sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — De viktigaste utmaningarna och utvecklingsmöjligheterna berör inte det som traditionellt be- nämns som it utan exempelvis tillväxt och arbetsmarknad, utbild- ning och kompetensutveckling, fördelnings- och trygghetssystem, hälsa och vård, social sammanhållning och demokrati. har lämnat två delbetänkanden (SOU 2014:13 och SOU 2013:31). Därutöver har kommissionen an- ordnat två forum för dialog riktade till signatärerna av den digitala agendan och hållit flera möten med Lilla kommissionen, en referens- grupp bestående av barn och ungdomar mellan . Digitali- har vidare deltagit aktivt i nätverket för digital delaktighet (DigiDel) och organiserat seminarier om bl.a. it i skolan och it och tillväxt. För att tydliggöra utveckling i förhållan- de till det it-politiska målet har en webbplats, , byggts upp där relevanta indikatorer presenteras och finns tillgängliga för nedladdning. Det finns ett behov av att tydliggöra hur digitaliseringens utmaning- ar och möjligheter ser ut i ett omvärlds- och framtidsperspektiv. Den framtida politiken för digitalisering behöver även väga in vilken roll digitaliseringen kommer att spela i relation till arbetsmarkna- den, jämställdheten i samhället samt möjligheter och utmaningar på miljö- och klimatområdet. I arbetet behöver kommissionen identi- fiera vilka strategiska områden en framtida politik för digitalise- ringen behöver beakta, bemöta och förhålla sig till. Informations- och cybersäkerhetsfrågor, som övervägs inom ramen för arbetet med NISU 2014 (Fö 2013:04) och utredningen om Säkerhetsskyddslagen (Ju 2011:14), omfattas inte av detta tilläggs- uppdrag. uppdrag att följa upp och admini- strera de regionala digitala agendorna och att ansvara för den admi- nistrativa funktionen för Användningsforum (dir. 2013:108) kvarstår dock. Därutöver tillkommer följande uppgifter för Digitaliserings- kommissionens fortsatta arbete: ska utarbeta en omvärldsanalys som belyser vilka förutsättningar och behov som kan komma att påverka användande av digitaliseringens möjligheter framöver. I omvärdsanalysen ska den internationella utvecklingen på området belysas och hänsyn tas till de globala trenderna som t.ex. den snabba tekniska utvecklingen och en kunskapsintensiv tjänstebaserad eko- nomi som leder till innovation, miljö- och klimatutmaningar, urbani- sering och värderingsutveckling. Därtill behöver behovet av jäm- ställdhet synliggöras och analysen ska även omfatta jämställdhets- effekter av digitaliseringen. Utmaningar och möjligheter ur ett svenskt framtidsperspektiv ska beskrivas för att möjliggöra ett proaktivt agerande i fråga om digitaliseringen i . Identifiera strategiska områden för utvecklingen av den framtida digitaliseringspolitiken Med utgångspunkt i den ovan nämnda omvärldsanalysen ska Digi- identifiera strategiska områden för en fram- tida politik för digitalisering. Områdena bör utgöra sammanhållna kluster av frågeställningar som genom åtgärder kan bidra till att uppnå det it-politiska målet. bör tydliggöra vilka frågeställningar inom klustren som kan och bör drivas på såväl nationell som europeisk nivå. I sammanhanget kan nämnas att ut- redningen NISU 2014 (Fö 2013:04) kommer att lämna sitt slutbetänkande. Beroende på vad kommissionen kommer fram till kan den behöva förhålla sig till förslagen i den utredningens betänkande. Detsamma kan gälla för arbetet som bedrivs inom ramen för utredningen om Säkerhetsskyddslagen (Ju 2011:14). Utreda hur främjande av digitaliseringen bör bedrivas på nationell nivå ska utreda vilka behov som finns av främjande av digitaliseringen i . Analysen ska beskriva hur ett systematiskt främjandearbete kan bedrivas på nationell nivå samt belysa uppdrag eller sakområden som fortsättningsvis behöver främjas för att bidra till att uppnå det it-politiska målet. Vid genomförandet av uppdraget ska samråda med berörda organisationer och parter. ska redovisa ett delbetänkande med analyser av utvecklingen mot det it-politiska