sou · H3B324d2 · 2015-03-23 00:00:00 — Styrelsen ska också hos fullmäktige, övriga nämnder och andra myn- digheter göra de framställningar som behövs. 12 § Styrelsen får från övriga nämnder, beredningar och anställda i kommunen eller begära in de yttranden och upplysningar som behövs för att styrelsen ska kunna fullgöra sina uppgifter. Paragraferna 9–12 §§ motsvarar nuvarande 6 kap. 1 a–3 §§. I 11 § har det obehövliga ordet ”uppmärksamt” utgått. Det ligger i sakens natur att styrelsen uppmärksamt ska följa dessa frågor och behöver inte uttryckligen anges. 13 § Styrelsen ska särskilt 1.bereda eller yttra sig i ärenden som ska handläggas av fullmäktige med de begränsningar som framgår av 5 kap. 30–34 §§, 2.ha hand om den ekonomiska förvaltningen, 3.verkställa fullmäktiges beslut, och 4.i övrigt fullgöra de uppdrag som fullmäktige har lämnat över till styrelsen. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 4 §. I paragrafen har en språk- lig justering skett på så vis att uttrycket ”Det åligger styrelsen särskilt att” har ersatts med ”Styrelsen ska särskilt”. 14 § Fullmäktige får besluta att en annan nämnd än styrelsen helt eller delvis ska ha hand om förvaltningen och verkställigheten i fråga om egendom samt verkställigheten av fullmäktiges beslut. Fullmäktige får också besluta att en annan nämnd helt eller delvis ska ha hand om sin egen medelsförvaltning. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 5 §. Första meningen har språkligt justerats genom bl.a. att ”sköta om” i meningen har ersatts med ”ha hand om”. I andra meningen är det tillagt att det handlar om nämndens ”egen” medelsförvaltning, se prop. 1990/91:117 s. 196. 15 § Styrelsen får själv eller genom ombud företräda kommunen eller i alla mål och ärenden, om inte någon annan ska göra det på grund av lag eller annan författning eller beslut av fullmäktige. Detta gäller också mål där någon har begärt laglighetsprövning av fullmäktiges beslut, om inte fullmäktige beslutar att själv företräda kommunen eller i målet. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 6 §. Paragrafen har språkligt justerats. Att styrelsen eller fullmäktige för kommunens eller lands- tingets talan har ersatts med att den företräder kommunen eller . 16 § Ledamöter och ersättare i en nämnd väljs av fullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer. I styrelsen ska antalet ledamöter och antalet ersättare vara minst fem. Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska fullmäktige bestämma i vilken ordning som de ska tjänstgöra. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 6 kap. 9 § första och andra styckena med en materiell ändring i första stycket andra meningen. Det framgår där att antalet ledamöter i styrelsen ska vara minst fem. Det innebär ingen ändring i sak i jämförelse med nuvarande lydelse. Däremot när det gäller ersättare i styrelsen innebär andra meningen en materiell ändring genom att det krävs att även ersättare i styrelsen ska vara minst fem. Förslaget behandlas i avsnitt 18.4.3. Det innebär ett minimikrav på att det ska finnas minst fem ersättare i styrelsen. Inget hindrar att man väljer lika många ersättare som ledamöter, så länge antalet överstiger fem. 17 § Fullmäktige ska besluta om ersättarnas tjänstgöring i nämnderna. De ersättare som inte tjänstgör får närvara vid nämndernas sam- manträden och ska underrättas om tid och plats för sammanträdena. Fullmäktige ska besluta i vilken utsträckning ersättarna ska ha rätt att delta i överläggningarna och få sin mening antecknad i protokollet. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 10 och 11 §§. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i andra stycket. 18 § Ledamöterna och ersättarna i styrelsen väljs , räknat året då val av fullmäktige har hållits i hela landet. Fullmäktige får dock bestämma att styrelsens mandattid ska räknas från och med det sammanträde då valet hålls intill det sammanträde då val av styrelse hålls nästa gång. I ett sådant fall ska nyvalda full- mäktige välja styrelsen vid fullmäktiges första sammanträde. 