sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design Betänkande av Gestaltad livsmiljö - en ny politik för arkitektur, form och design SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, . Tryck: , 2015. Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå en ny politik för arkitektur, form och design. Regeringen beslutade om direktiv för den särskilde utredaren (dir 2014:69). Till särskild utredare förordnades stadsbyggnadsdirektören . Utredningen har antagit namnet Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (Ku 2014:02). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen (dir 2015:24). Enligt tilläggsdirektiven ska utredningen utöver det ursprungliga uppdraget också analysera och lämna förslag på hur arkitektur-, form- och designområdet i högre grad kan präglas av dialog och delaktighet samt bidra till en hållbar samhällsutveckling. Som experter förordnades kanslirådet , departementssekreteraren , departementssekreteraren , ämnesrådet , departementssekreteraren , departementssekreteraren och kanslirådet . Departementssekreteraren förordnades som expert . Departementssekreteraren , departementssekreteraren , ämnesrådet och kanslirådet , förordnades som experter . entledigades och som experter och entledigades som expert. Utredningen har dessutom haft tre referensgrupper, med representanter för myndigheter, organisationer och näringsliv knutna till sig. Som huvudsekreterare anställdes från landskapsarkitekten . Som sekreterare anställdes kommunikationschefen och professorn . Kommittén överlämnar härmed betänkandet Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88). Uppdraget är därmed slutfört. Utredningens uppdrag och arbete................................ Arbetssätt och referensgrupper ............................................. Politiken för arkitektur, form och design sedan 2.2Mål och innehåll i handlingsprogrammet Insatser efter Framtidsformer................................................ Analys av Framtidsformer...................................................... Språket och begreppen .............................................. En gemensam förståelse ......................................................... Konsthantverk, slöjd och hantverk........................ Arkitektur, form och design är delar i en helhet .................. Perspektivet gestaltad livsmiljö och utmaningar för 4.1Gestaltad livsmiljö – ett perspektiv för arkitektur, form Klimat och resurser................................................. 4.3.3Urbanisering, stadens och landsbygdens Lärdomar från andra länder......................................... Politiken för arkitektur, form och design i andra länder ..... EU:s arkitektur- och designpolicy......................... Hållbar stadsutveckling i andra länder................... 5.3Några generella slutsatser och jämförelser med svenska 5.3.2Design för tjänster i den offentliga sektorn för ökat förtroende hos medborgarna ......................... 5.3.3Stärkt svensk export av arkitektur, form och Professionernas ställning och kompetens............ 5.3.5Samverkan mellan organisationer stärker arkitektur, form och design nationellt och 5.3.6Sverige som föregångsland för ett samlat Nya mål för arkitektur-, form- och designpolitiken utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö....................... Gällande mål och bakgrund.................................................. Gällande mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design...................... Gällande kulturpolitiska mål................................. 6.2.5Mål för integrations- och Nationella mål för kulturmiljöarbetet.................. 6.2.7Mål för utgiftsområdet Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt mål för Målen för utgiftsområdet Regional tillväxt.......... 6.2.9Målen för utgiftsområdet Areella näringar, landsbygd och livsmedel........................................ 6.3Utvärdering av gällande mål för arkitektur, form och 6.4Förslag till nya nationella mål för arkitektur-, form- Myndigheten för Gestaltad livsmiljö........................... En myndighet för perspektivet gestaltad livsmiljö ............. Kort bakgrund om Arkdes.................................... 7.2.2Remiss av promemoria om sammanslagning av 7.3Förslag till ombildning av Arkdes till Myndigheten för Utställningar lokalt, regionalt och nationellt ...... 7.3.4Myndighetens kompetens, lokalisering och Pedagogiska perspektiv och forskning ................ 7.3.6Samverkan med andra myndigheter – sammanfattning av övriga förslag till Det offentliga och insatser inom arkitektur, form och Den offentliga .........................................................sektorn Statliga ......myndigheter och statliga bolag inom området Kommunernas .........................och landstingens uppgifter 8.5Insatser för samverkan inom arkitektur, form och 8.5.1Förslag till riksarkitekt med Statens fastighetsverk som särskilt ansvarig..................... 