sou · H3B387 · 2015-10-09 00:00:00 — skill- naden mellan värdet av de varor och tjänster som produceras och företagens kostnader för denna produktion.5 Summan av alla för- ädlingsvärden, tillsammans med nettot av produktskatter eller sub- ventioner (och eventuella ofördelade poster) utgör BNP på pro- duktionssidan, varför summan av alla förädlingsvärden i en bransch kan kallas för branschens bidrag till BNP. I nationalräkenskaperna redovisas förädlingsvärdet i löpande priser samt volymindex. Volymförändringen av aggregerat, t.ex. förädlingsvärde, som mäts med volymindex visar dess utveckling rensat för inflation, dvs. utvecklingen i reella termer eller i fasta priser.6 För att kunna jämföra mellan år använder vi oss av volym- index som mått på värdet av näringslivets produktion och använder därför förädlingsvärde (i fasta priser) och produktionsvolym som synonymer. steg näringslivets sammanlagda förädlingsvärde med i reala termer, se Figur 5.1. 5Ett annat sätt att mäta strukturomvandling är att jämföra sysselsättningen inom olika branscher som ett mått på branschens betydelse för samhällsekonomin. 6SCB, Begreppsförklaring inom nationalräkenskaperna, , hämtad . Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Näringslivets förädlingsvärde 1990–2014, volymindex 5.2.2Utveckling av näringslivets struktur 1990–2015 har traditionellt varit en råvarubaserad och relativt energi- intensiv ekonomi, även om nya tjänstebranscher tagit allt större andel av BNP. Tjänstenäringarna är mycket viktiga, både för sysselsättningen och för BNP. Tjänsteföretag sysselsätter två tredjedelar av samtliga anställda inom privat sektor och skapar av näringslivets samlade förädlings- värde. 7 Tjänsteföretagen är ofta kopplade till den tillverkande indu- strin vars företag lägger ut vissa processer på specialiserade tjänste- företag, men även exempelvis så kallade kulturella eller kreativa näringar8 ger ett betydande bidrag till svensk ekonomi. Bland tjänsteföretagen är handeln den bransch som bidrar mest till BNP av förädlingsvärdet9 och ungefär en femtedel av samtliga anställda inom näringslivet.10 7SCB (2014). 8Till de kulturella/kreativa näringarna räknas branscher som dataspel, musik, mode, reklam och design. Se Tillväxtanalys (2009) för en utförlig beskrivning. 9Data från SCB. 10SCB (2014). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Ett antal trender har präglat utvecklingen . Den första är den fortsatta tillväxten inom tjänsteproduktionen, vilken har gått från att utgöra drygt hälften av näringslivets förädlingsvärde 1990 till nästan två tredjedelar 2012, se Figur 5.2. Den andra trenden är den tilltagande betydelsen av informations- och kommunikations- teknologi (IKT) som tillväxtmotor. Nya företag inom kommu- nikations- och informationssektorerna skapar sysselsättning och ekonomisk aktivitet som nya tekniska lösningar och högre beräkningskapacitet hos datorer bidrar till ökad produk- tivitet i ekonomin som helhet. stod digitaliseringen av den svenska ekonomin för nästan hälften av den totala produktivitetstillväxten11. Denna utveckling har kommit att kallas för ”den tredje industriella revolutionen” och har lett till en allt större betydelse för kunskap som produktiv kraft och till en snabb utveckling av tjänsteproduktion, inte minst inom IT-bran- schen.12 Figur 5.2 Olika näringslivssektorers bidrag till näringslivets förädlingsvärde, 1990–2012 Ett antal centrala drivkrafter ligger bakom denna utveckling. Glo- balisering, och med det ökad internationell konkurrens, har tvingat företag till effektiviseringar. Många stora företag har, som nämnts 11Tillväxtanalys (2014). 12Schön (2014). