sou · H3B376d2 · 2015-09-01 00:00:00 — Privata behandlare, små mottagningar och storstadsverksamma uppger i högre grad att de kan ta emot fler patienter jämfört med offentliga och stora mottagningar. Anm. Ett 100-tal öppna svar/kommentarer. Vanliga synpunkter är t.ex. att reglerna måste förenklas och att det måste ges mer allmän och anpassad information till olika grupper. De som arbetat länge uppger i större utsträckning att de ger info om referenspriserna och de ger skriftliga protokoll efter en undersökning. De som arbetar i privat regi (inkl egna) uppger att de lämnar info om referenspriserna och de ger skriftliga protokoll efter en undersökning i större utsträckning än offentligt anställda. Storstadsbehandlare uppger i högre grad att de lämna info om referenspriserna jämfört med övriga landet. Anm. Tandhygienisterna är mer positiva än tandläkarna till att information om mottagningen läggs ut på webben. Anm: Genomgående högt nedbrutet på bakgrund. Anm. Anställda i offentlig verksamhet tyckte i större utsträckning att uppgifterna skulle redovisas direkt till mottagningen som avgör hur de ska hanteras. Anm: De som arbetat länge tyckte i större utsträckning att det är viktigt att priserna återspeglas på ett rättvisande sätt. För de som inte jobbat så länge (mindre än ) var det viktigare att tjänsten var enkel för patienterna jämfört med de som arbetat längre än . Mottagningar med färre än 6 tandläkare tycker i större utsträckning att det är viktigare att priserna åter - speglas på ett rättvisande sätt. Offentligt anställda tycker i betydligt större utsträckning att det är viktigt att tjänsten är enkel för patienterna. På motsvarande sätt är rättvisa återspeglingar av priset mindre viktigt för offentligt anställda. Hygienister anser i betydligt större utsträckning att det är viktigt att tjänsten är enkel för patienterna och specialisterna tycker i större utsträckning att det är viktigt att tjänsten innehåller indikatorer för kvalitet. Cirka ett 100-tal öppna svar/kommentarer till denna fråga, varav många ställer sig väldigt frågande och kritiska till möjligheten att på ett bra sätt jämföra priser och kvalitet på webben. Anm. Tandhygienisterna är betydligt mindre negativa men också något mindre positiva (många tandhygienister har svarat vet ej på denna fråga). Offentligt anställda är betydligt mer positiva och betydligt mindre negativa än privata och egna. Stora mottagningar är betydligt mer positiva och betydligt mindre negativa än privata och egna. OBS (det finns en korrelation mellan stora mottagningar och offentlig driftsform). Något större skepsis för att villkora stödet bland storstadsregionerna än utanför storstäderna. Sammanfattning ”stärka patienten” Den åtgärd som enligt respondenterna är viktigast för att stärka patienten inom tandvården är att tandläkare/tandhygienister blir bättre på att informera patienten om behandlingar och kostnader i samband med besök (). Av undersökningen framgår att aktörerna i hög utsträckning informerar om det allmänna tandvårdsbidraget, högkostnadsskyddet samt att de ger en skriftlig prisuppgift om mer omfattande åtgärder behövs. Av undersökningen framgår också att aktörerna i lägre utsträckning informerar om referenspriser, att man i relativt låg utsträckning ger skriftliga protokoll efter en undersökning eller ger skriftlig prisuppgift vid reparativa uppgifter t.ex. enstaka fyllningar. Respondenterna tycker i hög grad att det är viktigt att inhämta patienternas synpunkter på mottagningens bemötande och kvalitet (). Åsikterna bör redovisas direkt till mottagningen () och/eller direkt till enskilda tandläkare/tandhygienister (). Få tycker att resultaten bör redovisas öppet på mottagningen () eller på webben (). Det råder delade meningar om det statliga stödet bör förenas med ett villkor om rapportering av priser till en jämförelsetjänst. är positiva, är tveksamma och är uttalat negativa av dem som haft en åsikt. uppger att de inte vet. Omkring 400 öppna svar/kommentarer har