19 § Fullmäktige bestämmer mandattiderna för andra nämnder än styrelsen. 20 § Om en ledamot avgår , ska fyllnadsval hållas. Om ledamoten har utsetts vid ett proportionellt val, inträder i stället en ersättare i enlighet med den ordning som har bestämts för ersättar- Om fullmäktige har återkallat uppdragen för de förtroendevalda enligt 4 kap. 11 § första stycket 1, ska val av nya ledamöter och ersättare hållas. Paragraferna 18–20 §§ motsvarar nuvarande 6 kap. 12–14 §§. Bestämmelserna i 18 § och i 20 § har språkligt justerats, bl.a. på så vis att ”ägt rum” respektive ”förrättas” har ersatts med ”hållits”, ”hålls” eller ”hållas”, se avsnitt 18.7.4. Ordförande och vice ordförande 21 § Fullmäktige ska bland nämndens ledamöter välja en ordförande och en eller två vice ordförande. Dessa utgör tillsammans nämndens presidium. Fullmäktige bestämmer tiden för uppdragen. Om den politiska majoriteten i fullmäktige har förändrats på ett sådant sätt att det parti som nämndens ordförande företräder inte längre ingår i den politiska majoriteten, får fullmäktige välja ett nytt pre- sidium. 22 § Fullmäktige bestämmer vem som ska fullgöra ordförandens upp- gifter när varken ordföranden eller en vice ordförande kan tjänstgöra. Paragraferna 21 och 22 §§ motsvarar nuvarande 6 kap. 15 och 16 §§. I 22 § har ”ska meddela föreskrifter om” ersatts med ”bestäm- mer”, se avsnitt 18.7.4. 23 § Nämnderna bestämmer tid och plats för sina sammanträden. Sammanträden ska hållas också om minst en tredjedel av nämndens ledamöter begär det eller ordföranden anser att det behövs. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 18 §. 24 § Fullmäktige ska besluta i vilken utsträckning ledamöter får delta i en nämnds sammanträden på distans. Deltagande på distans ska ske på det sätt som anges i 5 kap. 17 §. En ledamot som deltar på distans ska anses vara närvarande vid nämndens sammanträde. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 32 § andra och tredje styckena. Offentlighet och närvarorätt vid nämndsammanträden 25 § En nämnds sammanträden ska hållas inom stängda dörrar. Nämnden får dock besluta att dess sammanträden ska vara offentliga, om fullmäktige har medgett det. Om fullmäktige har medgett det, får nämnden besluta att den eller de som har väckt ett ärende genom medborgarförslag får närvara när nämnden behandlar ärendet och delta i överläggningarna men inte i besluten. En nämnds sammanträden ska dock alltid hållas inom stängda dörrar 1.som avser myndighetsutövning, eller 2.i vilka det förekommer uppgifter som hos nämnden omfattas av sekretess. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 19 a §. I tredje stycket andra punkten görs en hänvisning till endast ”sekre- tess” i stället för ”sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)”, se avsnitt 18.7.4. 26 § En nämnd får kalla en ledamot eller en ersättare i fullmäktige, en annan nämnd eller beredning, en revisor, en anställd hos kommunen eller eller en särskild sakkunnig att närvara vid ett sam- manträde med lämna upplysningar. Den som har kallats till ett sammanträde får, om nämnden beslutar det, delta i överläggningarna men inte i besluten. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 19 §. 27 § En nämnd får handlägga ärenden bara när fler än hälften av leda- möterna är närvarande. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 23 §. 28 § En förtroendevald är jävig, om 1.saken angår honom eller henne själv eller hans eller hennes make, sambo, förälder, barn eller syskon eller någon annan närstående eller om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för den förtroendevalde själv eller någon närstående, 2.han eller hon eller någon närstående är ställföreträdare för den som saken angår eller för någon som kan vänta synnerlig nytta eller skada av ärendets utgång, 3.