målet samt förslag till åtgärder . Uppdraget ska slutredovisas . Bilaga 4 Högre it-utbildningar höstterminen (ht) 2014 antal studerande och andel kvinnliga studerande Högskoleingenjörsprogram i datateknik, inriktning Civilingenjör i teknisk fysik och elektroteknik – Civilingenjör i spel- och programvaruteknik Civilingenjörsprogrammet i Teknisk datavetenskap Innovativ programmering, kandidatprogram Kandidatprogram i datorspelsutveckling – konstruktion Datateknik, Inbyggda system Högsk.ingenjörsutb i elektroteknik, Technical artist i spel Högskoleingenjörsutbildning i elektroteknik med Högsk.ingenjörsutb i elektronik och datorteknik Maskin- och materialteknik: Datateknik, Mjukvaruutveckling och mobila Högsk.ingenjörsutb i datateknik, Datateknik och Mobil IT: Mobila applikationer och nätverkstjänster för Android Systemvetenskap – inriktning Business Intelligence Software 's Programme IT-design programmet, Programvarudesign IT-design programmet, Systemdesign Högskoleingenjörsprogram i datateknik med tio veckors introduktion, inriktning inbyggda system Civilingenjör i teknisk fysik och elektroteknik Högskoleingenjörsutbildning i datateknik, Civilingenjör fysik och elektroteknik Civilingenjörsprogrammet i teknisk fysik IT-design programmet, Bred ingång Digital tjänsteutveckling, kandidat Systemvetenskap – inriktning Enterprise Information IT/GIS – informationsteknologi med GIS-inriktning Software , Bachelor's Systemvetarprogrammet, inriktning affärs- och Systemvetenskapligt kandidatprogram – design av Civilingenjörsutbildning i informations- och Datavetenskap – inriktning systemutveckling Systemutveckling – IT och samhälle Data- och systemvetenskapligt kandidatprogram Civilingenjör i teknisk fysik och elektroteknik – Systemvetenskapliga programmet med inriktning mot design, interaktion och innovation Masterprogram i informatik – systemvetenskap Studiegång IT-projektledning och IT i offentlig sektor Kandidatprogram i datorspelsutveckling – design Civilingenjör i industriell ekonomi IT-design programmet, Affärssystem och ekonomi Bachelor Programme in Software Development IT och management, masterprogram Statistik och dataanalys, kandidatprogram Kandidatprogram, simuleringsteknik och virtuell design Systemvetenskap: IT, människa och organisation, Informationsteknologi – User Experience Design Digital design och innovation Informatik med inriktning systemutveckling Kandidatprogram i ekonomi och IT Kandidatprogram i digitala medier Produktutveckling och design: Kandidatprogram i affärssystem och tjänstedesign Civilingenjörsprogrammet i Interaktion och Design IT, projektledning och affärssystem Civilingenjör i teknisk fysik och elektroteknik – Datorgrafik, konstnärlig kandidat Civilingenjörsprogrammet i system i teknik och samhälle Grafisk design och Webbutveckling Affärsinformatik med inriktning mot Internationell IT, medier och design Civilingenjör i teknisk fysik och elektroteknik – Kandidatprogram i marknadskommunikation och IT Beteendevetenskapliga programmet med inriktning mot Civilingenjör i teknisk fysik och elektroteknik – Konsekvensutredning av digitalt kompetenslyft för ledare i kommuner Denna konsekvensutredning analyserar konsekvenserna av att ett digitalt kompetenslyft införs i syfte att öka den digitala kompeten- sen hos chefer och ledare i kommuner. Digitalisering är ingen it-fråga utan handlar om verksamhetsutveckling och är av strategiskt avgörande betydelse för att möta framtida välfärdsbehov. I det utformade förslaget deltar totalt 240 kommuner över en 6 års-period. Programmet består av 4 moduler (1) IKT som strate- giskt verktyg (2) förändringsledning (3) samverkansprocesser samt (4) digitalisering av välfärdens kärnverksamheter. Målgruppen är politisk ledning och förvaltningschefer. Kostnadsposterna för refor- men är följande: marknadsföring, administration, uppstart, utbild- ning, uppföljning, utvärdering, löner samt övrigt. Om 240 kommu- ner deltar i kompetenslyftet blir den totala kostnader för staten . För