sou · H3B387 · 2015-10-09 00:00:00 — Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv informationstjänstverksamhet, informationsbehandling, uthyrning av serverutrymme och därtill hörande tjänster. Vad som är res- pektive inte är datorhallsverksamhet utvecklas även i lagstiftning- ens förarbeten. Där framgår bland annat att anläggningar såsom bankernas datacenter är stödfunktioner till deras bankverksamhet och inte utgör deras huvudsakliga affärsverksamhet.11 Oavsett hur en legal definition av datacenter skulle utformas mer exakt, kan man dela upp datacenterföretag utifrån deras verk- samhet. I ett första steg kan verksamheten avgränsas beroende på om anläggningen är byggd utifrån en enskild aktörs verksamhet (skräddarsydd/”purpose-built”) eller om den är byggd för att inhysa många aktörer (samlokalisering/”Co-Location”) I ett andra steg kan det göras skillnad mellan datacenter som i och för sig har byggts för en enskild aktör, genom att dessa kan delas in i ”In- house” och ”Wholesale”. Dessa uttryck tar sikte på den bedrivna verksamheten, men används också som en slags bestämning för de företag/ datacenter vars verksamhet har denna inriktning. Uppdel- ningen kan exemplifieras med Figur 10.2. 11 Den engelska definitionen finns i Appendix A till den brittiska miljömyndighetens (Environ- ment Agency) , Version 4 February 2015. Den finska definitionen finns i 2 § 6 a punkten lagen (30.12.1996/1260) om punktskatt på elström och vissa bränslen. Se 5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=30.12.1996%2F1260 Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv Figur 10.2 Olika typer av datacenterföretag Purpose built -In-house •Facebook, , ebay •Ett koncept för aktörer med IT som kärnverksamhet. Typiskt sett stora distributörer av internet tjänster. •Föredrar ofta skräddarsydda lösningar med egen design/utformning av datacenter •Tenderar att designa, konstruera och äga sina hallar tillsammans med underleverantörer. •Effekt: 40–120 MW •Investeringar: 300– 400MEUR •Anställda: 1–2 per MW Purpose built -Wholesale •Ett koncept för större aktörer som outsourcar sin datorhallsverksamhet •Föredrar ofta att integrera merparten av sin datacenter- verksamhet till en eller ett fåtal platser. •Erbjuder skräddarsydda lösningar baserade på kundprofiler och som byggs för ett fåtal kunder •Effekt: 6–30 MW •Investeringar: 50–200 MEUR •Anställda: 2–3 per MW •Interxion, Avilio, Bahnhof •Ett koncept för aktörer som ser IT som en stödfunktion till sin kärnverksamhet •Föredrar ofta modulära lösningar •Co-location företagen fungerar som hyresvärdar och servar flera hyresgäster/kunder •Effekt: 1–15 MW •Investeringar: 7–100 MEUR •Anställda: 3-5 per MW Källa: (2014). Första typen av verksamhet, benämnd ”In-house”, är verksamhet där företaget vanligen erbjuder en internettjänst och självt äger och driver den datacenter som tjänsten utförs från. Exempel på företag med denna typ av verksamhet är Facebook, , , Google och Amazon. Kännetecknande är att det rör sig om stora anlägg- ningar med en användare. Anläggningarna drivs oftast av stora tjänsteleverantörer som vill ha full kontroll på hela värdekedjan. Investeringarna är stora och energibehovet är stort men antalet anställda per MW är lägre än övriga datacenter, bl.a. på grund av skalfördelar.12 Bland denna typ av anläggningar finns även sådana som byggs i något mindre skala. De brukar kallas In-house enter- prise. Exempel på företag som har den typen av datacenter är H&M, och banker. Den andra typen av verksamhet kallas ”Wholesale”. I denna äger ett företag datacenter och hyr ut infrastruktur och specifika mjuk- 12 (2014). Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv Exempel på företag med denna inriktning är Digiplex och . datacenter med denna inriktning hante- rar en större variation av hårdvara och mjukvara än ”in-house”- anläggningarna. Datacenter är emellertid fortfarande stora och har bara ett fåtal kunder. Investeringarna och energibehoven är relativt stora och antalet anställda per MW är fler jämfört med ”In-house”. Den tredje typen av verksamhet benämns ”Co-Location”. Företag med denna inriktning hyr ut serverutrymme, dvs. fysisk plats där andra företag kan placera sina servrar. De kan också erbjuda viss drift av mjukvara. De är i jämförelse med in-house- och wholesale-företagen mindre i storlek. De hanterar emellertid en större variation av hårdvara och mjukvara vilket leder till många fler anställda. Exempel på co-location företag är Telecity, Interxion och Bahnhof. Det finns även andra varianter på datacenterverksamheter än dem som har skisserats ovan. En variant är företag som erbjuder så kallade molntjänster.13 En annan variant är verksamheter som går ut på att tillhandahålla backup, kravuppfyllelse14, infrastruktur och säkerhet. Exempel på företag som är verksamma i med denna typ av tjänster är CGI, TietoEnator, Sungard och Atea. Även företag som Google, och Microsoft finns emellertid i detta fack. Dessa företags huvudsakliga affärsverksamhet består i att producera tjänster till sina kunder och det är som ett led i detta som de använder sina datacenter. Det finns också företag, organisationer och myndigheter av olika slag och storlek som har sina egna datarum och datacenter som stödfunktion till sin egentliga verksamhet. Som exempel på myndigheter kan nämnas och . Som exempel på företag kan nämnas finansiella institut och banker, men också industriföretag som och kan ha egna data- center. 13Molntjänster är IT-tjänster som tillhandahålls över Internet. Sådana tjänster kan till exem- pel avse dokumenthantering, epost och externa databaser (såsom bilder, videor och kartor) samt diverse lösningar för olika företags kundhanteringssystem. Som exemplen visar rör det sig alltså om funktioner som traditionellt har funnits på användarens egen dator eller på serv- rar i den fysiska närheten av användaren, men som i detta sammanhang alltså tillhandahålls av tredje part över internet. 14Utredningens översättning av det engelska begreppet ”compliance”. Vad som avses är upp- fyllelse av normerande krav, oavsett om de följer av olika standarder eller liknande eller av rättsligt bindande normer. Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv Det finns ingen officiell svensk statistik över antalet datacenter eller över vilken elanvändning dessa har. Det är emellertid tydligt att storleken på enskilda datacenter varierar kraftigt. Ett litet dator- rum i ett företags källare kan ha en effekt på några få kilowatt, it- tjänsteföretag kan ha datacenter med en effekt som uppgår till hundratalet kilowatt medan co-location-företag som hyr ut utrym- men för servrar har datacenter som ligger på flera hundratals kilowatt och uppåt i effekt. In-house-företag kan ha anläggningar med flera tiotals megawatt i effekt. Beroende på typ av företag och på anläggningens användning ser konkurrenssituationen olika ut. Baserat på diskussioner med branschföreträdare har utredningen dragit slutsatsen att en datorhall som används för internt bruk har en normalstorlek mellan 50–. När ett datacenter byggs för kommersiellt bruk har det en installerad effekt som börjar vid och går uppåt. Co-location-företag och leverantörer av så kallade molntjänster har oftast anläggningar med en installerad effekt på minst en megawatt.15 Företag, organisationer och myndigheter, som har datarum eller datacenter för att klara sin egen it-drift, har inte datacenter primärt som huvudsaklig verksamhet. För dessa företag finns egentligen inte någon konkurrenssituation knuten till datacenter som sådana. I stället handlar det om huruvida de kan driva it-tjänsten billigare och effektivare själva än om de outsourcar tjänsten till en extern it- leverantör. Företag kan outsorca it-tjänsterna på flera olika sätt. Det kan handla om allt från att hyra serverutrymme hos ett co- location-företag till att köpa molntjänster där hela it-driften hante- ras.16 Det finns också företag som har behov av datacenter för att bedriva sin huvudsakliga verksamhet. Det kan vara företag som säljer molntjänster, men även telekomföretag som har behov av server- kapacitet för att möta kundernas behov. Den typen av företag har ofta egna datacenter, men i jämförelse med företag som hyr ut serverutrymme eller ”in-house” datacenter har storleken på data- center oftast varit mindre. Den konkurrens som dessa 15Detta är utredningens samlade bedömning efter att ha träffat it&telekombranschens bransch- organisation, flera co-location-företag samt även flera företag som driver in-house datacenter. 