sou · H3B312 · 2015-03-02 00:00:00 — An- budsgivarna är näringsidkare och parterna i processen är, i förhållande till varandra, köpare respektive säljare. Riskerna som följer av att förlorande part blir skyldig att helt eller delvis ersätta motpartens kostnader torde inte skilja sig nämnvärt åt i de olika processformerna. En skillnad är dock att parterna i ett upphandlingsmål inte får förlikas. Förutom parterna finns det andra intressenter, framför allt andra anbudsgivare eller anbudssökande, som i högre eller lägre grad påverkas av utgången i målet. Bestämmelser om skyldighet att ersätta vinnande parts processkostnader skulle kunna medföra att upphandlande myndigheter och enheter tvingas bli mer omsorgsfulla vid utformningen av sina förfrågningsunderlag och vid kontraktstilldelning samt att sökanden tvingas göra en mer gedigen bedömning av möjligheten till framgång innan ansökan om överprövning lämnas in. Det borde rimligen kunna inverka på måltillströmningen. Det ligger därför nära till hands att överväga bestämmelser om ersättning för processkostnader i upphandlingsmål som motsvarar bestämmelserna som gäller för civilprocessen i allmän domstol. Mot detta ska rättssäkerhetsaspekterna vägas, i synnerhet att också mindre resursstarka men skadelidande företag måste ha möjlighet att ansöka om överprövning och beivra överträdelser som de har lidit eller kan komma att lida skada av. I det sammanhanget bör utredaren beakta Högsta domstolens avgörande i mål nr T 3576-11. Utredningen ska också omfatta frågan i vad mån det är nödvändigt med kompletterande bestämmelser om t.ex. yrkanden och bevisning för att domstolen ska kunna avgöra vilken part i målet som vinner respektive förlorar målet och om det finns skäl för jämkning. I finns bestämmelser om fördelning av processkostnaderna mellan parterna i upphandlingsmål, där är första instans. Avgifter för att ansöka om domstolens prövning tillämpas inte i någon måltyp i allmän förvaltningsdomstol. I och tillämpas emellertid avgifter vid ansökan om prövning av klagomål mot offentliga upphandlingar. Båda länderna har också sett över respektive avgiftssystem med syftet att minska antalet klagomål i de prövningsorgan som handlägger upphandlingsärenden. och har differentierade ansökningsavgifter och dessa återbetalas om klagomålet bifalls. Trots att en sådan avgift skulle innebära en principiell nyordning är det motiverat att undersöka om fördelarna med en avgift skulle överväga nackdelarna. I detta sammanhang ska domstolarnas administration av avgifterna belysas. –utreda och överväga bestämmelser om ersättning för processkostnader i mål om överprövning enligt upphandlingslagarna, –utreda och överväga bestämmelser om avgifter vid ansökan i mål om överprövning enligt upphandlingslagarna, samt –analysera vilka behov av följdändringar i exempelvis förvaltningsprocesslagen som kan föranledas av nya bestämmelser om processkostnader och avgifter. Samråd, konsekvensbeskrivningar och redovisning av uppdraget Översynen ska ske inom ramen för gällande rättsmedelsdirektiv. Utredaren ska överväga vilka förslag som bäst tillgodoser syftet att öka effektiviteten i upphandlingsförfarandena och utifrån de överväganden som görs lämna fullständiga författningsförslag. Utredaren är oförhindrad att ta upp andra frågor än de som särskilt om- nämns i uppdraget, förutsatt att de har samband med syftet och uppdraget i övrigt. Utredaren ska genomföra uppdraget på ett utåtriktat sätt i kontakt med statliga myndigheter, kommuner, landsting, näringslivsorganisationer och andra berörda organisationer. Utredaren ska i relevanta delar beakta förslag samt det arbete som pågår i . I den utsträckning betänkandet innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges och då motsvara de krav som gäller i fråga om konsekvensutredning vid regelgivning. Utredaren ska särskilt analysera vilka effekter förslagen får för små företag, inkluderande deras möjligheter att tillvarata sina rättigheter enligt . Om förslagen förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur de ska finansieras. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till (S 2013:15) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en översyn av rättsmedlen i upphandlingslagstiftningen (dir. 2013:105). Uppdraget skulle enligt utredningens direktiv redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Tilläggsdirektiv till (S 2013:15) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en översyn av rättsmedlen i upphandlingslagstiftningen (dir. 2013:105). Utredningsuppdraget utvidgas nu på så sätt att utredaren ska överväga behov av ändring av fristerna för ansökan om upphandlingsskadeavgift och ansökan om skadestånd i upphandlingslagstiftningen samt lämna de författningsförslag som övervägandena kan leda till. Enligt tidigare tilläggsdirektiv (dir. 2014:63) skulle uppdraget redovisas . Utredningstiden förlängs nu ytterligare. Uppdraget ska i stället redovisas . Enligt 17 kap. 7 § andra stycket lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF) samt lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområet (LUFS) ska, när ingen leverantör har ansökt om överprövning av avtalets giltighet inom de tidsfrister som anges i 16 kap. 17 §, ansökan om upphandlingsskadeavgift ha kommit in till förvaltningsrätten från det att avtalet slöts. (), som är tillsynsmyndighet enligt , LUF och LUFS, uppger i en skrivelse av att den vanligaste orsaken till att ett ärende inte öppnas eller sedermera avskrivs är att ärendet är preskriberat, dvs. avtalet som har ingåtts med leverantören är äldre än eller att avtalet kommer att preskriberas och således inte kan utredas tillräckligt väl innan preskriptionstiden