kommunerna uppgår den totala kostnaden till . Förslaget beräknas sammantaget medföra kostnader på . Det är inte möjligt att kvantifiera de förväntade intäkterna till följd av utbildningen, men det finns ett flertal möjliga konsekvenser som kan förväntas generera substantiella positiva effekter. Exempel på digitala satsningar som skulle kunna göras som följd av ökad digital kompetens inom den kommunala verksamheten är exempelvis e- tjänster, mobilapplikationer, e-arkiv, digitala verktyg för med- borgardialog, elektronisk upphandling m.m. I bilaga återfinns ett räkneexempel för kostnadsbesparingar inom området välfärdstekno- logi. Även om den direkta effekten inte går att kvantifiera görs ändå bedömningen att den sammantagna nettoeffekten av kompe- tenslyftet bör bli tydligt positiv föresatt att kommunerna uppvisar ett tillräckligt stort intresse av att delta i kompetenslyftet och till- varata innehållet i sina verksamheter. Ett digitalt kompetenslyft skapas för ledare i kommuner. Syftet är att höja den digitala kompetensnivån och öka den strate- giska förståelsen för digitaliseringens möjligheter i ett välfärds- samhälle som ställer nya krav på offentlig service till medborgarna. Förslaget med ett digitalt kompetenslyft syftar till att stödja, stimu- lera och underlätta en förändringsprocess som kommer att för- bättra verksamheten i kommuner. Kompetenslyftet utfor- mas som ett program som sträcker sig . Träffar sker två gånger per termin. Programmet riktar sig till personer knutna till kommunledningen och som har ett ansvar för politik och förvalt- ning. Programmet involverar cirka 30 kommuner per utbildnings- omgång. Programmet föreslås bestå av 4 moduler: (1) IKT som strategiskt verktyg, (2) förändringsledning, (3) samverkansprocesser, samt (4) digitalisering av välfärdens kärnverksamheter. Program- met föregås av en pilotomgång som kommer att utvärderas och ligga till grund för utformningen av lyftet. Kompetenslyftet bör ingå i en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting. Åtgärdens problembild och syfte omnämns ofta som ett högteknologiskt land och står sig väl i internationella jämförelser när det gäller tillgång och användning inom it-området.232 Allt fler medborgare deklarerar på Skatte- , chattar om föräldraförsäkringar på Facebook-sida, får socialrådgivning på Internet eller ansöker om förskoleplats på sin hemkommuns webbplats. Med tjänsten Mina meddelanden är det också möjligt att digitalt ta emot post från 232 SOU (2014:13), En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid är vår, del- betänkande från . myndigheter, kommuner och landsting.233 Att använda datorn, surf- plattan eller mobilen har blivit ett allt vanligare sätt att i vardagen möta den offentliga förvaltningen. En elektronisk förvaltning (e-för- valtning)234, där informationsteknik (it)235 används, är ett prioriterat område236 som i många sammanhang blivit ett konkurrensmedel och nationell trend237. Det betyder en verksamhetsutveckling i offentlig förvaltning som drar nytta av informations- och kommunikations- teknik kombinerat med organisatoriska förändringar och nya kom- petenser.238 Tjänster ska byggas utifrån medborgarnas behov vilket kräver att myndigheter inom stat, kommuner och landsting ska samverka för att ta fram förvaltningsgemensamma tjänster. Mål- bilden är en enklare vardag, öppnare förvaltning och en effektivare verksamhet.239 Den kvalitativa stora skillnaden mot it-arbetet är att digitaliseringen nu ska användas externt för att möta välfärdssamhällets utmaningar. Det handlar med andra ord inte längre om digitalisering för digitaliseringens egen skull. Digita- liseringen förväntas i stället förbättra verksamheter och servicen gentemot medborgarna.240 Det blir möjligt att utföra välfärdstjänster på nya sätt. På statlig nivå finns flera aktörer som har agerat och driver arbetet inom det it-politiska området framåt, exempelvis Bredbands- forum, Användarforum, E-delegationen och Digitaliseringskom- 233Mina meddelanden, (Hämtad ). 