sou · H2B391 · 2015-01-01 00:00:00 — Mottagaren erhåller de uppgifter på personer som mottagaren har rätt att behandla enligt personuppgiftslagen. Personerna kan t.ex. avgränsas geografiskt (län, kommun, församling) eller åldersmässigt.7 Vid en ändring kan mottagaren av folkbokföringsuppgifter via Navet välja att aviseras hela folkbokföringsposten (totalpost) oavsett vilka uppgifter för en person som har förändrats eller att få endast de uppgifter som förändrats (ändringspost). Vid en totalpost går det inte att utläsa i aviseringsfilen vilka uppgifter på personen som har förändrats. Man kan dock välja, vid såväl totalpost som ändringspost, att posten innehåller en kod för de typer av ärenden som föranlett ändringen.8 Kod 1 representerar ett personnummerbyte.9 Av 5 kap. 5 § offentlighet- och sekretesslagen (2009:400), för- kortad OSL framgår att en myndighet genom en särskild anteckning får markera att det kan antas att en uppgift i en allmän handling inte får lämnas ut på grund av en bestämmelse om sekretess. 4Skatteverket, Navet. Avisering av folkbokföringsuppgifter. Allmän beskrivning, version 2.6, s. 18–19. 5Skatteverket, Navet. Avisering av folkbokföringsuppgifter. Allmän beskrivning, version 2.6, s. 14. 62 § förordning (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbok- föringsverksamhet. 7Skatteverket, Navet. Avisering av folkbokföringsuppgifter. Allmän beskrivning, version 2.6, s. 5. 8Skatteverket, Navet. Avisering av folkbokföringsuppgifter. Allmän beskrivning, version 2.6, s. 7. 9Skatteverket, Navet. Avisering av folkbokföringsuppgifter. Allmän beskrivning, version 2.6, Bilaga 1, s. 1. Folkbokföringen vid ändrad könstillhörighet kallad sekretessmarkering, görs på handlingen eller införs i hand- lingen om handlingen är elektronisk. Skyddade personuppgifter är ett samlingsbegrepp som använder för de olika skydds- åtgärderna sekretessmarkering, kvarskrivning och fingerade person- uppgifter. Av 22 kap. 1 § OSL framgår att uppgifterna i folkbok- föringsverksamheten i regel är offentliga. Sekretess gäller dock om det av särskild anledning kan antas att en person, eller någon när- stående, kan antas lida skada eller men om uppgifter om personen lämnas ut. (SOU 2009:75) beskriver hur folkbokföringssekretessen omfattar två typer av uppgifter. Det är för det första fråga om uppgifter som typiskt sett är mer känsliga och vars utlämnande kan medföra men för personen i fråga. Det kan exempelvis vara fråga om uppgift om ändrad könstillhörighet, adoption med mera. För det andra är det uppgifter som normalt är harmlösa men som på grund av speciella omständigheter i det enskilda fallet är känsliga. Som exempel på sådana uppgifter nämns namn, adress, personnummer, civilstånd och medborgarskap.10 När det gäller sekretessmarkerade uppgifter aviseras dessa endast till myndigheter som har en sekretessbestämmelse med minst samma skydd som folkbokföringssekretessen och som har begärt att få ta del av dessa uppgifter. Privatpersoner och företag får inte uppgifter om personer med sekretessmarkering och dessa finns inte heller med i SPAR. Sekretessmarkeringen aviseras till mottagarna tillsammans med övriga uppgifter om personen. Markeringen innebär alltså inte att sekretessbelagda uppgifter utesluts i aviseringen. Det är respektive myndighet som själv avgör, med hänsyn till verksamhetens behov, om den vill ha uppgifter om sekretessmarkerade personer. I Navet finns möjligheter att beställa färre uppgifter för sekretessmarkerade personer eller helt avstå från dem. När sekretessmarkeringen tas bort aviseras detta.11 Varje myndighet är ansvarig för sina personregister. Det innebär att det är myndigheten själv som bestämmer hur den ska hantera sekretessmarkerade uppgifter i sina register och vad som ska pre- senteras för användarna. Det finns ingen övergripande policy om 10SOU 2009:75, s. 397–398. 