser, Bilaga 6 till av L. och J. Ruist, , . (1995), ”Politik för jämställdhet?”, Socialvetenskapligt tidsskrift, nr 3, s 249-264. Tillväxtanalys (2014), ”Hur driver IKT produktivitet och tillväxt?”, PM 2014:17, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Uusitalo, R. (2010), ”Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder?”, Bilaga 3 till , SOU(2010:88). Bilaga 1 till LU15 Viscusi, W. och , W. (1990), ”Utility functions that depend on Health Status: Estimates and Economic Implications”, , 80(3), 353-74. Appendix A: Beskrivning av I denna bilaga presenteras den makroekonomiska modellen som används för att simulera makroekonomin . Modellen, som kallas ,72 är en generationsbaserad allmän-jämvikts- modell. Med hjälp av beräknas scenarier för hushållen, företagen, den offentliga sektorn samt utlandssektorn för perioden –2060.