sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Kvinnor utför i genomsnitt fem och en halv timmes betalt arbete medan män förvärvsarbetar per vardag. Under ett vanligt helg- dygn utför såväl kvinnor som män ungefär en timmes betalt arbete. På veckoslut och , däremot, är den näst mest omfattande aktiviteten fri tid. Den fria tiden omfattar aktiviteter som ger vila och återhämtning som exempelvis att träna, läsa, se på TV och gå på bio och andra aktiviteter. Fri tid omfattar också sociala aktivi- teter som föreningsaktiviteter och att träffa vänner. Generellt sett har män mer fri tid än kvinnor. På vardagar är skillnaden mellan könen inte stor (), men har män nästan mer fri tid än kvinnor. Det innebär att män har mer tid än kvinnor för återhämtning och vila, som deras totala arbetstid är något mindre än kvinnors. Det obetalda arbetet omfattar hem- och omsorgsarbete. I begrep- pet hem- och omsorgsarbete avses hushållsarbete, underhållsarbete (sköta tomt och trädgård, renovera hus, tvätta bil m.m.), omsorg om egna barn, omsorg om andra, inköp av varor och tjänster, annat hemarbete och resor i samarbete med hemarbete. Tabell 6.1 visar att det obetalda arbetet, generellt sett, upptar mer av kvinnors än mäns tid på både vardagar och . Skillnaden mellan könen är större på vardagar – då kvinnor i genomsnitt ägnar mer åt obetalt arbete än män – än då kvinnor utför mer obetalt arbete än män. till omfattning avspeglar köns- skillnaderna i obetalt arbete skillnaderna i fri tid. För kvinnorna innebär den större mängden obetalt arbete mindre fri tid. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Tabellen visar också hur den genomsnittliga tidsanvändningen med avseende på kön har utvecklats . Det första som kan noteras är att de olika huvudaktiviteternas relativa storlek är kon- stant. Den största kategorin – personliga behov – förändras endast marginellt. Könsskillnaderna är ganska små och stabila i det att kvin- nor lägger mer tid på personliga behov än män. Detta beror delvis på att kvinnor, till skillnad från vad många tror, i genomsnitt sover mer än män.42 Mellan 2000/01 och 2010/11 minskade skillnaden mellan kvinnor och män vad gäller totalt arbete . Denna förändring var en fortsättning på en utveckling som började . Det bör dock noteras att medan kvinnornas minsk- ade totala arbetstid beror på att de ägnar mindre tid åt obetalt hem- och omsorgsarbete förklaras männens minskade totalarbetstid av att de ägnar mindre tid åt betalt arbete. Kvinnor ökade tiden för betalt arbete under vardagar med 36 minu- ter mellan 2000/01 och 2010/11, och och 33 minuter.43 minskade män tiden för betalt arbete , och 13 minu- ter och . Båda dessa förändringar var en fort- sättning på den utveckling som hade börjat . För kvinnors del är förändringen mellan 2000/01 och 2010/11 statistiskt signifikant, medan förändringen för män är mer osäker. Vidare är förändringen för kvinnornas del förknippad med att en större andel kvinnor faktiskt utförde betalt arbete 2010/11 jämfört med tidigare.44 För män är den mer långsiktiga förändringen statistiskt signifikant, vilket tyder på en utjämning mellan könen på lång sikt vad gäller betalt arbete. Parallellt med att kvinnors tid för betalt arbete ökade mellan 2000/01 och 2010/11, minskade deras tid för obetalt arbete under vardagar och under helger.45 Män ökade 42Kvinnors och mäns dygnsrytmer är däremot väldigt lika, på både vardagar och . 43Kvinnor ökade även tid för betalt arbete och veckoslut. 44Denna typ av förändring som innebär att fler utövar en aktivitet kallas förändring på den extensiva marginalen och skiljer sig från förändring på den intensiva marginalen som innebär att de som ägnar sig åt en aktivitet, till exempel förvärvsarbete, gör mer av den, det vill säga arbetar fler timmar. 45Kvinnor minskade tiden för obetalt arbete under vardagar och /01 och /11, och och /01 och /11. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet sin tid för obetalt arbete under vardagar och under helger.46 Dessa förändringar är sta- tistiskt signifikanta. Utvecklingen som hade startat fortsatte därmed. De kvinnor som utförde hem- och omsorgsarbete ägnade mindre tid åt dessa aktiviteter , som de män som utförde obetalt arbete lade något mer tid på detta. Resultatet är att det obetalda arbetet – även om det är fortsatt ojämnt fördelat – håller på att jämnas ut både och . Det obetalda hem- och omsorgsarbetet är dock ojämnt fördelat mellan de olika livsfaserna. Tabell 6.2 visar hur det obetalda arbetet under en genomsnittlig vecka fördelar sig efter livscykel för kvinnor och män i åldern 20–. 46 Män ökade tiden för obetalt arbete under vardagar och /01 och /11, och och /01 och /11. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Tabell 6.2 Tid för obetalt arbete för personer 20–efter livscykel 2010/11. Timmar och minuter . Jämförelse med 1990/91 och 2000/01 Diff 2000/01 Diff 1990/91 Ensamstående 20–44 år ja (-) ja (-) Sammanboende 20–44 år ja (+) ja (-) Ensamstående 45–64 år ja (-) Sammanboende 45–64 år ja (-) ja (+) ja (-) ja (+) med barn 7–17 år ja (-) med barn 7–17 år ja (-) ja (+) ja (-) Källa: SCB, Tidsanvändningsundersökningen. Av tabell 6.2 framgår att det obetalda arbetet tar olika mycket tid i anspråk för kvinnor och män och för individer i olika livsfaser, fram- för allt avseende familjebildning.47 Yngre personer och personer utan barn ägnar mindre tid åt hem- och omsorgsarbete än vad äldre personer och föräldrar med små barn gör. Detta gäller oavsett kön. Småbarnsföräldrar – framför allt småbarnsmödrar – uppvisar störst skillnad gentemot övriga grupper vad gäller mängden utfört obetalt arbete. Mellan 2000/01 och 2010/11 minskade nästan alla redovisnings- grupper bland kvinnor (utom ensamstående småbarnsmödrar) sin tid för obetalt arbete, men förändringarna är inte statistiskt signi- fikanta. Det är de emellertid om vi jämför . minskade så gott som alla kvinnor, 47 Stanfors (2015). Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet oavsett livscykelfas, tiden för obetalt hem- och omsorgsarbete på ett reellt sätt.48 Men även män ändrade sig, fast i motsatt riktning. Mellan 2000/01 och 2010/11 är den generella trenden bland män en ökning av tiden för obetalt arbete (i alla redovisningsgrupperna utom de yngre ensamstående utan barn). Förändringarna är särskilt stora och statistiskt signifikanta bland sammanboende män i åldern 20–, både bland dem utan barn och bland dem som har små barn. Om vi ser till hela perioden /91 är det dock bara de sammanboende småbarnsfäderna som uppvisar en reell förändring i meningen ökad tid för obetalt arbete. Tabell 6.3 Tid för obetalt arbete för personer 20–efter aktivitet 2010/11. Jämförelse med 1990/91 och 2000/01 Diff 2000/01 Diff 1990/91 ja (-) ja (+) ja (-) ja (+) ja (-) ja (+) ja (-) ja (+) ja (-) ja (-) ja (+) ja (-) ja (-) ja (+) ja (-) ja (+) ja (-) ja (-) ja (-) Omsorg om egna barn ja (+) ja (-) ja (+) ja (-) ja (-) Inköp av varor och tjänster ja (+) ja (+) Resor i samband med hemarbete ja (-) ja (+) ja (-) Not: Observera att alla olika hushållsaktiviteter inte är listade. Källa: SCB, Tidsanvändningsundersökningen, 1990, 2000, 2010. Tabell 6.3 visar hur det obetalda arbetet under en genomsnittlig vecka fördelar sig efter aktivitet för kvinnor och män i åldern 20– . Kvinnor och män utför olika mycket obetalt arbete och de utför också olika slags arbetsuppgifter. Kvinnor utför i genomsnitt 48 Förändringen mellan 1990/91 och 2010/11 är dock inte statistisk signifikant för ensam- stående kvinnor 20–44 utan barn och ensamstående mödrar med barn 7–. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet betydligt mer hushållsarbete än män. I detta arbete ingår framför allt städning, tvätt och sysslor relaterade till maten, dvs. inköp av mat, matlagning, dukning och diskning. utför kvinnor mer hushållsarbete än män. Kvinnor utför i genom- snitt mest av de flesta hushållssysslorna, men de största skillnaderna mellan könen avser tid för matlagning och städning. Skillnaderna är betydligt mindre vad gäller diskning och dukning. Kvinnor ägnar sig också mer åt barnomsorg och lägger mer tid på inköp. Män utför mer underhållsarbete. I detta arbete ingår sysslor som att klippa gräset, tvätta bilen eller laga saker, men också att skjutsa familjemedlemmar till aktiviteter, betala räkningar m.m. Jämfört med 2000/01 (och även med 1990/91) har hushålls- arbetet blivit jämnare fördelat mellan könen, detta som ett resultat av att kvinnor har minskat sin tid för hushållsarbete. Framför allt är det matlagning och städning som tar mindre tid i anspråk. I sin rapport till utredningen diskuterar några tänkbara förklaringar till dessa förändringar. Resultaten kan antingen tyda på att matlagningstekniker har blivit effektivare och att färdigmat och inhyrd städhjälp har blivit allt vanligare eller att normerna för vad som är en vällagad måltid och ett rent och välstädat hem har för- ändrats. Medan mikrovågsugnar, mixrar, halvfabrikat och färdiga måltider har blivit mer vanligt förekommande i butiker och hem är det inte vanligt att använda sig av inhyrd städhjälp på regelbunden basis, inte ens efter det så kallade RUT-avdragets införande 2007.49 Enligt Stanfors är det sannolikt flera faktorer som bidrar till för- ändringar i tidsåtgång för hemarbete. Såväl utbud av varor och tjänster som normer är verksamma i förändringsprocessen. Det faktum att minskningen av tiden är generell och inte sker genom en förändring av den tid som kvinnor respektive män ägnar åt sådant arbete tyder på att normer och förändrade uppfattningar om standard spelar stor roll för minskningen av tiden för hushållsarbete. Av bidrag till JA-delegationen framgår att hus- hållets sammansättning är den enskilt viktigaste faktorn för fördel- ningen av hushållsarbetstid.50 Kvinnor och män utför ungefär lika mycket hushållsarbete innan de får barn. Detta gäller både ensam- stående och sammanboende utan barn. 49Halldén och (2014). 50Boye (2014) i SOU 2014:28. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet kvinnor mer tid åt tvätten och män mer tid åt underhållsarbetet. När kvinnor och män flyttar ihop omfördelar män sin hushålls- arbetstid så att de ägnar mindre tid åt tvätten och mer tid åt under- hållsarbetet. Mäns hushållsarbete blir således mer traditionellt när det blir sambor. Förändringar av familjesituationen, som t.ex. ett barns födelse, inverkar på såväl den totala hushållsarbetstiden som hur fördelas mellan olika sysslor. När kvinnor och män blir föräldrar ökar den totala tiden för hushållsarbetet för kvinnor markant, se figur 6.3. Figur 6.3 Hushållsarbete bland kvinnor och män i olika hushållstyper Not: Hushåll utan barn uppdelade i yngre, dvs. under , och äldre, dvs. minst en partner är eller äldre. Källa: (2014). Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Också mäns hushållsarbete ökar när de blir föräldrar, som deras underhållsarbete minskar efter att de har fått barn.51 Även om mäns totala tid för hushållsarbete är oförändrad, har fördelningen av tiden på olika sysslor blivit något mindre tradi- tionell. Det skulle kunna tyda på att fäder anpassar sitt hushålls- arbete till de förändrade krav och behov som ett barn för med sig. Enlig är denna förändring positiv för jämställdheten i såväl familjen som samhället i övrigt, bl.a. eftersom det kan bidra till att rutinartat hushållsarbete kan bli mindre kvinnligt könsmärkt.52 poängterar dock att det är problematiskt om endast kvinnors totala hushållsarbetstid påverkas av föräldraskapet. Arbetsbelast- ningen riskerar då att bli hög för många mödrar, vilket i ett längre perspektiv kan leda till ökad sjukfrånvaro. Det kan också leda till att kvinnor går ned i arbetstid för att undvika alltför hög arbets- belastning, vilket i sin tur får ekonomiska konsekvenser på både kort och lång sikt. Social klass och utbildning spelar också roll för fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Sannolikheten att par delar lika på hushållsarbetet är som högst för par där båda har en högre tjänstemannaposition.53 Högutbildade män utför fler timmar hushålls- arbete och en större andel av hushållsarbetet än män med lägre utbildning. För alla par, oavsett klass, är det dock vanligast att kvin- nan utför mer hushållsarbete än mannen. En förklaring till samban- den mellan utbildning och hushållsarbete kan vara att människor med högre utbildning tenderar att ha mer jämställda attityder än andra. Det kan också förhålla sig så att de har större möjligheter att leva jämställt, bl.a. genom att de har ekonomiska resurser som gör det möjligt att minska den totala hushållsarbetstiden i hemmet. Att ha likartade yrkesarbetsförhållanden kan också ha betydelse. Det finns även påtagliga skillnader mellan kvinnor och män när det gäller den tid de tillbringar med sina barn. Pappor tillbringar mindre tid med barnen än mammor under vardagar. Detta förhållande har en koppling till mäns mer omfattande för- värvsarbete och kvinnors deltidsarbete.54 , då mam- mor och pappor förvärvsarbetar ungefär lika mycket, tillbringar 51Boye (2014) i SOU 2014:28. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet papporna ca mindre tid med barnen än mammorna. I familjer med enbart pojke/pojkar ägnar pappor mindre tid åt hem- arbete och mer tid åt att titta på TV tillsammans med barnen än mammor. Utredningen och jämställdhet (SOU 2014:6) konsta- terar att det finns tendenser som pekar mot att jämställdhet har en tydlig koppling till attityder. Ju positivare attityd till jämställdhet desto mer jämställt handlande.55 Jämställdhet har också kopplingar till utbildnings- och inkomstnivå: ju högre utbildning desto mer jämställt i hemmet. Män med medelinkomster (oavsett om de ligger i högsta eller lägsta skikten) har ett mer jämställt agerande. Som diskuterades i det föregående kapitlet om ekonomisk jämställd- het förändras kvinnors och mäns situation på arbetsmarknaden när de blir föräldrar. Föräldralivet får konsekvenser för både karriären och löneutvecklingen. Mäns karriärer och löner tenderar att påverkas positivt av föräldraskapet, medan det motsatta gäller för kvinnor.56 Kvinnor och män som har barn har totalt sett högre genom- snittslön än kvinnor och män som inte har barn. Både kvinnor och män får dock en försämrad löneutveckling under föräldraledigheten. I snitt är ett halvårs uttag av föräldrapenning kopplat till en för- sämrad löneutveckling på cirka en halv procent.57 Det gäller för båda föräldrarna givet att de tar ut en lika lång ledighet. Eftersom kvinnor tar ut fler föräldrapenningdagar än män, blir dock det sammantagna lönetappet större för kvinnor än för män.58 bidrag till JA-delegationen visar att det framför allt är högutbildade kvinnor och män som förlorar på att vara frånvarande från arbetsmarknaden.59 De långsiktiga effekterna av föräldraförsäkringen skiljer sig mellan kvinnor och män. Av analys framgår också att lönegapet ökar när barnet är cirka två år.60 En förklaring kan vara att kvinnor får en sämre löneutveckling jämfört med män när de kommer till- 56Evertsson (2014) i SOU 2014:28. 58Evertsson (2014) i SOU 2014:28. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet baka till arbetet efter föräldraledigheten. Kvinnor kommer sedan inte i kapp och lönegapet ökar . Ökningen kan bero på att många får fler barn och att främst mammor då tar ut ytterligare föräldra- ledighet och ökar sitt deltidsarbete. Kvinnor tar dessutom ut mer ledighet för vård av sjukt barn vilket gör att deras närvaro på jobbet kan uppfattas som osäker. Liknande slutsatser dras i IFAU:s studie Glastaket och föräldra- försäkringen i ,61 i vilken löneskillnaden mellan kvinnor och män har undersökts och dess samband med uttag av föräldraledig- het. I studien konstaterar författarna att glastaket62 har minskat , men att det finns kvar. Glastaket finns dock bara för tjänstemän, inte