16Axelborn, P. m.fl. (2012). Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv företag möter är både nationell och internationell. För t.ex. molntjänster kan en svensk kund välja mellan olika svenska aktörer, men kunden kan i flertalet fall även välja att köpa tjänsten av en utländsk aktör. En begränsning för vissa kunder (t.ex. statliga verksamheter) är om lagringen av data enligt lag förutsätts ske i servrar placerade i . När sådana begränsningar inte finns, är emellertid marknaden internationell och kostnaden för tjänsten avgörande för kundens val. För företag som har datacenter som sin huvudsakliga verksam- het finns konkurrens både i etableringsfasen och i den löpande verksamheten. Vid etableringar av in-house-anläggningar som t.ex. Facebook, Google och är det länder och regioner som kon- kurrerar om att få etableringen. Företagen i fråga konkurrerar i det läget alltså inte med andra företag utan det är länder som i någon mening konkurrerar om företagens etableringar. Var företagen väljer att bygga sina datorhallar beror på flera variabler. Energi- skatten på el är en av dem. Det är emellertid den totala kostnaden för byggnation inklusive driften av anläggningen som avgör i vilket land som etableringen sker. Det är med andra ord den totala livscykelkostnaden som avgör etableringen. För återinvesteringar eller utbyggnad av kapacitet jämförs vanligtvis kostnaden vid de befintliga anläggningarna med alternativet att investera i nya anlägg- ningar. Även co-location-företagen är i en situation som liknar in- house-företagens. Vid etablering av nya anläggningar jämför före- tagen kostnaderna för etablering i olika länder. Konkurrenssituationen vid drift ser dock något annorlunda ut för co-location-företagen jämfört med in-house-företagen. In-house- företagen sköter i princip sin egen verksamhet och är inte beroende av att locka till sig kunder som betalar för datacenter kapacitet. Co- location-företagen å andra sidan hyr ut serverkapacitet till kunder vilket betyder att varje ny affär sker i förnyad konkurrens med andra co-location-företag. Detta innebär att co-location-företagen är konkurrensutsatta i sin löpande verksamhet. Kostnader för t.ex. el ska debiteras kunderna och väger tungt vid utvärderingen av affärsförslagen. Flertalet stora affärer är internationellt konkurrens- utsatta, eftersom de potentiella kunderna inhämtar offerter från flera företag i olika länder. För företagen som köper co-location- företagens tjänster är det inte helt avgörande var servrarna befinner Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv Vissa kunder måste lagra data i servrar placerade i landet och många kunder vill ha närhet till datacenter, men kostnaderna är annars en avgörande faktor. Bland dessa är kostnaden för el är en av de största och därför en central faktor för affärsbesluten. Vid utredningens kontakter med branschen (både co-location- företag och andra IKT-företag) har framkommit att energieffek- tivisering inte enbart är ett sätt för dem att minska kostnaderna. Vid upphandlingar kan det även ställas krav på att anläggningarna drivs energieffektivt eller att det arbetas systematiskt med energi- effektivisering. I det sammanhanget drivs utvecklingen mot en hopslagning av anläggningar, för att bilda större och mer effektiva enheter. Små anläggningar är vanligtvis mindre effektiva än stora som kan ha stordriftsfördelar med avseende på kylning m.m. Som tidigare nämnts finns ingen officiell statistik över antalet datacenter i eller över