11Skatteverket, Navet. Avisering av folkbokföringsuppgifter. Allmän beskrivning, version 2.6, s. 4. Se också SOU 2009:75, s. 431. Folkbokföringen vid ändrad könstillhörighet hur myndigheter ska behandla uppgifter om sekretessmarkerade personer.12 Fråga om sekretessmarkerade uppgifter ska lämnas ut eller inte prövas av respektive myndighet med stöd av bestämmel- serna i OSL. Det finns inga formella krav för att få en sekretessmarkering. Någon form av intyg, exempelvis från polis eller socialtjänst, eller annan utredning som styrker åberopade förhållanden bör finnas med som underlag för bedömning. Det framgår inte av själva markeringen vilken uppgift i folkbokföringen som kan vara känslig. Markeringen fungerar som en varningssignal så att en noggrann prövning görs innan uppgifter om personen lämnas ut. Omprövning av sekretessmarkeringen sker vanligen . Den skyddade personen ska därvid redogöra för de aktuella förhållan- dena varvid det prövas om skyddet ska vara kvar. En sekretess- markering innebär inte att exempelvis rättsvårdande myndigheter är förhindrade att komma i kontakt med personen. Myndigheter som av legala skäl behöver uppgifterna får det.13 8.4Skatteverkets registreringar i samband med ändrad könstillhörighet tillhandahåller ingen egen information till de som ändrar könstillhörighet, utan individen får i regel information från behandlande läkare och Socialstyrelsen.14 När en uppgift om ny könstillhörighet kommer från Rättsliga råd registre- ras den i folkbokföringen som en personnummerändring. Tilldel- ningen av det nya personnumret sker slumpvis på maskinell väg utifrån den beslutade könstillhörigheten. Efter en registrering av personnummerändring på grund av ändrad könstillhörighet finns uppgifter som är känsliga, eftersom de indirekt visar att en ändring av en persons juridiska kön har ägt rum. Vid aviseringen av folkbok- föringsuppgifter, via Navet, till andra myndigheter avseende en per- son med ändrad könstillhörighet framgår personnummerändringen 12SOU 2009:75, s. 431–432. 13Skatteverket, Navet. Avisering av folkbokföringsuppgifter. Allmän beskrivning, version 2.6, s. 21–22. 14Avsnitt 8.4 bygger på information som erhållits efter kontakt med . Diarie- nummer: S 2014:03/2014/10 och S 2014:03/2014/11. Folkbokföringen vid ändrad könstillhörighet och en hänvisning görs till det tidigare personnumret. Någon upp- gift om varför personnumret har ändrats finns inte. Behandlingen av personuppgifter sker därefter med stöd av det nya personnumret utifrån de regler som gäller för respektive verksamhet. Ärendet från Rättsliga rådet är sekretessbelagt, vilket innebär att i sin tur diarieför ärendet och sekretessmarkerar det. Personen får en förfrågan från skattekontoret om skyddade person- uppgifter, dvs. en sekretessmarkering för personen i folkbokföringen. Det är olika hur man vill göra. Begär man skyddade personupp- gifter aviseras detta ut. Statens personadressregister skickar där- efter ingen uppgift för personens räkning, med undantag för att det omfrågade personnumret har sekretess. För den enskilda individen är detta i många fall opraktiskt, eftersom det blir svårt för den som har bytt personnummer att få detta uppdaterat hos privata aktörer såsom banker eller försäkringsbolag. Det nya personnumret är efter ändringen det enda personnumret som framgår för personen vid en sökning i folkbokföringsregistret. Det gamla personnumret finns kvar som en tidigare uppgift i registret, med det presenteras inte vid en sökning på personen. Ändringen av personnumret har inte bara betydelse för den som har ändrat könstillhörighet. Den enskildes relationer till andra per- soner i folkbokföringen påverkas också. I personbilden för föräld- rarna till den som har ändrat könstillhörighet presenteras uppgift- erna om relationen så som de såg ut fram till dess att könstillhörig- heten ändrades. Det är alltså personens gamla personnummer som framgår av föräldrarnas personbild. Även i personbilden för ett barn till den som har ändrat könstillhörighet presenteras de uppgifter som gällde före ändringen. Barnets mor och far visas alltså med de gamla personuppgifterna, dvs. med