för arbetare. Det finns både i privat och offentlig sektor och är särskilt framträdande i , och det ökar med ålder och efter första barnets födelse. I likhet med analys visar studien att det finns ett negativt samband mellan uttag av föräldraledighet och lön. Den negativa relationen mellan uttag av föräldraledighet och lön är större för anställda med höga löner och större för pappor än för mammor. Studien visar även att mödrar som koncentrerar sin föräldraledighet till tiden nära efter födseln tjänar mer än mödrar som sprider ut sin ledighet . Författarna skissar även på några tänkbara orsaker till att kvinnor högre upp i lönefördelningen och som koncentrerar sitt uttag av föräldraledigheten tjänar mer jämfört med kvinnor som sprider ut sitt uttag. Det kan dels handla om att dessa kvinnor är mer karriär- inriktade och därför tjänar mer. Om man bara är borta från arbets- marknaden blir den s.k. deprecieringen av human- kapitalet mer begränsad. Att koncentrera sin föräldraledighet till tiden direkt efter födseln kan också ge signaler till arbetsgivaren om engagemang och karriärambitioner. Om arbetsgivaren däremot räknar med att alla kvinnor tar ut mycket föräldraledighet blir det svårare för enskilda kvinnor att signalera att de är karriärinriktade. Eventuellt har arbetsgivaren redan tagit det i beaktande när lönerna sätts (s.k. statistisk diskriminering). 61Albrecht, Thoursie och Vroman (2015). 62Med begreppet glastak menas i detta avseende att kvinnor har det svårare än män att uppnå höga löner. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Den ojämna fördelningen av ansvaret för hem och barn får konse- kvenser för såväl enskilda kvinnor och män som jämställdheten i arbetslivet generellt. Frågan om hur detta problem bör åtgärdas har varit föremål för politisk debatt och har också lett till ett flertal reformer. Enligt Inspektionen för socialförsäkringen ledde den första reserverade månaden (pappamånaden), som infördes , till ett mer jämställt uttag av föräldrapenningen.63 Mammors uttag av för- äldrapenningen minskade, medan pappornas uttag ökade. De grupper som ökade sitt uttag mest var de där relativt få pappor hade använt föräldrapenningen före reformen. Även den andra reserverade månaden hade en tydlig utjämnande effekt på fördelningen mellan könen. har debatten om hur föräldraförsäkringen kan bli mer jämställd fortsatt. tillsattes exempelvis en utred- ning om föräldraförsäkringen, vars huvudförslag var att försäkringen skulle tredelas och utökas med en månad. Förslaget genom- fördes aldrig. Däremot infördes en s.k. jämställdhetsbonus 2008. Om föräldrar delar lika på föräldrapenningen får de en icke skatte- pliktig bonus, en jämställdhetsbonus. Reformen syftade till ett mer jämställt föräldrapenningsuttag genom att ge ekonomiska incita- ment för föräldrar att dela mer lika. Jämställdhetsbonusen har dock enligt en utvärderande studie inte lett till några tydliga effekter på föräldraledighetsuttaget.64 Regeringen föreslår i proposition (prop. 2014/15:124) att antalet bonusdagar ska sänkas lika mycket som antalet reserverade dagar höjs med inom föräldrapenningen.65 som jämställdhetsbonusen infördes, introducerades också möjligheten till vårdnadsbidrag. Vårdnadsbidraget är frivil- ligt för kommuner att införa och ger en ersättning om maximalt per barn som vårdas i hemmet, eller som ersättning för privat barnomsorg, fram till att barnet har fyllt . ansökte 6 755 personer om vårdnadsbidrag. Av dessa var en stor majoritet, , kvinnor. Av dem som använde bi- draget var strax över hälften kvinnor med förgymnasial och gym- 63Inspektionen för socialförsäkringen (2012). 64Duvander & (2012). 2014/15:124 föreslås också en tredje reserverad månad. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet nasial utbildning medan kvinnor med eftergymnasial utbildning ut- gjorde ungefär en tredjedel. Det är alltså vanligare att kvinnor med kortare utbildning använder sig av vårdnadsbidraget. Bland män är förhållandet det motsatta, män med eftergymnasial utbildning domi- nerar bland män som ansöker om vårdnadsbidrag. Mot bakgrund av denna utveckling har vårdnadsbidraget kritiserats för att det riskerar att minska kvinnors arbetskraftsdeltagande och försvaga deras position i arbetslivet.66 6.8Omsorgen om de äldre En form av omsorg som sällan uppmärksammas i studier av kopp- lingen mellan familj och arbete, är omsorgen om de äldre. I takt med en stigande medellivslängd, och därmed en allt större grupp äldre personer, har förutsättningarna för omsorgen om de äldre föränd- rats. Allt fler äldre får dessutom hjälp av en närstående, framför allt från medelålders barn och särskilt döttrarna.67 undersökningar av levnadsförhållanden (ULF-undersökningarna) visar att något fler kvinnor än män som är får hjälp av anhörig utanför hushållet.68 Bland personer i åldern 75–får av kvinnorna och 30 pro- cent av männen hjälp eller . I ålders- gruppen får av kvinnorna och av männen hjälp eller . Bland per- soner i åldern 75–får däremot män i större utsträckning än kvinnor hjälp av kommunen eller , männen och av kvinnorna. I åldersgruppen har skillnaden minskat något, av männen och av kvinnorna. De allra flesta kvinnor och män i åldern 75–som får hjälp av någon anhörig utanför hushållet får hjälpen av sin dotter; 52 pro- cent av kvinnorna och av männen.69 Många får också hjälp av en son, av kvinnorna och av männen. I åldersgruppen 65–får kvinnor företrädesvis hjälp av en dotter 66Szebehely (2014) i SOU 2014:28. 67Szehebely & Ulmanen (2012). 68SCB (2014a). Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och män av en son, av kvinnorna anger att de får hjälp av sin dotter och att de får hjälp av sin son. Av männen i samma åldergrupp anger att de får hjälp av sin son och att de får hjälp av sin dotter. I åldersgruppen 65–får fler kvinnor än män hjälp av annan anhörig/släkting eller bekant. Av statistiken framgår också att ensamstående personer i åldern (som behöver och får hjälp) får allt mer hjälp från anhörig eller bekant.70 fick av de ensamstående kvinnorna och av männen i denna åldersgrupp hjälp från övrig anhörig eller bekant. –2012, fick 22 pro- cent av kvinnorna och av männen motsvarande hjälp. minskade andelen kvinnor som fick kommu- nal hjälp, från till , medan andelen ökade för män, från till . I bidrag till JA-delegationen redovisas resultaten från den nationella enkätstudien och förvärvsarbete i medelåldern.71 Av studien framgår att en ungefär lika stor andel kvinnor som andel män ger anhörigomsorg. Den vanligaste hjälpen omfattar praktiska saker som skjutsning, reparationer och trädgårds- arbete. Andra former av hjälp som är vanliga är bl.a. städning, mat- inköp, tvätt eller matlagning, men också att hjälpa till med ekonomin och att ta kontakt med myndigheter. Mindre vanligt är att ge s.k. kroppsnära omsorg. Av enkätstudien framgår också att kvinnor ger mer omfattande hjälp än män. Bland kvinnor som hjälper en närstående minst en gång omfattar omsorgen , motsvarande siffra för män är . Den vanligaste omsorgsmottagaren är en äldre person, av omsorgsgivarna hjälper någon som är eller äldre, tre fjärdedelar av dem är en förälder. Av studien framgår även att mellan av dem som hjälper en närstående minst en gång uppger att deras omsorgsansvar har medfört svårigheter i det ordinarie yrkesarbetet: att hinna med arbetsuppgifterna, hålla arbetstider, delta i möten och ta på sig upp- drag. Detta är lika vanligt för kvinnliga som manliga omsorgsgivare. Kvinnliga omsorgsgivare påverkas dock mer än manliga i fråga om möjligheterna att fokusera på arbetet. Kvinnorna upplever i högre 70SCB (2014a). 71Szebehely (2014) i SOU 2014:28. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet grad än männen psykiska och fysiska påfrestningar och brist på tid för andra egna aktiviteter. Kvinnorna använder dessutom i högre grad än män kompledighet och semesterdagar för att hjälpa närstå- ende.