elanvändningen i dessa. För att bilda sig en uppfattning om storleken på elförbrukningen har utred- ningen kombinerat flera metoder. Till att börja med har SNI-koden för datacenter använts. Den SNI-kod som gäller datacenter är 62.030, datordrifttjänster. Med hjälp av den identifieras den totala elanvändningen för branschen. Den uppgick till 88,5 GWh.17 Vid diskussioner med branschföreträdare har utredningen upp- märksammats på att flera datacenterföretag är registrerade under en annan SNI-kod än den ovannämnda, t.ex. som fastighetsuthyrare. Dessutom finns flera stora företag vars verksamhet spänner över flera verksamhetsområden och där datacenter inte utgör huvud- verksamheten (t.ex. molntjänsteföretag). Dessa registreras inte heller under SNI-koden för datacenter, fastän sådan verksamhet bedrivs. För att fånga upp så många företag från branschen som möjligt har ansatsen med en SNI-kod kompletterats med en kvalitativ under- sökning av vilka företag som har datacenter. Undersökningen har resulterat i en lista med cirka 80 företag som har egna datacenter. För vissa av dessa företag finns uppgifter om elanvändning till- 17 Uttagspunkter med abonnemang under har exkluderats, eftersom sådana abonne- mang inte är tillräckliga för att säkra strömtillförseln. Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv gänglig, medan den måste uppskattas för andra företag. Med ut- gångspunkt i bedömningen att installerad effekt i en kommersiellt datacenter är minst 0,5 MW, blir utredningens sammantagna be- dömning att den totala installerade effekten i datacenter i är minst 200 MW. I den siffran ingår inte datorhallar som tjänar som stöd för den egna verksamheten, t.ex. bankers och myndigheters egna datacenter. Utvecklingen på området har gått snabbt. Den samlade bedömningen är att datorhallarnas installerade effekt uppgick till 150 MW.18 I IKT-branschen ingår SNI-koderna 61 och 62. Totalt använde de företag som sorterar under dessa koder cirka 992 GWh el 2013. SNI 61, telekommunikation, hade 2013 en elintensitet som uppgick till 15 MWh per miljon kronor förädlingsvärde. Motsvarande siffra för SNI 62, programvaruproducenter, datakonsulter o.d. var 4 MWh per miljon kronor förädlingsvärde. till genomsnittet är IKT- branschen alltså inte särskilt elintensiv. Företagen som sorterar under SNI 62.030, datordrifttjänster, har i genomsnitt en elintensitet som uppgår till 29 MWh per miljon kronor förädlingsvärde. I SNI-koden ingår mer än bara företag med datorhallar vilket påverkar resultatet. I diskussioner med co- location-företag har dessa framhållit att kostnaden för el, inklusive skatter, är väsentlig. Det har dock varit svårt att få fram exakta uppgifter på hur mycket el de använder i förhållande till föräd- lingsvärdet. En orsak som angetts är att de p.g.a. sina affärsmodeller helt enkelt inte kan beräkna förädlingsvärdet. I stället har de angett hur stor andel av driftkostnaderna som är kostnader för el. Flera företag anger att kostnaden för el uppgår till av drift- kostnaderna. För in-house-anläggningar kan kostnadsandelen för el vara ännu högre och i vissa fall närma sig av driftkost- naderna.19 18Baseras på (2012) som uppskattar att elanvändningen i datorhallar ökade med cirka 19Detta är utredningens samlade bedömning efter att ha träffat it&telekombranschens bransch- organisation, flera co-location-företag samt även flera företag som driver in-house datacenter. Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv Ekonomisk påverkan på samhället Datacenterbranschen är en växande bransch internationellt sett. Orsaken är den ökande användningen av internet och de tjänster som tillhandahålls via nätet. Som en följd av detta har också server- kapaciteten i världen ökat stadigt . Detta innebär att även energianvändningen ökar. fördubblades elanvändningen i datacenter globalt sett. 2013 bedömdes datacenter stå för 1,1–1,av världens totala elanvändning.20 I de nor- diska länderna har energianvändningen i datacenter ökat med upp- skattningsvis enbart under 2012.21 Flera rapporter visar att mängden data som används växer i allt snabbare takt. Det får naturligtvis till följd att datacenterkapaciteten kommer att öka. Enligt analyser redovisade i en rapport från den internationella konsultfirman () 2014 kommer branschens kapacitet att öka de närmaste årtiondena.22 i beräkningar indikerar att datacenterbranschens storlek fördubblas , vilket med- för ett behov av cirka 200 nya megadatacenter (större än 5 MW) i fram till 2020.23 BCG:s bedömning är mer modest och stannar vid 60 nya datacenter fram till 2020.24 bedöm- ning är att elanvändningen i sektorn ökar med 12–, vilket kräver en motsvarande utbyggnad av den infrastruktur som datacenter utgör.25 En följdfråga som infinner sig är vad datacenterbranschen bidrar med till samhällsekonomin. Vilka är de direkta och indirekta effek- terna av nya etableringar? Hur många nya jobb skapas? För beräkningar av datacenters ekonomiska påverkan på sam- hället finns det studier av Facebooks etablering i och av Googles etablering i . Det finns även studier av andra etableringar, men studier av etableringar i t.ex. är inte direkt 20Koomey (2011). 21DCD Intelligence (2013). 22Boston (2014). 23Länsstyrelsen (2014). 24Boston (2014). 25Montel Kraftaffärer nr 10, 2015. Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv överförbara till svenska förhållanden och slutsatser baserade på så- dana bör därför dras med försiktighet.26 Facebooks etablering i har analyserats av BCG och av Till- växtverket. BCG:s beräkningar av de ackumulerade ekonomiska effekterna är att etableringen den första tioårsperioden, med kon- struktion och drift, innebär att regionen på olika sätt får i tillkommande intäkter. Facebook investerade 1,5 miljarder i byggnationen av det första datacentret och flera hundra byggnads- arbetare deltog i arbetet. Driftkostnaderna för Facebooks anlägg- ning, när även hall 2 är färdig, beräknas till . Av dessa kostnader för Facebook blir , sett från andra hållet, inkomster i . BCG beräknar den s.k. multi- plikatoreffekten till mellan 1,6 och 2,3. Det innebär att varje arbets- tillfälle hos Facebook skapar 0,6–1,3 ytterligare arbetstillfällen. (2014) gör en ex ante analys av Facebooks etable- ring. Deras bedömning är att med en av tre planerade hallar på plats har cirka 120 nya direkta arbetstillfällen skapats. Till det kommer cirka 30 indirekta jobb i form av bevakningsuppdrag. Tillväxt- verkets bedömning är att fullt utbyggt kommer Facebooks etable- ring att innebära ett tillskott om cirka 260 nya arbetstillfällen. Till detta tillkommer bygg- och anläggningsarbeten med upp till 300 arbetstillfällen –2017. Utöver de direkta sysselsättningseffekterna uppstår det indirekta effekter när den efterfrågeinjektion som etableringen innebär sprider sig till öv- riga delar av den regionala ekonomin. beräknar den indirekta effekten något lägre än BCG, till knappt 1,3. Det vill säga att varje nytt arbetstillfälle hos Facebook skapar cirka 0,3 ytter- ligare arbetstillfällen i regionen. analyserade 2014 Googles investering i en ny datorhall i Finland.27 Sedan Google köpte fastigheten från en ner- lagd pappersindustri 2009 har de investerat i byggnaden av ett nytt datacenter. 26Exempelvis är multiplikatoreffekter svåra att jämföra mellan länder och regioner som har olika institutionella ramverk och förutsättningar i övrigt. Moretti och (2013) har jäm- fört regionala multiplikatoreffekter mellan och och konstaterar stora skillnader där har signifikant lägre regionala multiplikatorer än . Dessa skillnader förklaras av skillnader i de institutionella ramverken, av att arbetskraftens geografiska rörlighet är lägre i än i samt av att välfärdssystemet och arbetslöshetsersättningen i är mer generös. 27Oxford Research (2015). Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv bygget som mest 1 800 arbetare. I drift beräknas datacentret syssel- sätta cirka 230 arbetare som ska driva, underhålla och upprätthålla säkerheten. analys går inte in på detaljer kring indirekta effekter av Googles etablering. Den uppskattar inte heller några samhällsekonomiska värden av etableringen. I stället konsta- teras att etableringen är bra för och kan fungera som ett startskott för ytterligare etableringar i landet. Effekter av nya datacenter är inte begränsade till nya arbetstill- fällen med direkt eller indirekt anknytning till etableringen. Data- centren bildar grundläggande infrastruktur för utveckling och ex- pansion av andra IKT-företag. Deloitte (2014) bedömer att moln- tjänster kommer att öka kraftigt kommande år. Global datacenter- verksamhet bedöms öka . Molntjänster beräknas bidra med ungefär en tredjedel av denna ökning. Det innebär att beräkningar av de samhällsekonomiska effekterna av en etablering även måste beakta påverkan på den öv- riga IKT-sektorn. En sådan analys ryms inte inom ramen för detta uppdrag. Däremot kan konstateras att potentialen förefaller vara stor och att de ekonomiska värden som branschen representerar är omfattande. Sammantaget är utredningens bedömning att datacenterbranschens elintensiva verksamhet samt den internationella konkurrensutsätt- ning branschen befinner sig i motiverar till att datacenterbranschen bedöms som skyddsvärd. Det finns därför anledning att överväga om branschen bör ingå bland dem som får del av en lägre energi- skatt på el. Enligt SCB:s statistik var 548 företag registrerade i tvätteribranschen 2014. Branschen är indelad i industri- och institutionstvätterier respektive konsumenttvätterier (SNI-kod 96.011 respektive 96.012). Av företagen i branschen är 120 registrerade som industritvätterier. Konsumenttvätterier riktar sig mot privatkunder och är ofta mindre företag med ett fåtal anställda. Industri- och institutionstvätterier är generellt sett mer storskaliga. Deras kunder är ofta sjukhus, äldreboenden, industrier, hotell och restauranger. Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv Totalt omsätter branschen och syssel- sätter nästan 4 000 personer. Både nettoomsättning och antal syssel- satta i branschen har en positiv trend. Antalet sysselsatta har ökat de senast fem åren och omsättningen har ökat med . Volymen tvätt som hanteras har också ökat. En orsak till det är den ökade mängden tvätt från sjukvården, som en följd av högre hygienkrav och högre beläggningsgrad. En dryg fjärdedel av marknaden handhas av offentliga företag inom stat, kommun och landsting. Av återstoden är många familje- företag, medan andra företag ägs av större börsnoterade företag. Av konsumenttvätterierna är företag med färre än 10 anställda. För industritvätterierna är motsvarande siffra . sysselsätter de sju största företagen tillsam- mans av de anställda i branschen. Branschen har under omvandlats från serviceföretag till mekaniserade industriföretag. De tvätterier som tillhör konsumenttvätterierna har fortfarande en produktion som är mer hantverksorienterad än den höggradigt mekaniserade produktionen i de tvätterier som tillhör industritvätterisektorn. En annan utveckling är att företagen i industritvätterisektorn i huvud- sak äger produkterna/textilierna och säljer en helhetstjänst till kunderna. För ett industritvätteri med kontrakt med exempelvis hotell, restauranger eller sjukhus kan flödesschemat för tjänsten se ut som i Figur 10.3. Specifikt om vissa sektorer av svenskt näringsliv Figur 10.3 Flödesschema för ett industritvätteri Trtansport av Packning gods till (torkning, Sortering mangling) Källa: Egen bearbetning efter diskussion med . När utredningen träffade företrädare för branschen diskuterades den upplevda konkurrenssituationen. 28 Branschen upplever att det råder en hård konkurrens på marknaden. Priserna som industri- tvätterierna kan ta för sin tjänst har pressats, både av konkurrens mellan företagen men också av att köparna går samman för att upphandla större volymer i syfte att pressa priserna.29 Vid sidan av konkurrensen mellan befintliga inhemska företag är branschens huvudsakliga konkurrenter tillverkare av substitutpro- dukter och internationella aktörer.