lämnats när det gäller hur man kan stärka patienten. Även här finns det många som är kritiska framför allt till hur man skulle mäta kvalitet på ett bra sätt. Fler har förståelse för att jämföra priser men även här finns skepsis. Vissa kommentarer andas rädsla för att ”hängas ut” på ett okontrollerat sätt. Kommentarer om att jämförelser måste styras upp så att de blir rättvisande. Fråga 1: Inga stora skillnader Fråga 2: Specialisterna mindre nöjda. (6,4) Fråga 3: Specialisterna har haft minst nytta (5,0) Fråga 4: Specialisterna håller med minst (4,5) Fråga 5: Specialisterna håller med minst (5,5) Fråga 6: Små mottagningar (mindre än 6 tandläkare) tycker i större utsträckning att regelverket innehåller för många åtgärder. Det gäller även de som arbetat . Fråga 7: Specialisterna håller med minst (4,3) Fråga 8: AT (4,9); ST (3,7); Hygienist (3,0). Egen (5,2); Privat (4,6); Offentligt (3,6) Fråga 9: Offentliga tycker att ref-priset är rimligt i större utsträckning. AT (4,4); ST (3,7); Hygienist (5,9) Anm. ”Vet ej” var högst bland offentligt anställda (), annars inga större skillnader. Ungefär 250 personer, som inte uppfattade kontrollen som relevant, har lämnat öppna svar/kom - mentarer. En inte obetydlig del handlar om att man tycker att kontrollerna har gällt enkla behand - lingar och väldigt små ersättningar – ”sila mygg och svälja kameler”. Det är också ganska många som anger att kontrollerna aldrig har lett till någon åtgärd och därför känns mindre meningsfull. En del gillar helt enkelt inte att bli kontrollerade. Några tar upp att det kräver mycket administration m.m. Öppna svar från dem som inte uppfattade kontrollen som relevant Den mest frekventa kommentarerna från dem som inte uppfattade kontrollen som relevant är att den görs på mindre vårdinsatser för små belopp. Exempel på citat nedan: Det är kontroller på behandlingar som kanske kostat . Det måste kosta mkt mer i arbetstid än vad det ger. Flera kontroller gällde mindre behandlingar under 3 000:-. Mkt tidsödande för ingenting!!! För att de var enkla behandlingar som bara ställde till mer jobb. Flera uppger även att de aldrig får några anmärkningar. Det känns därför tidsödande att trots detta bli kontrollerad . Exempel på citat nedan: I mitt enskilda fall följs allt till punkt och pricka och det finns inga behov av s.k. efterhandskontroller. Har aldrig fått ett nedslag och har alldeles för många kontroller i förhållande till antalet patienter, känner mig trakasserad. De som arbetat längre än ansåg i större utsträckning att det är en mindre arbetsbörda med direktutbetalning + efterhandskontroll () jämfört och . Mindre arbetsbörda anser AT (), ST (), Hygienist () OBS många hygienister svarade ”Vet ej”. Mindre arbetsbörda anser ”egna” jämfört med offentliga och privata . Öppna svar från dem som inte uppfattar sanktionerna effektiva Den mest frekventa kommentarerna från dem som inte uppfattar sanktionerna som effektiva är att de vill se hårdare ”straff” för dem som fuskar medvetet: De borde inrikta in sig på de som fuskar och samarbeta med för att få bort de tandläkarna som fuskar. Om man kan bevisa att tandläkare medvetet fuskar borde de bli av med legitimationen. De som frekvent fuskar borde kunna utesluta ur systemet. De som fuskar regelbundet skall straffas hårdare. Skadar för övriga i kåren. De som fuskar, eller är för frikostiga, med åtgärderna borde straffas hårdare så att vi alla inte får dåligt rykte. De som missbrukar regelverket verkar inte få tillräckligt hårda konsekvenser av det felaktiga handlandet. Kanske ett lite snabbare system som snabbare kan fånga upp de som använder stödet felaktigt? Sammanfattning ”ersättningsberättigande tandvård” De verksamma inom tandvården tycker i hög utsträckning att de har tillräcklig kunskap om de regler som gäller för ersättningsberättigande tandvård (). instämmer inte i att de har tillräcklig kunskap. En majoritet () upplever att de fått stöd och hjälp med tolkning från TLV och FK när de behövt det. uppger att