234E-förvaltning definieras här som reformering av offentlig förvaltning med hjälp av it. kan innehålla E-administration (interna administrativa processer), E-tjänster (information och tjänster riktade externt) samt E-demokrati (kanaler för politisk representa- tion och kommunikation) i , (2013), En legitim (elektronisk) förvaltning? Om IT-utveckling i . Diss., . 235Elektronisk informationsbearbetad utrustning och telekommunikation. 236Näringsdepartementet (2011), It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). 237Kaidalova, , (2012), Effektiv Regional e-utveckling – en forsknings- översikt. 238Den definierar e-förvaltning som” (…) verksamhetsutveckling i offentlig förvaltning som drar nytta av informations- och kommunikationsteknik kombinerad med organisatoriska förändringar och nya kompetenser” i (2008), Handlingsplan för eFörvaltning – Nya grunder för IT-baserad utveckling i offentlig förvaltning. 239Näringsdepartementet (2012), Med medborgaren i centrum. Regeringens strategi för en digitalt samverkande statsförvaltning (N2012.37). 240Regeringskansliet (2008), Handlingsplan för eFörvaltning – Nya grunder för it-baserad utveckling i offentlig förvaltning; SKL (2013) Digitala vägen till morgondagens välfärd – handlingsplan för e-samhället 2013–2015. : kommuner och landsting. missionen.241 Inom statsförvaltningen har E-delegationen varit viktig för att skapa engagemang och en grogrund för samverkan. Men digitaliseringsarbetet står inför en rad utmaningar. utvecklas inte enligt ett så kallat livshändelseperspektiv där med- borgarnas situation sätts i centrum. Även om myndigheter på stat- lig nivå nu samverkar har spridningseffekter inte skett till andra delar av statsförvaltningen.242 Spridningseffekter sker inte heller verti- kalt, mellan stat, landsting och kommuner.243 Denna brist är särskilt betydande eftersom landsting och kommuner har en avgörande roll för att digitalisera välfärd – de implementerar nämligen merparten av de offentliga välfärdstjänsterna.244 Kommuner och landsting befinner sig närmast medborgarna och står enligt SKL för av kontakterna mot medborgarna.245 Till skillnad från nationella myndigheter sker digitaliserings- arbetet inom sektor utifrån särskilda förutsättningar. Med det lokala självstyret har kommunerna eget ansvar för utform- ning och implementering av lokal e-förvaltning. Det finns centrala direktiv på området, men hur och i vilken omfattningen kommu- nerna ska arbeta med digitalisering avgör de själva.246 Följande problem är särskilt bekymmersamma: av kommunerna har ingen strategi för e-förvaltning. av kommunerna erbjuder inte några e-tjänster överhuvudtaget.247 Den utveckling som sker är sektorsspecifik. Initiativ tas separat inom de kommu- nala kärnverksamheterna, exempelvis skola avskilt från vård och omsorg. Kommunerna är nyckelaktörer i genomförandet av de regionala digitala agendorna men engagemang, samarbete och kapa- citet brister.248 Storleken på kommunerna har stor betydelse för vilka 241Governo (2015), Den svenska e-förvaltningens utveckling i relation till omvärlden. Jäm- förande analys av internationella mätningar. 242Statskontoret (2014), Delegerad digitalisering. En utvärdering av E-delegationen. 243E-delegationen har fått kritik för sin svaga representation av landsting och kommuner Endast en person har haft i uppdrag att representera SKL och därmed indirekt 290 kommuner och 2 landsting. Se Statskontoret (2014), Delegerad digitalisering. En utvärdering av E-dele- gationen. 244Regeringskansliet (2008), Handlingsplan för eFörvaltning – Nya grunder för it-baserad utveck- ling i offentlig förvaltning; SKL (2011), Strategi för eSamhället. : Kommuner och Landsting. 245SOU 2013:75, Organisering av framtidens e-förvaltning, betänkande från E-delegationen. 246Regeringskansliet (2008), Handlingsplan för eFörvaltning – Nya grunder för it-baserad utveckling i offentlig förvaltning. 247SKL (2014a), Fyra av fem kommuner erbjuder e-tjänster. 