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv ovan, i högre utsträckning lagt ut funktioner som tidigare sköttes inom företaget på externa leverantörer, så kallad outsourcing, något som är särskilt vanligt inom tillverknings- industrin.13 Detta har medfört att tjänsteproduktionen i större ut- sträckning har synliggjorts i den ekonomiska statistiken.14 Den ekonomiska krisen, i samverkan med en ideologisk om- svängning mot ökad marknadsliberalism , hade en tydlig effekt på produktionen av privata tjänster. Åtstram- ningar inom offentlig sektor och avregleringar av tidigare statliga monopol gjorde att privata aktörer klev in på marknader som tidi- gare dominerats av offentliga aktörer, framför allt inom välfärds- sektorn.15 Även industrin har påverkats av dessa faktorer. Internationell konkurrensutsättning har tvingat många företag att röra sig uppåt i värdekedjan för att kunna konkurrera internationellt.16 Detta har delvis åstadkommits genom ökad specialisering, men även genom ett ökat tjänsteinnehåll vid försäljningen av fysiska produkter. Gränsen mellan varu- och tjänsteproduktion har därmed till viss del suddats ut, eftersom kunskap och information även blivit en viktig del av många varor.17 Av samma anledning har kunskapsintensiva branscher, till exempel läkemedelsindustrin och viss teknisk indu- stri, vuxit snabbare än massa- och pappersbranschen och järn- och stålindustrin. Fortsatt spridning av IT och ökad specialisering samt kunskaps- intensitet, tillsammans med den ekonomiska krisen då många olönsamma företag slogs ut, ledde till att produktiviteten inom industrin ökade snabbt från tidigt 90-tal.18 har arbetsproduktiviteten, mätt som förädlingsvärde per arbetad timme, mer än fördubblats i tillverkningsindustrin. Som jämförelse har tjänsteproducenternas produktivitet ökat med drygt en tredjedel, se Figur 5.3. 13Henrekson och Stenkula (2006). 14Man skulle kunna föra ett liknande resonemang för tjänster som utförs i hushållen, då tjänster som tidigare utförts av företrädelsevis kvinnor i hemmen, t.ex. barnpassning och matlagning, iökande grad utförs av offentlig sektor och privata företag. Denna omställning ägde till stor del rum (se , 2014, s. 405–06). 15Schön (2014). 16Svenskt Näringsliv (2014). 17IVA (2013). 18Schön (2014). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Figur 5.3 Utveckling i näringslivets arbetsproduktivitet, 1993–2014, arbetsproduktivitetsutvecklingen i näringslivet, säsongsrensad efter näringsgren SNI 200719 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 avstannade dock produk- tivitetstillväxten i ekonomin som helhet och hos varuproducenter i synnerhet. En stor del av denna nedgång beror på den globala finanskrisen som började . Den ekonomiska recessionen som följde hade en tydlig negativ effekt på produktivitetsnivån inom varuproduktionen . Till viss del var denna konjunkturell och orsakad av fallande internationell efterfrågan, men det finns också tecken på en trendmässig nedgång i produk- tivitetstillväxten. Detta kan delvis bero på att den ekonomiska osäkerheten minskade viljan att genomföra produktivitetshöjande investeringar, men även på att det låga ränteläget minskade pressen på företag med låg produktivitet som annars hade slagits ut.20 19Arbetsproduktivitet mäts som kvoten mellan förädlingsvärde och arbetade timmar. Varu- producenter utgörs av branscher med SNI 2007-kod 01–43, det vill säg industrin samt jord- och skogsbruk; energi; vatten, avlopp och avfall; samt byggverksamhet. Tjänsteproducenter utgörs av branscher med SNI 2007-kod 45–98. 20Regeringen (2015). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv 5.2.3Näringslivsstrukturens betydelse för elanvändningen låg näringslivets sammanlagda elanvänd- ning på ungefär samma nivå, mellan 90 och . Industrin stod för något mer än hälften av denna förbrukning, runt . Tjänstesektorn ökade sin elanvändning något, från ungefär, 1990 till 2014, som övriga näringslivet minskade sin förbrukning från ungefär 15 till , se Figur 5.4. Näringslivets elanvändning 1990–2013 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 Näringslivsstrukturen påverkar den sammanlagda elanvändningen i näringslivet. Tillverkningsindustrin i använder fem gånger mer el per krona förädlingsvärde än vad som är fallet i tjänste- sektorn. När arbetstillfällen