8.5.2Samverkan mellan statliga byggherrar och Helhetsyn på offentliga miljöer ........................... 8.5.4En fond för stöd till utvecklingsinsatser inom arkitektur, form och design.................................. 8.5.5Perspektivet gestaltad livsmiljö i 8.5.6Erfarenheterna från Delegationen för hållbara städer ska tas tillvara ............................................. 8.5.7Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ska samverka med Plattformen för hållbar 8.5.8Större satsningar på grön innovation och 8.5.9Statliga myndigheters ansvar att ta fram särskilda program för arkitektur, form och 8.5.10Kommuner och regioner ska stimuleras att ta fram program för arkitektur, form och design .... 166 8.5.11Arkitektur, form och design i de regionala kulturplanerna och kultursamverkansmodellen .. 168 8.5.12Ökat stöd till ungdomsverksamhet i allmänna samlingslokaler och icke-statliga kulturlokaler ... 168 8.5.13Bättre stöd till exportfrämjande åtgärder på Införande av wild card-systemet .......................... Höjd kompetensnivå inom offentlig upphandling ........ Om lagen om offentlig upphandling ................................... Nuvarande regelverk för upphandling................................. 9.3.2Kriterier för utvärdering i nuvarande 9.4 Kommande regelverk för upphandling................................ Kriterier för utvärdering i det nya regelverket..... 9.5Tillämpningen av generellt och inom arkitektur, form och design .................................................................... 9.5.3Upphandling av tjänster för planering, byggande och inredning ........................................ 9.5.4Upphandling av konst och 9.6 Bristerna i regelverk och hantering...................................... Kompetens och kvalitet ........................................ Sammanfattning av de identifierade problemen .. insatser inom området........................................... Insatser för ökad kvalitet och höjd kompetens .................. Samverkan mellan myndigheter ........................... Utbildning av myndigheternas inköpare ............. 9.8.3Metodstöd för kompetensuppbyggnad kring upphandlingsformer som underlättar inriktning mot kvalitet.......................................... 9.8.4Forskning inom offentlig upphandling av arkitektur, form och design ska stöttas ............... 9.8.5Stärkt kvalitet i kommunernas upphandling av arkitektur, form och design.................................. Forum för möten mellan inköpare och Kunskap, kompetens och samverkan.......................... Människornas kunskap och erfarenhet ............................... Arkitektur, form och design i grund- och Professionens utvidgade kunskap........................................ Förslag och bedömningar för en bred kunskapsutveckling inom hållbart samhällsbyggande........ Breddad rekrytering – en kvalitet i Finansiering av nationella forskningsnätverk...... 10.9.4Internationella perspektiv – utredning av konsekvenserna av studieavgifter......................... 10.9.5Behov av en utvidgad kunskap i grundutbildningarna på universitet och Lagstiftning och andra styrmedel .............................. Gällande bestämmelser och bakgrund................................. 11.2.1 Bakgrund till aktuella paragrafer och behovet 11.2.3 Väglagen och lagen om byggande av järnväg ....... Utvärdering av behovet av förändringar i 11.3.1 Inga förändringar i de aktuella paragraferna ........ 11.3.2 Innovativt byggande bör främjas.......................... 11.3.3Behov av fördjupad analys av gällande Förväntade effekter av betänkandets förslag....................... Referensgrupper och nationella konferenser................... I detta betänkande presenterar jag min syn på vad arkitektur, form och design gör. Betänkandet har, utifrån min grundtro på området, vuxit fram i en process, en designprocess om man så vill, tillsammans med experter, referensgrupper, konferensdeltagare och framför allt med utredningens sekreterare. Min tro på arkitekturens, formens och designens kraft är genuin. Jag tror att vi kan förändra världen, åtminstone vår dagliga livsmiljö. Att arkitektur, form och design bidrar till de långsiktiga perspektivens lösningar är för mig självklart. När vi i vardagen ser effekterna av globaliseringen, en ökande segregation och ohälsa och en minskande attraktivitet i flera av våra städer, så ökar intresset för arkitektur, form och design och hur områdets kraft kan utnyttjas. Regeringen