248Ramböll (2014), Nulägesanalys regionala digitala agendor. Rapport , 2014. teknikstöd som tillhandahålls. Skillnaden blir påtaglig inom exempel- vis äldreomsorgen där mindre kommuner (mindre än 75 000 invå- nare) endast erbjuder trygghetslarm.249 Bristande kompetens är ett betydande hinder. Det finns för lite förståelse för möjligheterna med informations- och kommunikationsteknik (IKT) – det gäller såväl bland chefer såväl som personal.250 Digitaliseringsarbetet ses också fortfarande som en it-fråga. Detta illustreras av att it-chefer är de som nås av information och seminarier på området – i stället för ledare och verksamhetsutvecklare.251 Vidare är det ovant att konkretisera digitaliseringsarbete i form av mål, nytta och effekt- mått – och det är svårt att integrera digitaliseringsarbetet i arbetet med verksamhetsutveckling.252 lägger ändå kommunerna en ansenlig mängd resurser, , på att köpa it-utveckling.253 Trots det upplevs lite hända. Uppfattningen är att det digitala arbetet på nivå sker ad hoc och utan nationell samordning. Kommuner och Landsting (SKL) framhålls som en central och positiv sammanhållande kraft med mycket kunskap och legitimitet på området. Men det räcker inte. Ett nationellt initiativ efterfrågas som tydligt signalerar att alla kommuner behöver priori- tera digitaliseringsarbetet. Uppfattningen är att ”någonting måste hända”, att kommuner ”måste gå från ord till handling” och att det ”måste blir verkstad”.254 Som ett led i detta arbete föreslås skapa ett digitalt kompe- tenslyft för ledare i kommuner. Syftet är att höja den digi- tala kompetensnivån och öka den strategiska förståelsen för digita- liseringens möjligheter i ett välfärdssamhälle som ställer nya krav på offentlig service till medborgarna. Med ett digitalt kompetens- 249Modig, (2012), Välfärdsteknologi inom äldreomsorgen. En kartläggning av samtliga kommuner. 251Samtal med , verksamhetsutvecklare digitalisering, (). 252Samtal med , Kommunikationsdirektör, , (). 253Carlbom, (2012), ”Offentlig sektor köper IT för 47 miljarder”, Dagens Samhälle, , /nyhet/offentlig-sektor-koeper-brit-foer-47-miljarder-3934 (Hämtad ). 254 Samtal med , Administrativ direktör, kommun () och , verksamhetsutvecklare digitalisering, (). lyft vill stödja, stimulera och under- lätta en förändringsprocess som kommer att förbättra verksam- heten i kommuner. Den kommunala sektorn utgör en betydande andel av bruttonationalprodukt (BNP). uppgick de totala kostna- derna i landets 290 kommuner till , vilket motsvarar av BNP.255 av verksam- heten består av obligatoriska lag- och förordningsstyrda uppgifter, det vill säga verksamheter som kommunerna måste erbjuda. Dessa är: förskola och skolbarnsomsorg, förskoleklass, grundskola, gymnasie- skola och särskola, vuxenutbildning, svenska för invand- rare, socialtjänst inklusive individ- och familjeomsorg, hälso- och sjukvård i särskilt boende, renhållning och avfallshantering, rädd- ningstjänst, vatten och avlopp, bibliotek, krisberedskap, kollektiv- trafik, bostadsförsörjning samt hälso- och sjukvård i hemmet. Dessutom utför de flesta kommuner och landsting en rad frivilliga uppgifter såsom öppen förskola, stöd för näringslivsutveckling och turismfrämjande verksamhet. Genom det kommunala självstyret och de demokratiskt valda församlingarna kan kommunerna själva bestämma hur de olika verksamheterna ska bedrivas. Det innebär att verksamheten kan anpassas till lokala förutsättningar, behov och önskemål.256 Följande tabell visar kommunernas kostnader för- delade på olika verksamheter. 255Arnek, (2014), Med nya mått mätt – en om indikationer på produk- tivitetsutveckling i offentlig sektor, 2014:7. 