både det tidigare namnet och det tidigare personnumret. Uppgifterna om vem som är barnets vårdnadshavare ändras inte. Barnet har i folkbokföringen en vård- nadshavare med ett gammalt personnummer, vilket är en missvis- ande uppgift. Att de gamla personuppgifterna visas i personbilden innebär enligt vissa administrativa hinder. När en förälder till en person som har ändrat könstillhörighet avlider presenteras de gamla uppgifterna från tiden före personen bytte kön. Detta får till följd att aktuellt namn och personnummer för den som har ändrat könstillhörighet saknas i dödsfallsintyg och i släktutredning. Folkbokföringen vid ändrad könstillhörighet som har ändrat könstillhörighet och fått nytt personnummer måste i samband med upprättande av bouppteckning och i olika försäk- ringsärenden själv lämna ut uppgifter om personnummerbytet. Enligt upplevs detta som besvärande för den som mist en förälder. Den enskilde kan styrka personnummer- bytet med hjälp av ett registerutdrag från folkbokföringen. Ett barns personbild i folkbokföringsdatabasen utvisar något mycket viktigt, nämligen vem som är barnets vårdnadshavare. Eftersom personbilden för ett barn till den som har ändrat köns- tillhörighet visar de gamla personuppgifterna är uppgifterna i folk- bokföringen missvisande. Vårdnadshavaren anges med ett gammalt personnummer. När t.ex. ett personbevis ska utfärdas för ett minder- årigt barn, innehåller det personbeviset inte en aktuell uppgift om förälderns namn och personnummer. Vidare kan det vara svårt för aviseringsmottagare, som t.ex. skolor, att se och förstå vem som är barnets vårdnadshavare när en förälder har ändrat könstillhörighet. Uppgifterna är missvisande, trots att den som har ändrat könstill- hörighet inte har upphört att vara vårdnadshavare för barnet.15 8.5Kritik mot registreringar i samband med ändrad könstillhörighet Frågan om registreringar i folkbokföringsdatabasen när en person har ändrat könstillhörighet är inte reglerad i lag. har två avgöranden från förvaltningsrätterna kommit att beröra registreringar i folkbokföringen för personer som har ändrat könstillhörighet och deras barn. De två avgörandena bidrar enligt vår bedömning med viktig information om kritik som kan riktas mot registreringar av personer som har ändrat könstillhörighet. Det första avgörandet, från Förvaltningsrätten i , är belagt med sekretess och den information som kan utläsas av själva domen är därför väldigt begränsad.16 Avgörandet kommenteras emellertid i ett av RFSL:s pressmeddelanden. Av pressmeddelandet framgår bland annat att Förvaltningsrätten i konstaterat 15Avsnitt 8.4 bygger på information som erhållits efter kontakt med . Diarie- nummer: S 2014:03/2014/10 och S 2014:03/2014/11. 16Förvaltningsrätten i , mål nr 24685-13, meddelad i . Folkbokföringen vid ändrad könstillhörighet att gjorde fel när det registrerade en transsexuell man, som fött barn, som barnets mor. Detta innebär enligt RFSL att rätten håller med den klagande om att en registrering av honom som barnets mor innebär, att hans könstillhörighet inte erkänns fullt ut, och att hans rätt till skydd för privatliv väger tyngre än behovet av registrering av en biologisk mor till varje barn. Vidare betonar RFSL att domstolen tydligt konstaterar att avsaknad av uttrycklig reglering och den rättsosäkerhet som detta medför i den mån det är möjligt inte ska drabba den enskilde.17 I det andra avgörandet, från Förvaltningsrätten i , har rätten valt att behandla sekretessfrågan på ett annat sätt än Förvalt- ningsrätten i och betydligt mer information om omstän- digheterna i målet kan därför utläsas. Vi har valt att redogöra ingående för innehållet i det aktuella avgörandet och den fråga som aktualiseras är huruvida en juridisk man, som fött barn då han fort- farande var juridisk kvinna, senare kan registreras som barnets far i folkbokföringen.18 Bakgrunden i målet är att har beslutat ett tilldela en man ett nytt personnummer. Beslutet från sida är en följd av att fastställt att personen tillhör manligt kön. A har alltså tilldelats ett nytt juridiskt kön enligt könstill- hörighetslagen. A har ett barn, B. När A tilldelats ett nytt person- nummer, på grund av sin ändrade könstillhörighet, beslutade , enligt sina registreringsrutiner, att inte ändra A:s tidigare personnummer, namn och relation som biologisk mor i barnets personbild. Det angavs dock att personnumret var gammalt och som en följd av detta plockades uppgiften om vårdnadshavare bort. registrerade sedermera en AP-relation, det vill säga en annan person relation i barnets personbild. 