och ekonomisk aktivitet flyttar från den förra till den senare minskar också elanvändningen, allt annat lika. har elintensiteten inom båda sektorerna minskat relativt snabbt och tillsammans innebär dessa faktorer att närings- livets genomsnittliga elintensitet har minskat med mer än 40 pro- cent, från 63 till 36 MWh per i förädlingsvärde, , se Tabell 5.1. SOU 2015:87 Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Elintensitet i näringslivet, MWh per i förädlingsvärde, fasta (2014) priser21 Näringslivet har uppvisat sjuknade elintensitet sedan början av 1990- talet, se Figur 5.5. Detta beror på utvecklingen inom såväl industrin som tjänstesektorn. Näringslivets elanvändning och förädlingsvärde, 1990–2013 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 Förädlingsvärde (volymindex) Blickar man ännu längre tillbaka har det funnits en stark samvariation mellan elanvändningen och det sammanlagda för- ädlingsvärdet inom industrin. 21 Elintensiteten är beräknad som elförbrukningen delat med förädlingsvärdet. Förädlings- värdena är deflaterade med konsumentprisindex. För ytterligare diskussion om olika elinten- sitetsmått se avsnitt 10. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv markant ökning av industrins förädlingsvärde och produktions- volymen mer än fördubblas , medan elförbrukningen legat kvar på ungefär samma nivå, se Figur 5.6. Industrins elanvändning och förädlingsvärde, 1990–2014 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 Förädlingsvärde (volymindex) Även tjänstesektorn uppvisar en liknande utveckling, se Figur 5.7. Tjänsteföretagens elanvändning har visserligen ökat något mer än industriföretagens, men elintensiteten har sjunkit även i tjänste- sektorn tack vare stigande förädlingsvärden. En stor del av denna ökning har kommit från hushållstjänster som använder relativt lite el i förhållande till produktionsvärdet. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Tjänstesektorns elanvändning och förädlingsvärde, 1990–2013 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 Förädlingsvärde (volymindex) Frikopplingen mellan förädlingsvärde och elanvändning inom närings- livet har ett antal förklaringar. För det första har ett antal branscher som använder relativt lite el i förhållande till värdet av de varor och tjänster som företagen producerar vuxit kraftigt sedan 1990-talets början.22 Tydliga exempel är företag som erbjuder hushållstjänster, IT-företag och läkemedelsindustrin. För det andra har teknisk utveckling och investeringar i nya produktionsanläggningar överlag gjort framför allt industriföre- tagen mer energieffektiva, bland annat som svar på stigande energi- priser. Energieffektiviteten inom industrin ökade mellan 1993 och 2010.23 En del av denna energieffektivisering bestod dock av en övergång från fossila bränslen till el, vilket å andra sidan ger ökad elanvändning. För det tredje har många varuproducenter riktat in sig på att producera varor som har ett högre förädlingsvärde per enhet energi som används i framställningen. Detta har framför allt varit fallet för verkstadsindustrin, men förädlingsvärdet har stigit inom samtliga 22Elforsk (2006). 23IVA (2013). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv industrisektorer.24 Denna utveckling beror på att svenska varu- producenter i allt högre utsträckning agerar på globala marknader vilket har tvingat företagen att bli mer specialiserade. Kunskaps- intensiv industri, med högre förädlingsvärde per enhet energi, har därmed vuxit, medan enklare produktion har slagits ut. Fyra elintensiva branscher står för tre fjärdedelar av industrins sammanlagda elförbrukning. Massa- och pappersvaruindustrin står för av industrins sammanlagda elanvändning. Vad som händer inom denna bransch kommer alltså ha en stor påverkan på elanvändningen i näringslivet som helhet. Därefter står järn- och stålindustrin, samt den kemiska industrin, gruvor och mineralbrott tillsammans för av all elanvändning, se Figur 5.8. Till- sammans står dessa fyra branscher för en knapp tredjedel av det sammanlagda förädlingsvärdet inom industrin, och drygt sju pro- cent av hela näringslivets förädlingsvärde.25 Figur 5.8 Olika branschers andel av industrins elanvändning, 2014 Massa- och pappersvaruindustri Järn- och andra metallverk Kemisk industri Gruvor och mineralbrott Livsmedelsindustri, m.m. Trävaruindustri Mineralproduktionsindustri Övrig tillverkningsindustri 24Rydén, B. (2015). 