256Arnek, (2014), Med nya mått mätt – en om indikationer på produk- tivitetsutveckling i offentlig sektor, 2014:7, s. 49–50. SOU 2015:91 Bilaga 5 Fördelningen av kommunernas kostnader för olika verksamheter 2012, mdkr och procent257 Kostnader (mdkr) Andel (%) Individ-och familjeomsorg (exl. Källa: Arnek (2014), s. 53. Som framgår av tabellen är de kostnadsmässigt tyngsta verksam- heterna olika typer av utbildning och omsorg, vilket 2012 stod för av kostnaderna. Ett annat sätt att redovisa kom- munernas kostnader är per kostnadsslag. Den största kostnads- posten är då personalkostnader vilket 2012 stod för av kommunernas kostnader, motsvarande cirka 284,2 mdkr. Den näst största kostnadsposten var köp av verksamhet, vilket 2012 utgjorde av de totala kostnaderna, motsvarande 36,1 mdkr.258 Enligt expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), har kostnadsutvecklingen för de kommunala välfärdstjänsterna (juste- rat enligt KPI) ökat med 15–. Vad gäller de framtida prognoserna bedöms kommunsektorn stå inför betydande finansieringsproblem. Det finns en rad faktorer som påverkar storleken på kostnaderna samt kostnadernas utveck- ling framöver. En av de mest betydelsefulla faktorerna är befolk- ningens demografiska sammansättning och utmaningarna med en allt större åldrande befolkning. Den så kallade försörjningsbördan förväntas också växa väsentligt , det vill säga antalet personer utöver sig själv som varje förvärvsarbetande måste för- 257Ibid, s. 52. 258Ibid, s. 53. Därtill ökar kvalitetskraven från medborgarna på offentlig service. Tabell 2 ger en bild över kostnadsutvecklingen , baserat på kostnadsutvecklingen mellan 2006–2014. Givet att kostnaderna ökar i samma takt kommer de totala verksamhetskostnaderna för kommuners vara högre än 2014. Tabell 2 Kommunernas verksamhetskostnader och kostnader för äldreomsorg 2012–2014 samt prognos 2015–2030, miljarder kronor Källa: SCB, SKL och beräkningar av . Notering: Framskrivning av kommunernas verksamhetskostnader för –2020 baserat på genomsnittlig kostnadsökning 2016–2014. En betydelsefull observation av gäller kostnadsutvecklingen inom äldreomsorg – den bryter nämligen mönstret genom sjunkande kostnader –2012. I genomsnitt spenderade landets kommuner mindre resurser på sina äldre invånare jämfört med . Att andelen personer har ökat som kostnaderna för äldreomsorgen har minskat kan framstå som motsägelsefullt. Men enligt rapporten har kommunerna funnit ett sätt att ge stöd till äldre som innebär markant lägre kostnader. Metoden har varit den s.k. ”Hemlinjen” där stöd till äldre i större utsträckning getts i deras egna hem i stället för som tidigare på dyra äldreboenden. Lägre produktivitetskostnader förklaras också med att teknologi används för att producera äldre- vård. Produktiviteten har, med andra ord, varit teknologidriven: Denna förflyttning från äldreboende till hemtjänst understöds av fram- steg inom IT-området som gör det möjligt att ha kontakt och kommu- nicera med de äldre på ett annorlunda och mer effektivt sätt än tidig- are.259 259 Arnek, (2014), Med nya mått mätt – en om indikationer på produktivitetsutveckling i offentlig sektor, 2014:7, s. 111. bedömer att produktiviteten i äldreomsorgen faktiskt ökat . Och enligt rapportens författare finns möjlig- heter till liknande produktivitetshöjningar inom även andra delar av kommunernas verksamhetsområden. Utmaningen är att det finns ett stort kompetensbehov hos kommunerna för att kunna utforma och implementera de möjliga effektiviseringar som finns att tillgå i form av exempelvis e-tjänster. Enligt en kartläggning av uppgav av kommuner att de var i behov av utbildning inom it och teknikstöd för att kunna möta kraven på it- och tekniktjänster inom äldreomsorgen.260 Samma studie fastställer även tydligt att verksamma i kommunerna anser att behovet av olika teknikstöd för att administrera, utveckla och effektivisera omsorgs- verksamheten kommer att öka . Utan tillräcklig kompe- tens och förståelse hos kommunledningarna finns en risk att kom- munerna halkar efter och missar de produktivitetshöjande effekti- viseringar som finns att tillgå genom ökad digital kompetens. I takt med att digitala tjänster, system och produkter utvecklas och effek- tiviseras ökar också de samhällsekonomiska kostnaderna av att kommunerna inte använder dem. Kompetenslyftets utformning och implementering