de inte kan besvara frågan om de haft nytta av det nya webbaserade kunskapsstöd som TLV publicerade . Av dem som kunnat bedöma påståendet uppger att de haft nytta av stödet medan inte upplever sig haft nytta av stödet. Det råder delade meningar hos respondenterna om huruvida tandvårdsstödets regelverk på ett bra sätt återspeglar behovet och det vårdspektrum som finns i tandvården. Detsamma gäller om regelverket är tydligt och om det styr mot de åtgärder som är nödvändiga i förhållande till behoven. Ungefär var tredje respondent instämmer i påståendena medan drygt var tredje inte instämmer. Ungefär av respondenterna uppger att de blivit föremål för efterkontroller . upplever kontrollerna som relevanta medan uppfattade dem som delvis relevanta. tyckte inte att kontrollerna var relevanta och 17 har besvarat påståendet om relevans med alternativet ”vet ej”. Av de som inte upplevde kontrollerna som relevanta anges främst att kontroller görs på små insatser. Många känner också att de utsätts för kontroller löpande trots att de aldrig får några ”nedslag”. De respondenter som inte upplever att sanktioner vid upptäckt fusk är tillräckliga är överens om att de vårdgivare som fuskar bör straffas hårdare och snabbare än vad som sker . En majoritet () uppger att det är en mindre arbetsbörda med efterkontroller jämfört med ett system där mer omfattande tandvård ska förhandsprövas. uppger att det är mer arbetsbörda med efterkontroller och uppger att de inte vet. Mer än 300 öppna svar/kommentarer har lämnats om regelverket. Ganska många anser att regelverket är krångligt och komplicerat, att det är svårt göra rätt och att det borde kunna förenklas – men några anser också att regelverket är bra. Tas upp en del frågor t.ex. att man borde kunna förhandspröva, och att åtgärder och referenspriser inte alltid är bra. Specialisterna instämmer i mindre utsträckning. Offentligt anställda instämmer i något mindre utsträckning. Inga signifikanta skillnader när man studerar resultat på bakgrund. Specialisterna instämmer inte lika mycket som AT och hygienisterna. Offentliga instämmer inte lika mycket som övriga. Antal verksamma år påverkar inte resultatet En majoritet () upplever att de förebyggande inslagen i deras tandvård är rimligt avvägda sett till behovet hos patienten. Tandvården som ges styrs framför allt av patientens behov och den verksammas rekommendationer (). av respondenterna instämmer i att tandvården även styrs av patientens ekonomi. uppger att tandvårdsstödet som finns bidrar tillräckligt till att tandvården arbetar förebyggande och uppmuntrar en bra egenvård hos patienterna. tycker inte alls att så är fallet medan uppger att det ”inte uppmuntrar så bra”. Närmare 400 öppna svar/kommentarer om tandhälsa m.m. Många vill ha mer stöd till förebyggande insatser. Många framhåller att patienterna inte vill eller kan betala för förebyggande insatser och information. Fråga 1: De som jobbat länga är mer tveksamma. Fråga 2: De som jobbat länga är mer tveksamma. Fråga 3: De som jobbat länga är mer tveksamma. Fråga 4: De som jobbat länga är mer tveksamma. Fråga 5: De som jobbat länga är mer tveksamma. Hygienisterna mer positiva, specialisterna mer skeptiska. Offentliga något mer positiva Fråga 6: De som jobbat länga är mer tveksamma. Fråga 7: De som jobbat länga är mer tveksamma. Hygienisterna mer positiva. ”Egna” mer skeptiska. Fråga 8: Offentliga mer skeptiska. De som jobbat länga är något mer tveksamma. ”små mottagningar” mer positiva. Fråga 9: Offentliga mer skeptiska. Fråga 10: ”Små mottagningar” mer positiva. Privata och ”egna” mer positiva än offentliga. Specialisterna mer skeptiska. Sammanfattning ”det statliga tandvårdsstödet” En majoritet av respondenterna () upplever att det statliga högkostnadsskyddet har en positiv effekt på tandhälsan och att det ger patienter möjlighet att få tandvård till rimliga kostnader. De flesta upplever också tandvården som subventioneras via HKS som kostnadseffektiv. De verksamma är generellt mer