25SCB (2014). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Utvecklingen inom dessa fyra branscher påverkar således elanvänd- ningen inom både industrin och näringslivet som helhet. Utveck- lingen skiljer sig åt betydligt mellan branscherna, se Figur 5.9. Figur 5.9 Elanvändning och förädlingsvärde i branscher med högst elanvändning, 1990–201226 Förädlingsvärde (volymindex) Förädlingsvärde (volymindex) Förädlingsvärde (volymindex) Förädlingsvärde (volymindex) 26 Siffrorna på den vertikala axeln är indextal med basår 1990. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Inom gruvor och mineralutvinning var förädlingsvärdet och el- användningen i princip oförändrad . minskade förädlingsvärdet medan elanvändningen ökade som en följd av ökad automatisering av branschens produktionsprocesser.27 Inom massa- och pappersindustrin har elanvändningen och förädlingsvärdet där- emot rört sig i tandem . Inom både kemisk industri och stål- och metallverk sker dock en markant frikoppling mellan förädlingsvärdet och elanvändningen sedan början av 1990- talet. steg förädlingsvärdet inom kemisk industri trefaldigt, som elanvändningen var oförändrad. Till stor del beror detta på en ökning av läkemedelsindustrin som har rela- tivt låg elintensitet.28 En liknande utveckling ägde rum inom stål- och metallverk fram till finanskrisens början. steg förädlingsvärdet med tre fjärdedelar medan elanvändningen ökade med en tiondel då en ökad internationell konkurrensutsätt- ning gynnade producenter av varor med högre förädlingsvärde.29 Branschen drabbades dock hårt av finanskrisen som minskade den globala efterfrågan på stål. Detta ledde i sin tur till kraftiga minsk- ningar i produktionsvolymer i sektorn och även en minskad el- användning . Baserat på denna genomgång kan vi dra ett antal slutsatser om hur strukturomvandlingen påverkar näringslivets elanvändning. •Det är i första hand skillnader i elintensiteten mellan branscher, dvs. hur mycket el som används i förhållande till produktions- volym eller produktionsvärde, som avgör hur näringslivets sam- mansättning påverkar elanvändningen. •Minskningen i elintensiteten beror dels på att tjänstesektorns andel av näringslivets bidrag till BNP ökar på bekostnad av industrin, dels på att produktionen inom såväl industrin som tjänstesektorns använder mindre el i förhållande till förädlings- värdet. (2014). (2014). (2012). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv •Frikopplingen mellan näringslivets produktion och elanvänd- ning innebär att produktionsvolymen inom näringslivet i all- mänhet, och industrin i synnerhet, är en lika god indikator på hur elanvändningen kan komma att utvecklas . Det är dock värt att peka ut att denna frikoppling inte har skett inom exempelvis massa- och pappersindustrin, som är den industribransch som använder överlägset mest el. Sambandet mellan produktionsvolymer och elförbrukning är också alltjämt positivt, även om detta samband har varit svagare . En ökad ekono- misk aktivitet innebär således att elanvändningen kommer att öka. •Frikopplingen mellan produktionsvolym och elanvändning beror till stor del på att företagen inom de sektorer som använder mest el ändrat sin produktionssammansättning för att konkurrera på internationella marknader, vilket har lett till ökad specialisering och högre förädlingsvärden utan en motsvarande ökning av el- användningen. har en omfattande energieffektivisering ägt rum. Framtidens elanvändning kommer således bland annat att bero på hur den internationella