löpt ut. Många otillåtna direktupphandlingar undgår därför verkets ingripanden. Vidare är många ärenden utredningstunga och komplicerade så att de inte kan färdigutredas innan preskriptionsfristen löpt ut. Det finns därför enligt KKV många otillåtna direktupphandlingar som verket får kännedom om men som bortprioriteras direkt eller avskrivs efter utredning på grund av den korta preskriptionsfristen. KKV föreslår därför att preskriptionsfristen förlängs till . Med anledning av nya direktiv på upphandlingsområdet, 2014/24/EU om offentlig upphandling och 2014/25/EU om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, har i promemorian Nya regler om upphandling (Ds 2014:25) föreslagit vissa ändringar i och . Reglerna om rättsmedel har överförts i stort sett oförändrade till den nya föreslagna lagstiftningen om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Några ändringar av den ovan berörda ansökningsfristens längd föreslås inte. Regeringen anser att det som har framkommit om problem vid tillämpningen är skäl för en översyn av bestämmelserna. En sådan översyn bör inkludera en analys av vilka konsekvenser en förändring av bestämmelserna får för de aktuella verksamheterna. Utredaren ska i uppdragets utförande samråda med . Enligt 16 kap. 21 § , LUF och LUFS ska talan om skadestånd väckas vid allmän domstol från den tidpunkt då avtal har slutits mellan den upphandlande myndigheten respektive upphandlande enheten och en leverantör eller har förklarats ogiltigt enligt 13 § genom ett avgörande som har vunnit laga kraft. Väcks inte talan , är rätten till skadestånd förlorad. Även fristen för talan om skadestånd har förts in i de nya förslagen till upphandlingslagstiftning utan närmare överväganden i fråga om fristens längd. I samband med översynen av tidsfristen för ansökan om upphandlingsskadeavgift finns det enligt regeringens bedömning skäl att göra en översyn av tidsfristen för talan om skadestånd. –överväga om fristerna för ansökan om upphandlingsskadeavgift och ansökan om skadestånd i upphandlingslagstiftningen behöver ändras och –lämna de författningsförslag som övervägandena kan leda till. Ny tid för redovisning av uppdraget Uppdraget ska i stället redovisas . Överprövning av offentliga upphandlingar ska se över reglerna om överprövning av offentliga upphandlingar med syfte att öka effektiviteten i förfarandet. I uppdraget ingår att hitta vägar för att förenkla och snabba upp upphandlingsprocessen. Det är viktigt att utredningen får kännedom om företagens situation och problem inom detta område. Vi skulle därför uppskatta om ni kunde svara på följande frågor från utredningen. Att svara på frågorna tar . 1.Hur många anställda har ditt företag? 250– Vet ej 2.Kontaktar du upphandlande myndighet/enhet om du upptäcker fel eller oklarheter i förfrågningsunderlaget? Ja alltid Ofta Nej aldrig Har aldrig upptäckt fel eller oklarheter i förfrågningsunderlaget Vet ej/avstår 3.Om du påtalar fel eller oklarheter i förfrågningsunderlaget, rättar då den upphandlande myndigheten felet eller förtydligar det som är oklart? Vet ej/avstår 4.Av vilket eller vilka skäl kan du avstå från att påtala fel eller oklarheter i förfrågningsunderlaget? Fler alternativ är möjliga. Om fler alternativ väljs, vänligen markera det alternativ som är vanligast med en 1:a, det näst vanligaste med en 2:a osv. –För att det kan ge mig en konkurrensfördel –Jag vill inte avslöja affärshemligheter för konkurrenter –Den upphandlande myndigheten eller enheten rättar eller förtydligar ändå inte underlaget –För att det kan vara strategiskt att avvakta tilldelningsbeslutet och se hur det går för mitt företag i upphandlingen 5.Upptäcker du fel eller oklarheter i förfrågningsunderlaget först i och med att du får tilldelningsbeslutet? Vet ej/avstår 6.Förstår du hur upphandlande myndighet/enhet kommer att tillämpa förfrågningsunderlaget innan du har sett tilldelningsbeslutet? Vet ej/avstår 7.Ansöker du om överprövning när du upptäcker fel eller oklarheter i förfrågningsunderlaget? Vet ej/avstår 8.Om du ansöker om överprövning av sådant som står i förfrågningsunderlaget gör du det oftast 9.Om du begär överprövning av förfrågningsunderlaget innan du har fått tilldelningsbeslutet: Varför väljer du att överklaga ? Fler alternativ är möjliga. Om fler alternativ väljs, vänligen rangordna alternativen genom att markera det vanligaste alternativet med en 1:a, det näst vanligaste med en 2:a osv. Om frågan ej är aktuell för dig behöver du inte ange svar här. –Jag vill inte lägga ner tid på anbudsarbete i onödan –Upphandlande myndighet/enhet rättar inte fel i förfrågningsunderlaget trots påpekanden 10.Om du begär överprövning av förfrågningsunderlaget efter att du har fått tilldelningsbeslutet: Varför väljer du att överklaga ? Fler alternativ är möjliga. Om fler alternativ väljs, vänligen rangordna alternativen genom att markera det vanligaste alternativet med en 1:a, det näst vanligaste med en 2:a osv. Om frågan är ej aktuell för dig behöver du inte ange svar här. –Det var inte möjligt att upptäcka felet tidigare –Jag vill inte i onödan stöta mig med den upphandlande myndigheten/enheten –Jag vill inte lägga ner tid och pengar innan jag vet om jag kan vinna kontraktet 11.Anlitar du juridiskt ombud som företräder dig om du begär överprövning av en upphandling? Vet ej/avstår 12.Om du inte anlitar juridiskt ombud, har ditt företag egen kompetens för att hantera överprövningar av upphandlingar? Vi är mycket tacksamma för att du tagit dig tid att svara på våra frågor. 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksproduktdirektivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksproduktdirektivet. Gränser i havet.