fångar denna rörelse genom att ta fram en ny politik för området och tror alltså också på att arkitektur, form och design kan göra skillnad för kvaliteten i den gestaltade livsmiljön. Min syn är att området kan möta samhällets utmaningar, inte bara som en sinnlig upplevelse i , vilket i sig är viktigt, utan på det sätt som arkitektur, form och design påverkar vår livsmiljö, i vår vardag. Det är viktigt att politiken står i ett ständigt aktuellt förhållande till dessa utmaningar och därför föreslår jag en politik som är processuell, i rörelse. Jag föreslår även att en myndighet bildas som kan hantera dessa frågor och som kan spana, perspektivera, samarbeta, ställa ut, debattera och vid behov, minst varje mandatperiod, föreslå nya mål. Att det offentliga ska gå före i gestaltningen av livsmiljön är självklart. Inte minst i utformningen av välfärdens miljöer, där man sänder signaler till medborgarna om rätten till en vacker och varaktig livsmiljö. Det offentliga har de starkaste redskapen för gestaltningen av vår livsmiljö och dessa ska användas koordinerat för att uppfylla politikens målbild. En riksarkitekt som stimulerar statens agerande i bolag och verk är därför betydelsefull. Det är tydligt att branschen som helhet behöver en utvecklad syn på upphandlingsfrågor och en stärkt efterfrågan på områdets tjänster. En förändrad syn på och ett större mod i den offentliga upphandlingen behövs. Detta är fullt möjligt och handlar om kvalitet och kunskap. Med nya anslag för stöd till en innovativ branschutveckling kommer området att stärkas. Förhoppningen är att en starkare roll på nationell nivå även leder till en ökad framgång i exporten av områdets tjänster. Politiken för arkitektur, form och design är inte ett isolerat område. Den verkar i ett sammanhang och är för genomslaget helt beroende av välutbildade och kompetenta beställare. Att beställaren, såväl privat som offentlig, delar en vision om vad som ska göras och vilken roll arkitektur, form och design kan spela, är därför avgörande för resultatet. Med en myndighet och en rad andra förslag inom till exempel utbildning, forskning och exportstöd, ser jag framför mig en bransch som utnyttjas fullt ut och i ett gott samarbete med övriga aktörer, politik, näringsliv och medborgare, för att skapa en god gestaltad livsmiljö. Jag är förhoppningsfull efter att ha träffat över femhundra personer under processen och sett att det finns en medvetenhet om de utmaningar vi möter och även en iver att hantera dem. Det omfattande bostadsbyggandet vi står inför är ett exempel på en fantastisk möjlighet till att gemensamt kunna minska klyftor, skapa en bra livsmiljö och ett långsiktigt hållbart samhälle. Möjligheten kommer inte tillbaka inom vår livstid – ta den. Den gällande politiken för arkitektur, form och design antogs 1998 genom handlingsprogrammet Framtidsformer. Mycket har hänt , både inom arkitektur-, form- och designområdet, och i samhället i stort. beslutade regeringen att politiken för området ska ses över. Utredningen livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (Ku 2014:02) tillsattes med uppdraget att göra en översyn av den nuvarande politiken för arkitektur, form och design och föreslå en ny politik för området. Syftet med uppdraget är att stärka arkitekturens, formens och designens värde och betydelse för individen, livsmiljön och den hållbara samhällsutvecklingen. Enligt direktivet (dir. 2014:69) ska utredningen föreslå hur en ny politik för arkitektur, form och design kan utformas utifrån en bedömning av områdets framtida utmaningar och hur arkitektur, form och design kan få ett ökat genomslag inom berörda samhällsområden. Uppdraget omfattar att analysera begreppsanvändning och språkbruk för att kommunikationen av arkitektur, form och design ska främjas och utvecklas. Utifrån jämförelser med andra länder ska utredningen beskriva vilka lärdomar som kan dras för utformningen av en ny svensk politik för området. De nationella målen för arkitektur-, form- och designpolitiken ska analyseras och utredningen ska vid behov föreslå nya mål. Utredningen ska analysera och föreslå insatser för höjd kompetens inom offentlig upphandling och för att öka möjligheterna för kunskapsutveckling och utbildning på olika nivåer. Enligt tilläggsdirektiven (dir. 2015:24) ska utredningen också analysera och lämna förslag på hur arkitektur-, form- och designområdet i högre grad kan präglas av dialog och delaktighet samt bidra till en hållbar samhällsutveckling. Konsekvenser av förslagen ska beskrivas. Analys av den gällande politiken (kapitel 2) Handlingsprogrammet Framtidsformer antogs 1998 och utgör den gällande politiken för arkitektur, form och design. En genomgång av insatserna