ärendet rör tillsyn över sådan verksamhet som han eller hon själv är knuten till, 4.han eller hon har fört talan som ombud eller mot ersättning biträtt någon i saken, eller 5.det i övrigt finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba förtroendet till hans eller hennes opartiskhet i ärendet. Paragrafen motsvarar delar av nuvarande 6 kap. 25 §. Bestämmel- serna om jäv för anställd inom kommunen eller åter- finns i 7 kap. I paragrafen har ”en förtroendevald hos kommunen eller lands- tinget” ersatts med ”en förtroendevald”. Det är endast en språklig justering. Vidare har paragrafen gjorts könsneutral genom tillägg av pronomet ”hon”, ”henne” eller ”hennes” eller så har ordet ”förtro- endevald” använts, se avsnitt 18.7.4. Paragrafen har också i övrigt språkligt justerats. 29 § Från jäv ska bortses när frågan om opartiskhet uppenbarligen saknar betydelse. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 26 §. En språklig justering har skett genom ett tillägg med ett ”ska” i meningen. Bestämmel- sen har samma lydelse som 12 kap. 14 §. 30 § En förtroendevald som är jävig i ett ärende hos en nämnd får inte delta eller närvara vid handläggningen av ärendet. Denne får dock vidta åtgärder som någon annan inte kan vidta utan olägligt uppskov. Den som känner till en omständighet som kan antas utgöra jäv mot denne ska självmant uppge det. Har det uppkommit en fråga om jäv mot någon och har någon annan inte trätt i dennes ställe, ska nämnden besluta i jävs- frågan. Den som jävet gäller får delta i prövningen av jävsfrågan endast om nämnden annars inte är beslutför och någon annan inte kan till- kallas utan olägligt uppskov. Paragrafen motsvarar delar av nuvarande 6 kap. 24 § första–tredje styckena. Bestämmelserna om jäv för anställda återfinns i 7 kap. Andra stycket har språkligt justerats på så vis att ”ge det till känna” ersatts med ”uppge det”. Bestämmelserna har gjorts könsneutrala och har i övrigt språkligt justerats. 31 § Om ett ärende hos en nämnd berör ett aktiebolag där kommunen eller äger minst hälften av aktierna eller en stiftelse där kom- munen eller utser minst hälften av styrelseledamöterna, ska jäv enligt 28 § 2 eller 5 inte anses föreligga enbart på grund av att den som handlägger ärendet är ställföreträdare för bolaget eller stiftelsen eller på något annat sätt är knuten dit. Vad som har sagts gäller inte när en nämnd handlägger ärenden som avser myndighetsutövning mot enskilda. Jäv enligt 28 § 5 ska inte heller anses föreligga enbart på grund av att den som handlägger ett ärende hos en nämnd har deltagit i handläggningen av ärendet hos en annan nämnd. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 27 §. 32 § Ett beslut om jäv får överklagas endast i samband med överkla- gande av det beslut genom vilket nämnden avgör ärendet. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 24 § fjärde stycket. Vissa språkliga justeringar har gjorts. Bestämmelsen har samma lydelse som 12 kap. 16 §. 33 § I fråga om förfarandet när en nämnd fattar beslut ska 5 kap. 55– 58 §§ tillämpas. För bordläggning av ett ärende i en nämnd krävs det enkel majoritet. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 28 och 29 §§. 34 § Ett ärende som väckts genom medborgarförslag ska om möjligt handläggas så att ärendet kan avgöras från det att det väck- tes i fullmäktige. En nämnd som handlägger sådana ärenden ska minst en gång informera fullmäktige om de beslut som fattats i ärendena. Nämnden ska även informera om de ärenden som inte har avgjorts inom den tid som anges i första stycket. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 27 a §. Andra stycket andra meningen har språkligt justerats. 35 § Vid ett sammanträde ska protokoll föras. I fråga om hur protokollet ska föras, protokollets innehåll, justering av protokollet och hur justeringen ska tillkännages ska 5 kap. 68–70 och 72 §§ och 8 kap. 21 § tillämpas. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 30 § första stycket och andra stycket första meningen med den ändring att den inte hänvisar till bestämmelserna för fullmäktige om interpellationer och frågor som finns i 5 kap. 71 § och vilka inte kan ställas i styrelse och nämnd. 36 § Delgivning med en nämnd sker med ordföranden eller med den som enligt ett reglemente eller ett särskilt beslut är behörig att ta emot delgivningar. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 31 §. 37 § En nämnd får uppdra åt presidiet, ett utskott, en ledamot eller ersättare att besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden, dock inte i de fall som avses i 38 §. Paragrafen motsvarar delar av nuvarande 6 kap. 33 § första stycket. Bestämmelserna om delegation till anställda i kommuner och an- ställda finns i 7 kap. Att en nämnd kan delegera beslutanderätt till nämndens presi- dium är nytt. Förslaget behandlas i avsnitt 8.7.2 och innebär endast en möjlighet för nämnderna. Exempel på beslut som skulle kunna delegeras till ett nämndpresidium är sådana beslut där nämnden redan är överens i stora drag om det sakliga innehållet och där be- slutet endast är en formalitet. Det kan t.ex. handla om situationer där man vid nämndsammanträdet saknar vissa slutgiltiga uppgifter eller handlingar. Det kan gälla både brådskande och icke-brådskande ärenden där nämnden redan fattat ett inriktningsbeslut. Ett annat exempel är känsliga socialtjänstärenden där man vill hålla kretsen av de inblandande liten. Enkla myndighetsbeslut och beslut om till- stånd är andra exempel på sådant som skulle kunna delegeras till ett nämndpresidium. 38 § I följande slag av ärenden får beslutanderätten inte delegeras: 1.ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet, 2.framställningar eller yttranden till fullmäktige liksom yttranden med anledning av att beslut av nämnden i dess helhet eller av full- mäktige har överklagats, 3.ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda, om de är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt, 4.ärenden som väckts genom medborgarförslag och som lämnats över till nämnden, och 5.vissa ärenden som anges i lag eller annan författning. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 34 §. Bestämmelserna i punk- terna 4 och 5 har redigerats språkligt. I punkten 4 har ”överlåtits” ersatts med ”lämnats över” och i punkten 5 har ”föreskrifter” ersatts med ”lag eller annan författning”, se avsnitt 18.7.4. 39 § En nämnd får uppdra åt ordföranden eller en annan ledamot som nämnden har utsett att besluta på nämndens vägnar i ärenden som är så brådskande, att nämndens avgörande inte kan avvaktas. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 36 § första meningen. Anmälan av beslut till nämnd 40 § Nämnden ska besluta om i vilken utsträckning beslut som har fattats med stöd av uppdrag enligt 37 § och 7 kap. 5 och 6 §§ ska an- mälas till den. Beslut som inte anmäls ska protokollföras särskilt, om beslutet får överklagas enligt bestämmelserna i 13 kap. Sådana beslut som avses i 39 § ska anmälas vid nämndens nästa sammanträde. Paragrafens första stycke är nytt. Förslaget behandlas i avsnitten 8.6.2 och 8.6.3. Nämnderna får själva bestämma vilken återrapporterings- skyldighet som ska krävas av presidiet, utskott, förtroendevalda eller anställda som fattat beslut efter delegation. Bestämmelsen gäller beslut som har fattats med stöd av delegation enligt 37 § och 7 kap. 5 § samt efter vidaredelegation enligt 7 kap. 6 §. I de fall de dele- gerade besluten kan överklagas genom laglighetsprövning ska be- sluten protokollföras särskilt. Hur protokollen ska utformas och vad de ska innehålla är upp till varje kommun och landsting att bestämma. Protokollen kan innehålla allt ifrån fullständiga beslut med motivering och andra uppgifter till en förteckning över att beslut har fattats i vissa ärenden. Eftersom dessa protokoll ska tillkänna- ges på den kommunala anslagstavlan måste hänsyn tas till bl.a. be- stämmelser i personuppgiftslagen (1998:204) och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om personuppgifter och sekretess. Protokollens utformning kan därför komma att se olika ut bero- ende på vad det är för typ av beslut. Av rättssäkerhetsskäl ska dock besluten alltid kunna identifieras. Andra stycket motsvarar nuvarande 6 kap. 36 § andra meningen. 41 § En nämnds beslutanderätt får enligt 37 § delegeras till ett utskott. Ett utskott kan också ha till uppgift att bereda nämndens ärenden. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 21 § första stycket. Första meningen har språkligt justerats. 42 § En nämnd ska välja utskott bland ledamöterna och ersättarna i nämnden. Bestämmelserna i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt ska då tillämpas. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 22 §. Andra meningen har språkligt justerats. 43 § Nämndberedningar bereder nämndens ärenden. Nämnden får till nämndberedning välja även andra än förtroende- valda. Paragrafen är ny. Första stycket förklarar vad en nämndberedning har för uppgift. Andra stycket är en kodifiering av gällande rätt så att det framgår av lagtexten vem nämnden får välja till ledamot i en nämndbered- ning. Förslaget behandlas i avsnitt 18.4.4. 44 § Fullmäktige ska anta reglementen om nämndernas verksamhet och arbetsformer. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 32 § första stycket. I para- grafen har ”utfärda reglementen med närmare föreskrifter” ersatts med ”anta reglementen”. 1 § Styrelsen ska utse en direktör. Direktören ska ha den ledande ställ- ningen bland personalen och vara chef för den förvaltning som finns under styrelsen. Styrelsen får besluta att direktören ska ha en annan benämning. Paragrafen, som är ny, innebär att styrelsen ska utse endast en person som ska vara kommundirektör, landstingsdirektör eller ha en annan benämning som styrelsen bestämmer. Förslaget behandlas i av- snitt 8.4.1. Bestämmelsen tydliggör vem som är den ledande tjänste- mannen. I första stycket första meningen anges att det är styrelsen som utser direktören. Det är således styrelsen som anställer direktören och är dess arbetsgivare. Det innebär att det också är styrelsen som beslutar om eventuell uppsägning av direktören. Första stycket andra meningen anger att direktören är den som har den ledande ställningen bland personalen. Det framgår vidare att direktören är chef för den förvaltning som finns under styrel- sen. I ansvaret som chef för förvaltningen inbegrips att direktören ansvarar för att förvaltningen bedrivs i enlighet med gällande lagar och föreskrifter. Direktören har som chef för förvaltningen ansvaret för personalen och budgeten m.m. inom förvaltningen. Bestämmel- serna om vidaredelegation för förvaltningschef i 6 § är tillämpliga för direktören i dennes egenskap av förvaltningschef. I andra stycket framgår att styrelsen får välja benämning på den person som ska ha den ledande ställningen bland personalen. 2 § Direktören ansvarar för att det finns ett underlag till beslut i samt- liga ärenden som styrelsen ska behandla och svarar för att styrelsens beslut verkställs. Styrelsen ska i en instruktion fastställa hur direktören ska leda för- valtningen under styrelsen. Instruktionen ska också fastställa direk- törens övriga uppgifter. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om direktörens upp- gifter. Förslagen behandlas i avsnitt 8.4.1. I första stycket anges att direktören ansvarar för att det finns ett underlag till beslut i samtliga ärenden som styrelsen ska behandla och för att styrelsens beslut verkställs. I begreppet underlag ligger att det ska vara ett opartiskt och sakligt underlag som är utformat i enlighet med gällande lagar och föreskrifter. Underlaget ska vara baserat på professionell sakkunskap om det aktuella området. Det är viktigt att det av underlagen framgår om de ekonomiska kalkylerna eller den rättsliga bedömningen är osäkra eller oklara. Direktören ska ansvara för att det finns beslutsunderlag i samtliga ärenden som läggs fram till styrelsen. Det innebär också att förslag ska finnas i alla slags ärenden som ska behandlas av styrelsen, även sådana ärenden där styrelsen bara yttrar sig i och som ska vidare till fullmäktige. Direk- tören ansvarar endast för dennes underlag till styrelsen och inte de underlag till beslut som förvaltningscheferna under nämnderna lägger fram för sina nämnder. Att direktören ska ansvara för verkställigheten innebär att denne ska se till att