negativa till effekterna av ATB. Det upplevs inte bidra till bättre tandhälsa och upplevs inte vara samhällsekonomiskt effektivt för att få fler at besöka tandvården. Mer än 700 öppna svar/kommentarer har lämnats när det gäller hur stödet bättre än skulle kunna bidra till en inriktning mot förbättrad tandhälsa. Exempel på vanliga kommentarer: –ATB är för lågt (vissa vill ta bort och andra höja) –Tandvård borde subventioneras mer (beloppsgränsen sänkas eller tas bort) –Bastandvård eller undersökning borde erbjudas till hälso- och sjukvårdstaxa. –Ersättningen för förebyggande insatser borde bli bättre. Andra exempel som tas upp av en del är att frisktandvården borde få mer stöd, att informationen om stödet borde förbättras och att det borde finnas stöd för de grupper som har svag ekonomi. Sammanfattning av enkätstudie om tandvårdsmarknadens funktionssätt och människors kunskaper om det statliga tandvårdsstödet Det råder fri prissättning och fri etablering på den svenska tandvårdsmarknaden. Patienterna kan fritt välja vilken vårdgivare de vill gå till. Målet med en fri tandvårdsmarknad är att genom patientens aktiva val skapa konkurrens mellan vårdgivarna. Därmed kan patienterna få nödvändig tandvård till god kvalitet och till ett rimligt pris. Förutsättningen för att marknaden ska fungera är att patienterna har kunskap och vilja att utnyttja valfriheten. genomförde TLV och utredningen om ett förbättrat tandvårdsstöd1 en enkätstudie av tandvårdsmarknadens funktionssätt och befolkningens kunskaper om det statliga tandvårdsstödet. Syftet med enkätstudien var att undersöka patienternas beteende, kunskaper och makt som konsumenter, samt vilka hinder som kan finnas för tandvårdskonsumenten att göra medvetna val. Fokus var på områden där staten har tydlig möjlighet att påverka: genom storleken på tandvårdsstödet, genom information till patienterna om vårdgivarnas priser och genom tandvårdsstödets konstruktion. 1.Hur stor andel av befolkningen hade besökt tandvården, och hur samvarierade detta med inkomst, kön, mm 2.I vilken utsträckning känner allmänheten till det statliga tandvårdsstödet, det allmänna tandvårdsbidraget (ATB) och högkostnadsskyddet samt att det råder fri prissättning i tandvården? 3.I vilken utsträckning känner allmänheten till priset på vanligt förekommande åtgärder i tandvården? 4.Hur vanligt är det att byta vårdgivare och vilka faktorer påverkar benägenheten att byta vårdgivare? 5.Vilket värde sätter patienterna på att ha kunskap om sin behandlare? 1 Direktiv 2014:28 tandvårdsreform 4 002 individer rekryterades från en bred nätpanel till enkätstudie. Sammansättningen av individerna var jämförbar med tidigare enkätstudier på tandvårdsområdet.2 Enkäten testades på fokusgrupper innan den skickas ut Enkätundersökningen genomfördes mellan och . En inbjudan till enkätundersökningen skickades ut per mejl till nya deltagare fram till dess att ett önskat antal svar hade uppnåtts. Av de som fick e-postinbjudan till enkäten påbörjade enkäten. Enligt uppgift från Userneeds är en normal svarsfrekvens 10–. Av de som påbörjade enkäten avslutade den. Antal enkätfrågor var som mest 34, varav 12 frågor behandlar bakgrundsinformation såsom ålder och kön. Delar av enkäten var villkorad utifrån svaren på tidigare frågor. Enkätdeltagarna var mellan 20 och70 år och bosatta i . Insamlingen gjordes för att få ett representativt urval av befolkningen med hänsyn till kön, ålder (tre åldersgrupperspridning (tre regioner i landet). Logistisk (logit) och linjär regression () användes för att analysera hur individernas bakgrund samvarierade med svaren från de enskilda frågorna. Majoriteten är regelbundna konsumenter med god tandhälsa ansåg att de hade bra eller mycket bra tandhälsa, och upplevde sig ha dålig tandhälsa. av enkätdeltagarna hade besökt tandvården . Personer med högre inkomst och bra tandhälsa besökte tandvården mer än genomsnittet. Enbart av enkätdeltagarna, som sade sig ha haft behov av tandvård, hade avstått av