som gjordes till följd av Framtidsformer visar att ett stort antal aktiviteter initierades och genomfördes. Den politiska viljan att samla området och göra breda insatser gav ett positivt resultat. Insatserna blev en kraftsamling för utvecklingen av arkitektur, form och design. Aktiviteten var hög som följde men utredningen konstaterar att dagens kunskap om och tillämpning av handlingsprogrammet är begränsad. Utredningen menar att övergripande förändringar i samhället har medfört att området arkitektur, form och design har utvidgats sedan tiden då Framtidsformer formulerades. Perspektivet har förskjutits från Framtidsformers utpräglade miljö-, produkt- och objektperspektiv, som är relevant, till en större medvetenhet om själva processen kopplat till resultatens värde. Förståelsen för globaliseringens fysiska, kulturella, miljömässiga och sociala konsekvenser har fördjupats. Förutsättningarna för och möjligheterna till produktion, konsumtion och kommunikation har dramatiskt förändrats, främst genom omfattande teknikutveckling. Ett ökat resande och en tilltagande migration har bidragit till en medvetenhet om kulturell diversifiering. Miljöforskning och även klimatets faktiska förändringar har gjort oss mer medvetna om naturens villkor och begränsningar och om att utvecklingen måste ske på ett hållbart sätt. Sammantaget utgör detta en grund till behovet av nya mål utifrån samhällets utmaningar och av kontinuerliga uppföljningar av en aktiv politik för arkitektur, form och design. Resonemang kring språket och begreppen (kapitel 3) En kommunikation och diskussion om hur begreppen arkitektur, form och design används syftar till att öka förståelsen mellan områdets utövare, oberoende av i vilka roller de möts i samhälls- Utredningen pekar på att en kontinuerlig diskussion om området och om perspektivet gestaltad livsmiljö, kopplad till samhällets utmaningar, är nödvändig för en gemensam förståelse för vad arkitektur, form och design gör. Det är utgångspunkten för en djupare insikt om vilka värden som ska vägleda utvecklingen av livsmiljön. Alltför skilda tolkningar av områdets innebörd kan vara till nackdel både för arbetet med arkitektur, form och design och även för en politik som ska stärka frågornas ställning. En gemensam uppfattning skapar också en möjlighet att samla olika utövare och intressenter. Perspektivet gestaltad livsmiljö och områdets utmaningar (kapitel 4) Utgångspunkten för betänkandet är ett helhetsperspektiv utifrån den enskilda människans behov och möjligheter, och . Det helhetsperspektivet har vi valt att kalla gestaltad livsmiljö och det är kärnan i den nya politik som vi föreslår. Perspektivet utgår från att arkitektur, form och design är ett sammanhållet område som i samverkan med andra samhälls- och politikområden samt näringslivet, formar människans livsmiljö. Arkitektur, form och design tillhandahåller verktyg och metoder som, genom en medveten och inkluderande hantering, kan bidra till en hållbar samhällsutveckling och till att överbrygga de ökande ekonomiska, sociala och geografiska klyftorna i samhället. Utifrån den övergripande rubriken utveckling med de tre dimensionerna miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet, identifierar utredningen ett antal samhällsutmaningar. Klimat och resurser är ett resonemang kring ohållbar resursförbrukning och hur klimatförändringar utmanar människors livsmönster. I avsnittet Teknisk utveckling, beskriver vi en omvälvande teknikutveckling med digitalisering och ett ökande informationsflöde. Urbanisering, staden och landsbygdens utveckling tar upp den pågående globaliseringens effekter, segregation, skillnader i hälsa, tillgänglighet, demografi och landsbygdens och de små orternas utveckling i förhållande till urbanisering och förtätning. I avsnittet Boende pekas på boendets betydelse för individen och samhället och att det omfattande bostadsbyggandet ger stora möjligheter att skapa samhällen som överbryggar sociala, ekonomiska och geografiska klyftor. Perspektivet gestaltad livsmiljö och de arkitektur-, form- och designpolitiska målen ska alltid stå i relation till utmaningarna. Politiken ska med jämna mellanrum utvärderas och nya insatser initieras. En aktiv, debatterande och engagerad arkitektur-, form- och designpolitik kommer då att ha fortsatt relevans för att hantera framtida utmaningar. Arkitektur-, form- och designpolitiken i andra länder (kapitel 5) Utredningen ska redovisa hur politiken på området har utvecklats i några utvalda länder och hur den rådande situationen för området ser ut . Utredningen har sett på , , , och arbete med arkitektur- och designpolitik och hur samverkan ser ut mellan aktörer inom arkitektur, form och design. Utifrån