konkurrensen utvecklas och på hur svenska företag svarar på detta. Därtill kommer fortsatt energieffektivisering att ha betydelse. I detta avsnitt görs en bedömning av strukturomvandlingen i under de kommande 15–25 åren och ett försök att sätta det i ett elanvändningsperspektiv. Bedömningen tar sin utgångspunkt i exi- sterande studier och vi fokuserar på vad dessa studier säger om näringslivsstrukturen och vad detta säger om elanvänd- ningen. De studier som ligger till grund för analysen har valts därför att de representerar tre i sammanhanget centrala utgångspunkter: •Standardmodellen för prognoser och analyser av ekonomins ut- veckling (kommande LU15-bilaga om den långsiktiga ekono- miska utvecklingen), Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv •Standardmodellen för bedömningar av el (och energi) använd- ning (), samt •Näringslivets perspektiv och bedömning av den egna utveck- lingen framöver samt dess betydelse för elanvändningen (). 5.3.2Kommande rapport om den långsiktiga ekonomiska utvecklingen I en kommande rapport som kommer att utgöra en bilaga till den kommande analyseras den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Strukturomvandlingen bestäms av utveck- lingen av efterfrågebilden och produktivitetstillväxten i närings- livets branscher. Näringslivet delas in i 17 branscher och produk- tivitetstillväxten, mätt som förädlingsvärde per arbetad timme, i varje bransch skrivs fram, delvis baserat på den historiska trenden. Efterfrågan på varor och tjänster i de olika branscherna beräknas givet de makroekonomiska parametrarna. Utvecklingar i branscherna beräknas med hjälp av EMEC-modellen, en allmän jämviktsmodell som använder för att bland annat bedöma sam- hällsekonomiska konsekvenser av skatter och regleringar på miljö- området. Tre scenarier beskrivs för svensk ekonomi. Dels ett basscenario, dels två känslighetsscenarier: ett där tjänstekonsumtionen ökar snabbare än i basscenariot till följd av en standardhöjning i offentligt tillhandahållna tjänster, och ett där elpriserna i förväntas vara högre till följd av en mer ambitiös klimatpolitik. Dessa tre scenarier sammanfattas översiktligt nedan. 30 EMEC står för Environmental medium term economic model. En beskrivning av modellen finns i (2006). Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Basscenariot utgår från bedömning av den makroekonomiska utvecklingen, jämför Tabell 5.2. Den domine- rande trenden är att BNP-tillväxten bedöms vara svagare för peri- oden –2040 jämfört med perioden –2013. Detta beror i huvudsak på att antalet arbetade timmar kommer att växa svagare efter 2014 vilket i sin tur beror på att antalet personer i arbetsför ålder kommer att öka långsammare . Tabell 5.2 Scenario för makroekonomisk utveckling, genomsnittlig årlig procentuell förändring Källa: Kommande LU15-bilaga om den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Utvecklingen av hur branscher bidrar till BNP, mätt som föräd- lingsvärde och antalet arbetade timmar, skiljer sig åt mellan olika branscher. Detta får till följd att näringslivsstrukturen förändras . Bakom detta ligger framskrivningar av antaganden om skillnader i möjlighet att effektivisera verksamheten. Detta påver- kar produktiviteten och efterfrågan på branschernas varor och tjänster, vilket påverkas av den ekonomiska utvecklingen i och omvärlden. Även internationell konkurrens spelar en stor roll för den framtida näringslivsstrukturen. För vissa branscher finns möjligheten att förlägga sin produktion utomlands, bl.a. beroende på transportkostnaders andel av produktionsvärdet samt lokal till- gång till insatsvaror. Många av de trender som observerats under de senaste årtion- dena kommer i basscenariot att fortsätta . Tjänste- sektorn fortsätter att växa snabbare än varuproduktionen, både mätt som det sammanlagda förädlingsvärdet och som antal arbetade timmar. stod varuproducenter för av föräd- Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv lingsvärdet och av antal arbetade timmar. hade dessa andelar minskat, en trend som fortsätter till 2040 i scenariot då varuproducenter står för av föräd- lingsvärdet och antalet arbetade timmar, se Tabell 5.3. Tabell 5.3 Förädlingsvärde och antal arbetade timmar i näringslivet, procent av totala näringslivet, förädlingsvärde i löpande priser Järn- och andra metallverk El, värme, vatten, m.m. 55–56, Källa: Economics baserat på kommande LU15-bilaga om den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Bakom dessa bredare trender döljer sig dock skillnader mellan olika delar av näringslivet. Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv Produktionen och sysselsättningen inom gruvindustrin förväntas stiga igen. Detta efter en minskning , som till viss del berodde på låg efterfrågan under lågkonjunkturen som följde finanskrisen . Den förväntade ökningen baseras på att efter- frågan på stål och andra metaller förväntas öka . En stor del av detta drivs av efterfrågan på stål från . Stål och metall handlas på en global marknad, men behovet av att ha produktionen nära gruvorna gör att det är svårare att flytta produktionen utomlands jämfört med andra branscher. Det har skett omfattade nyinvesteringar inom gruvindustrin . Produktiviteten i branschen har minskat, eftersom dessa investeringar ännu inte har gett avkastning på det kapital och den arbetskraft som tagits i anspråk. I takt med att nya gruvor öppnar förväntas dock produktiviteten att öka. Även efterfrågan på massa- och pappersvaruindustrins varor för- väntas öka . Jämfört med tidigare kan dock varu- sammansättningen förändras, t.ex. genom en ökad produktion av biobränsle. Precis som för andra råvarubaserade och kapitalinten- siva industrier är det ofta svårt att på kort sikt flytta produktionen utomlands, vilket talar för att skogsindustrin kommer att finnas kvar i . Kemi- och läkemedelsindustrin kommer att fortsätta att bidra till den starka tillväxt i förädlingsvärdet som uppvisats sedan 1990- talets början, förutsatt att kan behålla och utveckla indu- strin . Det medges dock att branschen är svår att förut- säga, men produktivitetstillväxten förväntas vara fortsatt hög till följd av produkt- och processutveckling. Möjliga framtida produkt- områden som kan komma att växa är produktionen av biobaserad etanol och metanol. En hög produktivitetstillväxt inom petroleum- raffinaderier kan även förväntas fortsätta. Stora investeringar i raffi- naderier ökar sannolikheten för att produktionen stannar i . Järn- och stålverk upplevde en dramatisk produktionsnedgång efter finanskrisen. Den globala efterfrågan på stål och andra metall- produkter minskade kraftigt i den globala lågkonjunktur som följde. Detta stod i stark kontrast till den expansion av produktions- kapacitet som skett åren innan finanskrisen. Den överkapacitet som finns antas komma att leva kvar framöver, men Ekonomins strukturomvandling i ett elanvändningsperspektiv rationaliseringar och nedläggningar av mindre enheter är trolig. De metallverk som blir kvar förväntas specialisera sig på produkter med högre produktionsvärde. Som andel av antal arbetade timmar och sammanlagt förädlingsvärde förväntas produktionen fortsätta minska, även om det sker en produktivitetsökning i branschen. Utvecklingen inom jordbruket och livsmedelsindustrin är nära sammankopplade. Antalet arbetade timmar har minskat inom jord- bruket och produktivitetstillväxten har varit hög. En liknande utveckling har skett i livsmedelsindustrin. Framställningen av bearbetade livsmedel sker i regel nära råvarornas framställning, eftersom det är svårt att transportera livsmedel över långa sträckor. Detta talar för att produktionen kommer att finnas kvar i . En befolkningsökning runt om i världen bör även leda till fortsatt efterfrågeökning. Både jord- och skogsbrukets samt livsmedels- industrins andel av näringslivets produktion och sysselsättning förväntas dock minska till 2040. Inom den övriga varuproducerande delen av näringslivet är bilden splittrad.