ekonomiska skäl. 2 TLV har i tidigare studie jämfört svar från Userneeds webbpanel med svar från samma fråga ställd till ett slumpmässigt urval ur befolkningen. (2014). Nulägesbeskrivning av det statliga tandvårdsstödet. frekvensen och den relativt låga andel som avstår tandvård av ekonomiska skäl är viktiga parametrar för effektiviteten i tandvårdsstödet. Om tandvårdsstödet utökas från nuvarande nivå, skulle det, grovt skattat, krävas att 15 personer får ökat ekonomiskt stöd för att en person som tidigare hade avstått, inte ska avstå från nödvändig tandvård. Enkätdeltagarna visste vad tandvård kostar i snitt trots låg kunskap om tandvårdsstödets konstruktion Drygt en tredjedel upp till hälften av enkätdeltagarna var inte bekanta med tandvårdsstödets konstruktion. Detta resultat är i linje med tidigare undersökningar. Trots det hade enkätdeltagarna en mycket god uppfattning om vad några vanliga tandvårdsbehandlingar3 kostar. Vad enkätdeltagarna gissade i snitt avvek med bara några procent från de faktiska genomsnittliga patientpriser som svensk tandvård rapporterar in till Försäkringskassan.4 En möjlig förklaring till att vissa inte går regelbundet, kunde ha varit att de tror att det kostar mer än vad det gör för att de underskattar hur mycket de kan få i tandvårdsstöd, men så verkar inte vara fallet. Personer som inte hade besökt tandvården gissade patientpriser som var högre än inrapporterade genomsnittspriser (om man exkluderar tandblekning). Felaktiga uppfattningar av patientpriset verkar således inte vara kopplad till om man går regelbundet eller inte. En tolkning av resultat är att det finns utrymme för att öka konsumentens kunskap om tandvårdstödet, men att det inte skulle ha väsentlig effekt på tandvårdskonsumtionen.5 Denna slutsats stärks av det faktum att de enkätdeltagare som var bekanta med tandvårdsstödet inte besökte tandvården oftare än de som inte kände till tandvårdsstödet, när man kontrollerar för andra faktorer såsom ålder och kön m.m. 3Tandläkarundersökning, ytlagning, utdragning visdomstand och tandblekning. 4I genomsnitt underskattade enkätdeltagarna det verkliga patientpriset om man inkluderar tandblekning och om man exkluderar tandblekning. 5Detta betyder dock inte att påminnelser om vikten av tandvård inte är effektivt, men eftersom de flesta redan vet vad det kostar riskerar ytterligare information om tandvårdsstödet att ge dåligt genomslag. Källor till kunskap om priser Enbart av enkätdeltagarna hade jämfört priser på tandvård . När de jämförde priser, använde internet. frågade inte i förväg vad det skulle kosta när de gick till tandläkaren. av alla enkätdeltagare var inte bekanta med någon prisjämförelsetjänst för tandvård. Bland de som sökt priser var andelen . Patienterna sätter stort värde på rekommendationer av tandläkare För att kunna jämföra vårdgivare med varandra måste tandvårdskonsumenten både jämföra pris och kvalitet. Kvalitet är dock svårare att avgöra än pris. För att kunna mäta patientvärdet av att kunna jämföra kvaliteten hos olika behandlare fick enkätdeltagarna välja mellan ett hypotetiskt erbjudande från sin nuvarande tandläkare och en tandläkare de inte gått till tidigare. Den nya tandläkaren kunde antingen vara helt okänd eller rekommenderad av annan person. Genom att slumpmässigt variera priset kunde TLV mäta hur stor del av patienterna som valde en viss vårdgivare beroende på vilket pris den tog. En vårdgivare som man fått rekommenderad kunde hypotetiskt sett ta i snitt 3,5 gånger mer för samma vård som en helt okänd tandläkare och ändå bli vald av lika många patienter. Detta resultat kan tolkas på följande sätt: a)Det kan vara mycket lönsamt för en vårdgivare att ha ett gott renommé. b)Det stora värdet enkätdeltagarna satte på att få tandläkaren rekommenderad ger en indikation på hur svårt det är för patienten att på förhand avgöra kvalitet på vården. c)Denna enkät visar att allmänheten har god kännedom om priser, men behöver mer hjälp med att avgöra vilken kvalitet