17Pressmeddelande RFSL, , /?p_324&aid=12667 18Förvaltningsrätten i , mål nr 11453-13, Meddelad i , . Folkbokföringen vid ändrad könstillhörighet relation visar mannens nya personnummer och att han är vårdnads- havare för barnet. Bakgrunden till att mannen i barnets personbild fortsatt står registrerad som biologisk mor är, enligt , att en kvinna som föder barn är att betrakta som barnets mor. Enligt förändras inte detta av att mannen har fått sin könstillhörighet ändrad.19 Yrkanden och skäl för yrkandena Mannen och barnet överklagar beslut och yrkar i första hand rättelse av uppgifterna i folkbokföringsregistret genom att mannen (A) registreras som far till barnet (). I andra hand yrkar de på att mannen registreras på ett sätt som ger hans köns- tillhörighet rättsligt erkännande fullt ut. A yrkar vidare att hans personbild ändras/rättas så att hans tidigare personnummer och namn inte framgår av den samt att hans tidigare personnummer och namn avregistreras från folkbokföringen på hans adress. Som skäl för yrkandena anges att relationen mellan mannen och hans barn i folkbokföringen är felaktig och strider mot Skatte- verkets uppdrag att ha korrekta och uppdaterade uppgifter i folk- bokföringen. Den strider också mot andra av rättsordningen erkända intressen, såsom rätten till respekt för privatliv, integritet och rätten för mannen att få fullt erkännande av sin könstillhörighet. Mannen är far till barnet. Han har genomgått ett könsbyte till manligt kön och han lever som man. Att har registrerat de nuvarande personuppgifterna under vårdnadshavare, men även registrerat mannen som biologisk mor till barnet medför pro- blem vid alla de tillfällen när mannen ska styrka sin relation till barnet. Felaktigheterna i folkbokföringen har skapat problem och förvirring i alla sammanhang där vårdnadshavare behöver identifie- ras såsom vid kontakt med skola, apotek, hälso- och sjukvård samt övriga myndigheter. Detta innebär att mannen tvingas att berätta om sin ändring av personuppgifter, vad som föranlett denna och förklara situationen. De som har tillgång till den aktuella registre- ringen och informationen om föräldraskapet får se att A, med man- ligt juridisk kön och personnummer, är registrerad som barnets 19 Förvaltningsrätten i , mål nr 11453-13, Meddelad i , . Folkbokföringen vid ändrad könstillhörighet Det sätt som han tvingas upplysa myndigheter om sin könskorrigering och sitt juridiska könsbyte kan inte anses förenligt varken med eller med Europakonven- tionens skydd för respekten för privat- och familjelivet. Skatte- verkets förfarande strider mot dessa konventioner och ett ofrivilligt avslöjande av A:s könskorrigering strider även mot OSL som syftar till att skydda uppgifter om bland annat ändrad könstillhörighet. Om A i stället registrerades korrekt som far och namnfrågor och medborgarskapsfrågor följde den stadgade ordningen skulle inte samma avslöjande kunna ske. begrepp vid registre- ringen av relationen förälder och barn, biologisk mor och bio- logisk far har skapats utifrån verkets tolkning av lagstiftningen. Dessa begrepp som har definierat existerar dock inte i lagstiftningen och passar inte heller alla människor, eller ger inte en korrekt beskrivning av verkligheten. En grupp som begreppen inte passar är transsexuella personer och andra transpersoner. Det sätt som har valt att registrera föräldraskap för dessa per- soner strider således mot gällande