utredningens direktiv och perspektiv pekar utredningen också på hur det politiska arbetet med hållbar samhällsutveckling ser ut internationellt i en övergripande kartläggning över några storstäders och länders politiska mål och strategier. Utredningen konstaterar att det nationella stödet i form av verktyg och metodrådgivning till den kommunala arkitekturpolitiken är väl utvecklat i till exempel . och ligger långt fram när det gäller design för tjänster i den offentliga sektorn för ökat förtroende hos medborgarna. Såväl det offentliga som företag ser fördelar i att använda designkompetens för sin utveckling, inom både produkt- och tjänstesektorn. Vidare visar jämförelsen att de beskrivna länderna har kommit långt när det gäller förnyelse av politiken, men att de inte på samma sätt har ett samlat perspektiv på arkitektur, form och design. är i och med arbetet med en ny politik med perspektivet gestaltad livsmiljö ett föregångsland. Förslag till nya nationella mål (kapitel 6) Målen för arkitektur-, form- och designpolitiken som formulerades i Framtidsformer har främjat utvecklingen inom området . Utredningen anser att de nya målen bör präglas av ett bredare angreppssätt utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö, där områdets redskap ges en aktiv roll i lösandet av samhällets utmaningar. Utredningen föreslår därför nya mål för området. Målen ska utformas för att i högre grad samspela med de gällande miljömålen, kulturpolitiska målen och övriga relevanta mål. Det övergripande målet med den nationella politiken för arkitektur, form och design är att områdets inflytande ska stärkas och därmed bidra till formandet av en långsiktigt hållbar och väl gestaltad livsmiljö. Den statliga politiken för arkitektur, form och design ska aktivt främja: •en helhetssyn präglad av kvalitet, samverkan och dialog i formandet av en attraktiv gestaltad livsmiljö, •ett inkluderande och demokratiskt samhälle med tillgång till goda livsmiljöer, såväl enskilda som gemensamma, •ett förebildligt agerande från det offentliga, i alla dess roller, för en stärkt kvalitet i den gestaltade livsmiljön och •en bred och tvärsektoriell kunskapsutveckling inom utbildning samt för utövare och aktörer inom området gestaltad livsmiljö. Förslag till en ny myndighet (kapitel 7) För att uppfylla målen och åstadkomma ett starkt och långsiktigt genomslag anser utredningen att det krävs en myndighet som kan utveckla och driva politiken för arkitektur, form och design, som kontinuerligt kan följa kunskapsutvecklingen, perspektivera, samarbeta, stimulera, debattera, följa upp statens förebildlighet och vid behov föreslå nya mål. Utredningen föreslår att Statens centrum för arkitektur och design (Arkdes) ombildas till Myndigheten för Gestaltad livsmiljö. Namnet ska ses som ett arbetsnamn och kan slutligt bestämmas . Förslaget innebär bland annat att: •samlingarna ska överföras till ett statligt finansierat museum med bra förutsättningar för att klara såväl vård som visning av samlingarna. •utställningsverksamheten i dess nuvarande form inte ska ingå i den nya myndigheten. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ska dock ha möjlighet att göra utställningar och även producera och delta i produktioner av utställningar på andra platser. •myndigheten ska ha nära samverkan med befintliga regionala aktörer och även kunna stötta bildandet av nya. •myndigheten ska vara en nationell mötesplats med goda möjligheter att perspektivera och påvisa nyttan av arkitektur, form och design, samt att stimulera andra aktörer att ta vid och driva perspektivet gestaltad livsmiljö i sina respektive verksamheter. •en designfunktion inrättas på Myndigheten för Gestaltad livsmiljö som ska ge stöd i och öka användningen av designmetodik i offentliga verksamheter. •det pedagogiska uppdraget, bibliotek och forskning ska omfattas av och utvecklas i den nya myndighetens verksamhet. •myndigheten ska följa upp statens arbete och förebildlighet genom samverkan med andra myndigheter och på olika sätt vara ansvarig för att perspektivet gestaltad livsmiljö hanteras och används i det offentliga. •myndigheten ska administrera ett nytt anslag för utvecklingsinsatser av området. Det offentliga och förslag till insatser i en ny politik (kapitel 8) Statens, landstingens och kommunernas åtaganden ska stötta politiken för arkitektur, form och design, både nationellt, regionalt som lokalt. Utredningen beskriver översiktigt den offentliga sektorn, kommunernas och landstingens uppgifter och ger förslag på hur det offentliga ska samverka för att stärka perspektivet gestaltad livsmiljö. Utredningens förslag och bedömningar i kapitlet omfattar bland annat att: •en riksarkitekt tillsätts inom .