vårdgivarna erbjuder. Möjlighet och incitament till byte av tandvårdsklinik av deltagarna i enkätstudien hade bytt tandläkare eller tandhygienist . av de som bytt, angav skälet att de inte var nöjda eller att de hittat ett bättre alternativ. Det var vanligare att enkätdeltagaren tvingades byta för att de hade flyttat för långt från sin tidigare behandlare, för att mottagningen lade ner, för att behandlaren bytte arbetsplats etc. Av enkätdeltagarna som hade bytt, hade sökt information inför bytet av vårdgivare. Äldre hade i högre utsträckning bytt eller funderat på att byta behandlare än yngre. Andra socioekonomiska faktorer såsom inkomst, arbete, utbildningsnivå och födelseland samvarierade inte med benägenhet att byta behandlare. trodde inte att det gick att hitta en tandläkarmottagning som erbjuder lägre pris och samma kvalitet jämfört med den mottagning där de gick senast. trodde inte att det gick att hitta en mottagning som erbjöd bättre vård för samma pris. Äldre tenderade i lägre utsträckning än yngre tro sig kunna hitta en bättre behandlare. De som var bekanta med den fria prissättningen trodde sig i högre grad kunna hitta en bättre vårdgivare. Få påstår sig ha avstått från tandvård av strikt ekonomiska skäl. Likväl, personer med högre inkomst och bra tandhälsa hade i snitt besökt tandvården mer än genomsnittet. Drygt hälften av enkätdeltagarna var obekanta med tandvårdsstödet och den fria prissättningen och en stor majoritet kände inte till någon prisjämförelsetjänst för tandvård. Enkätdeltagarna hade dock en god bild av vad deras tandvård kostar när de går till tandläkaren. Konsekvensen av att allmänheten inte är bekant med tandvårdsstödets konstruktion verkar inte vara ett hinder för att avgöra kostnaden för vanliga behandlingar. hade bytt behandlare . Detta ska ställas mot att besökt tandvården . Patienterna är beredda att betala betydligt mer för att få gå till en rekommenderad tandläkare. * Procent i parentes, inklusive de som ej besvarade dessa frågor. Källa: Patientpriser avser debiterat pris till patient med hänsyn till eventuell subvention, beräknade av TLV utifrån inrapporterade uppgifter till databas , allmäntandvård, . Pris för tandblekning från Folktandvården. Fråga 1: Är du man eller kvinna? (“Man”, “Kvinna”) Fråga 2: Hur gammal är du? (Fritt svar. Endast svar mellan 20–70 fick gå vidare i enkäten) Fråga 3: I vilket län bor du? (21 län att välja mellan samt alternativ ”utlandet” och ”vill ej svara”. Endast svar med län fick gå vidare i enkäten) Fråga 4: Var är du född? (””, ”Övriga ”, ”Övriga ”, ”Utanför ”, ”Vill ej svara”) Fråga 5: [Om Fråga 4 svar annat än ””] Hur länge har du bott i ? (”Mindre än ”, ”3–”, ”eller längre”, ”Vill ej svara”) Fråga 6: Vad är din huvudsakliga sysselsättning? (”Jobbar”, ”Arbetslös”, ”Föräldraledig”, ”Studerande”, ”Pensionerad”, ”Sjukskriven”, ”Annat, nämligen:”, ”Vill ej svara”) Fråga 7: Vilken är din högsta avslutade utbildning? (”Grundskola, gymnasium eller kortare”, ”Yrkesutbildning efter gymnasium”, ”Högskola/universitet”, ”Vet ej”, ”Vill ej svara”) Fråga 8: Vilken inkomst har du före skatt (bruttoinkomst)? Räkna med alla typer av inkomster. (””, ”8 500–”, ”16 500–”, ”25 000–”, ”33 500–”, ”eller mer ”, ”Vet ej”, ”Vill ej svara”) Fråga 9: Skulle du/ditt hushåll inom en månad klara av att betala en oväntad utgift på utan att låna eller be om hjälp? (”Ja”, ”Nej”, ”Vet ej ”, ”Vill ej svara”) Fråga 10: Använder du regelbundet rabatterbjudanden i din matbutik? (”Ja”, ”Nej”, ”Vill ej svara”) Fråga 11: Hur tycker du att din munhälsa är? (”Mycket bra”, ”Ganska bra”, ”Varken bra eller dålig”, ”Ganska dålig”, ”Mycket dålig”, ”Vet ej”, ”Vill ej svara”) Fråga 12: Har du ansett dig vara i behov av tandvård men ändå avstått från att söka vård? (”Ja”, ”Nej”, ”Vill ej svara”) Fråga 13: [Om Fråga 12 svar ”Ja”] Varför har du inte sökt vård? (”Har dragit mig för att gå”, ”Jag har lång väg till närmaste tandläkarmottagning”, ”Jag har inte haft tid”, ”Besvären gick över”, ”Jag