rätt. begrepp och begreppsanvändning är inte verklighetsanpassat och drabbar personer som har ändrat könstillhörighet på ett negativt sätt. Det är en direkt felaktig registrering och innebär att en ändrad könstill- hörighet inte får full rättslig verkan. Den är integritetskränkande och strider mot artikel 14 i och förbudet mot negativ särbehandling på grund av kön. För att respektera de rättig- heter som följer av svensk lag och internationella åtaganden ska en person som har bytt juridiskt kön från kvinna till man registreras som far. Detta stöds enligt A av Förvaltningsrättens i dom, mål nr 24685-13 (mål nr 3201-14 vid Kammarrätten i ).20 beskriver hur A födde barnet innan könskorrigeringen ägde rum. När ett barn föds i är det huvudregeln att födseln ska registreras i folkbokföringen. Skatte- verket ska bland annat registrera vem som är barnets mor. Den som föder barn ska registreras som mor i folkbokföringsdatabasen, 20 Förvaltningsrätten i , mål nr 11453-13, Meddelad i , . Folkbokföringen vid ändrad könstillhörighet Det finns ingen bestämmelse som säger att den som föder ett barn måste vara en kvinna eller att den som är barnets mor måste vara en kvinna. Den registrering som skedde i samband med att B föddes är således korrekt. Vidare har A genom sitt juri- diska könsbyte fått juridisk status som man. Könsbytet medför emellertid inte att A erhåller även juridisk status som far. Det sak- nas lagstöd för att en person som har ändrat könstillhörighet från kvinna till man ska erkännas som barnets far. Om skulle registrera A som biologisk far skulle det innebära att B har två biologiska fäder. Något stöd för en sådan registrering, det vill säga att ett barn har två fäder och ingen mor, saknas i svensk lag.21 Den fråga förvaltningsrätten har att pröva är, enligt domstolen, om registreringen av A som biologisk mor är riktig, eller om rela- tionen ska registreras på annat vis. Förvaltningsrätten beskriver hur det saknas uttrycklig reglering av hur föräldraskap ska fastställas i en situation som den förevarande. Det saknas vidare lagstöd för hur registreringen av ett barns förälder i folkbokföringsregistret ska gå till. Det finns därmed ingen bestämmelse som hindrar att A regi- streras som barnets far, likaså finns det ingen bestämmelse som hindrar att han registreras som barnets mor. Förvaltningsrätten anser att den registrering, av A:s och B:s relation, som framstår som rimligast och som respekterar deras rättigheter som följer av såväl svensk lagstiftning som internationella åtaganden bör väljas. Enligt förvaltningsrätten har i sin praxis konsta- terat att det med beaktande av artikel 8 i åligger en stat att erkänna ett könsbyte med full rättslig verkan. Könsbytet ska registreras på ett sådant sätt att privatlivet respek- teras och inte avslöjas till tredje man. I detta avseende hänvisar förvaltningsrätten till avgörande v. the från . Enligt förvaltningsrätten innebär registreringen av A som barnets biologiska mor att A:s könsbyte från kvinna till man inte erkänns fullt ut genom att han registreras som mor till sitt barn, och därmed kvinna. Framför allt innebär nu- 21 Förvaltningsrätten i , mål nr 11453-13, Meddelad i , . Folkbokföringen vid ändrad könstillhörighet varande registrering att det går att utläsa att A har genomgått ett könsbyte och att detta riskerar att avslöjas till tredje man. Förvalt- ningsrätten anser därför att registreringen av A som biologisk mor till barnet innebär att hans könsbyte inte erkänns med full rättslig verkan och därför inte heller kan anses förenlig med rätten till skydd för hans och barnets privatliv samt förbudet mot diskri- minering enligt . Visserligen har A i biologisk mening fött barnet, innan han genomgick sitt könsbyte. Emellertid får A:s rätt till ett fullt erkännande av sitt könsbyte, samt han och barnets rätt till skydd, väga tyngre än det allmännas behov av att registrera en biologisk mor till varje barn. Rätten till privatliv och principen om barnets bästa talar enligt