förvaltningen verkställer de fattade besluten i enlighet med styrelsens instruktioner och i enlighet med gällande lagar och andra föreskrifter. Skyldigheten att i vissa fall avvakta med verk- ställighet av beslut framgår av 13 kap. 14 §. I andra stycket anges att styrelsen ska besluta om en instruktion av vilken det ska framgå hur direktören ska leda förvaltningen under styrelsen samt vilka övriga uppgifter direktören ska ha. I instruk- tionen ska styrelsen således fastställa hur förvaltningen under direk- tören ska se ut, dvs. den tjänstemannaorganisation som enligt full- mäktiges reglemente, instruktioner eller styrelsens beslut lyder under styrelsen. I det inbegrips att bestämma om direktören ska vara chef för de andra förvaltningscheferna. Styrelsen ska i instruktionen vidare ange direktörens övriga uppgifter utöver vad som följer av första stycket. Det är den enskilda styrelsen som beslutar om vilka av direktör- ens arbetsuppgifter som ska regleras i instruktionen och i bestäm- melsen anges därför inte vilka arbetsuppgifter instruktionen ska Instruktionen ska dock tydliggöra vem av styrelsen eller direktören som har ansvaret för att olika uppgifter utförs. Direktören är ansvarig för beredning av alla ärenden till styrel- sen och därför bör i instruktionen anges om denne vid möten med styrelsen har närvarorätt eller yttranderätt, hur föredragningar ska ske samt om direktören ska ha initiativrätt, dvs. rätt att lyfta frågor till styrelsen. En annan fråga som kan regleras i instruktionen är vem som ska ha medarbetarsamtal med direktören. I en instruktion bör styrelsen ange de delegationer som styrelsen beslutat att ge direktören. Instruktionen bör också ange att direk- tören ska ha till uppgift att ha hand om avtalsförhandlingarna och inte bara ha beslutanderätten i ärendet, om styrelsen anser att direk- tören ska ha denna uppgift. Direktören är chef för förvaltningen under styrelsen och av in- struktionen bör det därför framgå inom vilka ramar denne anställer personal vid sin förvaltning, har medarbetarsamtal, lönesamtal med de anställda m.m. 3 § Direktören är inte valbar till ett förtroendeuppdrag i kommunen, eller kommunalförbund som kommunen eller är medlem i. Den som är chef för en förvaltning som hör till en nämnds verk- samhetsområde får inte väljas till ledamot eller ersättare i nämnden. Paragrafen motsvarar nuvarande 4 kap. 6 §. Första stycket har språkligt justerats och tydliggör att direktören inte får väljas till ett förtroendeuppdrag, dvs. till ledamot eller er- sättare i fullmäktige, nämnd eller fullmäktigeberedning samt till revisor. Direktören får inte heller väljas till ledamot eller ersättare i den beslutande församlingen, förbundsstyrelsen eller annan nämnd, de beslutande församlingarnas beredningar samt till revisor i kom- munalförbund som kommunen eller är medlem i. Andra stycket innehåller bestämmelser om att förvaltningschef inte får väljas till ledamot eller ersättare i nämnden. 4 § Bestämmelserna om jäv i 6 kap. 28–32 §§ ska tillämpas för de an- ställda. Paragrafen är ny och innehåller en hänvisning till bestämmelserna om jäv i 6 kap. 28–32 §§. Vad som anges i 6 kap. 30 § tredje stycket andra meningen är inte tillämpligt för anställda eftersom de inte kan delta i nämndens avgöranden. 5 § En nämnd får uppdra åt en anställd hos kommunen eller lands- tinget att besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden, dock inte i de fall som avses i 6 kap. 38 §. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 33 § i den delen den gäller delegation till anställd. 6 § Om en nämnd med stöd av 5 § uppdrar åt en förvaltningschef inom nämndens verksamhetsområde att fatta beslut, får nämnden överlåta åt förvaltningschefen att i sin tur uppdra åt en annan anställd inom kommunen eller att besluta i stället. 7 § Om en nämnd med stöd av 5 § uppdrar åt en anställd att besluta på nämndens vägnar, får nämnden ställa upp villkor som innebär att brukarna av nämndens tjänster ska ges tillfälle att lägga fram förslag eller att yttra sig, innan beslutet fattas.