förvaltningsrätten för en registrering som medför en mindre risk för att A:s könsbyte ofri- villigt avslöjas och att han och barnet, med anledning av uppgifterna i folkbokföringen, utsätts för integritetskränkande situationer i möten med myndigheter och andra. Dessutom finns andra situa- tioner där det allmänna vid registrering i folkbokföringen i vissa fall har accepterat ett avsteg från registreringen av biologisk mor respektive en biologisk far till varje barn. Exempelvis i fall när två kvinnor registreras som mor respektive förälder och det där- med inte finns någon biologisk far registrerad. En fråga är enligt förvaltningsrätten vilken registrering som bör väljas i stället för en registrering som biologisk mor. Svensk lag- stiftning saknar ett könsneutralt begrepp avseende föräldraskap. Begreppet mor får anses avse en kvinna och far avse en man. Med hänsyn till att A i juridisk mening är man, oaktat den omstän- digheten att han tidigare och eventuellt alltjämt har möjligheten att föda barn på grund av sitt tidigare kön, framstår en registrering av far som mest rimlig ur ett integritetsperspektiv. En sådan regi- strering kan, mot bakgrund av vad som framgår av gällande bestäm- melser och tolkning av artikel 8, inte heller anses strida mot syftet med folkbokföringen att tillgodose sam- hällets behov av korrekta och relevanta basuppgifter om en persons identitet. Den kan inte heller i övrigt anses felaktig. Överklagande ska således bifallas och A ska registreras som B:s far i folkbok- föringsdatabasen.22 22 Förvaltningsrätten i , mål nr 11453-13, Meddelad i , . Folkbokföringen vid ändrad könstillhörighet När en person ändrar könstillhörighet ändras vederbörandes person- nummer. Det nya personnumret aviseras ut till myndigheter av olika slag, men också privata aktörer som prenumererar på sådana uppgifter. Härigenom får en ändrad könstillhörighet till viss del genomslag i det svenska samhället. Den enskilda individen måste emellertid ta ett stort ansvar för att se till att personuppgifterna om vederbörande uppdateras hos exempelvis privata aktörer. En omständighet som uppmärksammas i detta kapitel är att det nya personnumret för en person som har ändrat könstillhörighet inte syns i de personbilder i folkbokföringen som utvisar relationer. Personbilden hos föräldrarna till den som har ändrat könstillhörig- het uppvisar fortsatt det gamla och felaktiga personnumret för den som har ändrat könstillhörighet. Personbilden hos barn till den som har ändrat könstillhörighet uppvisar också det gamla och fel- aktiga personnumret. Vidare utgör den omständigheten att en per- son som har fött barn, men ändrat könstillhörighet till man, regi- streras som mor ett problem. Utredningens bedömning är att de problem som finns när det gäller personbilder och relationer i folk- bokföringen och registreringar av föräldraskap efter att ett barn har fötts innebär en stor risk för att den som har ändrat könstillhörig- het tvingas att använda sig av sin tidigare könstillhörighet, eller tvingas förklara att en personnummerändring har skett. Detta kan i sin tur innebära att andra personer får kännedom om den ändrade könstillhörigheten. har slagit fast en standard för vad det innebär att få fullt rättsligt erkännande för nytt juridiskt kön samt hur respekten för privatlivet ska skyddas i samband med detta i syfte att få överensstämmelse med artikel 8 i . Medlems- staterna uppmanas bland annat att se till att en persons ändrade könstillhörighet ges full rättslig verkan på alla områden i livet. Detta innebär att ändringen ska ha genomslag i alla officiella doku- ment för att rättigheten ska vara verklig och effektiv. Vidare anges att medlemsstaterna ska se till att proceduren att ändra könstill- hörighet ska innebära respekt för enskildas integritet och privatliv, så att ingen tredje part kan bli medveten om könskorrigeringen. Myndigheter ska således värna om och respektera människors olika sätt att leva eller uttrycka sig. Exempelvis är det inte rimligt att en