sou · H3B350 · 2015-06-04 00:00:00 — Det gäller i synnerhet män. Den andel män som är hemma i mycket begränsad omfattning är förhållandevis . har den grupp föräldrar som delar jämställt på föräldrapenninguttaget nästan tredubblats , från knappt fem till . 7.1.2Uttag av tillfällig föräldrapenning Förutom rätten till föräldraledighet och föräldrapenning har för- äldrar också rätt till tillfällig föräldrapenning. Om en förälder behöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom eller smitta hos barnet, sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare, besök i samhällets förebyggande hälsovård med mera kan han eller hon ha rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barn (vab). Detta gäller barn och i vissa fall även äldre barn. Normalt kan ersättning per barn och år betalas ut.15 Det finns ingen rätt till tillfällig föräldrapenning om den andre för- äldern inte förvärvsarbetar och därmed kan vårda barnet. Kvinnor använder ungefär två av tre vab-dagar. 2013 var kvin- nors andel av de uttagna dagarna och männens 37 pro- cent. Året innan användes totalt sett fem miljoner vab-dagar. Av dessa använde kvinnor 3,2 miljoner dagar medan män använde 1,8 miljoner. När barn är är antalet vab-dagar per barn högst, för att sedan sjunka ju äldre barnet blir.16 Rätten till tillfällig föräldrapenning för vård av barn kan över- låtas till en annan person, som i stället för föräldern stannar hemma från sitt arbete för att vårda barnet. Maximal ersättning betalas ut för inkomster upp till 7,5 prisbasbelopp. Till skillnad mot föräldrapenningdagarna, där mäns andel av uttaget stadigt ökat, har fördelningen av tillfällig föräldrapenning varit tämligen stabil sedan 1980-talet.17 Den första reserverade 15När dessa har använts kan tas ut vid barns sjukdom eller vid besök i samhällets förebyggande barnhälsovård. 16Inspektionen för socialförsäkringen (2013a). 17Försäkringskassan (2013d), Inspektionen för socialförsäkringen (2013a). månaden i föräldraförsäkringen påverkade fördelningen av vab i en mer jämställd riktning. Den andra reserverade månaden hade där- emot inte någon effekt på fördelningen.18 Även om föräldraförsäkringen utgår från att föräldrarna gemen- samt ska ta ansvar för omsorgen om barn, finns det stora skillnader i hur mödrar och fäder gör bruk av dessa möjligheter. Det faktum att kvinnor tar den största delen av föräldraledigheten innebär också att de, de är föräldralediga, tar det största ansvaret för hemarbetet. Det mönster som etableras när det gäller hushållssysslor under dessa år tenderar att kvarstå även när barnen har blivit äldre.19 Skillnaden mellan den tid kvinnor och män lägger på hemarbete har minskat . Det beror dock främst på att kvinnor lägger allt mindre tid på dessa sysslor. lägger kvinnor i genomsnitt på obetalt arbete under ett vardagsdygn. Det är en minskning med . Män har ökat sitt obetalda arbete och ägnar nu per vardagsdygn åt obetalt arbete.20 Det rutinartade hushållsarbetet, det vill säga matlagning, tvätt och städning har också minskat över tid.21 En förklaring till det är att tillgången till hushållsmaskiner, halvfabrikat och färdiglagad mat har ökat, och att normerna kring till exempel städning och mat- lagning har förändrats. Efter införandet av skatteavdrag för köp av hushållsnära tjänster, det så kallade RUT-avdraget, har också utnyttjandet av privat köpta hushållstjänster ökat. Könsskillnaderna i de enskilda sysslorna visar att kvinnor ägnar mer tid åt det rutinartade hushållsarbetet medan män ägnar mer tid åt underhåll och reparationer. Kvinnor och män utför ungefär lika mycket hushållsarbete innan de flyttar ihop. När de blir föräldrar ökar den totala tiden för hushållsarbete för kvinnor markant (figur 7.4).22 18Inspektionen för socialförsäkringen (2013a). 19Försäkringskassan (2013b). 20SCB (2014a). 21Boye (2014), (2014). 22Boye (2014). Figur 7.4 Hushållsarbete bland kvinnor och män i olika hushållstyper Not: Hushåll utan barn uppdelade i yngre, dvs. under , och äldre, dvs. minst en partner är eller äldre. Källa: (2014). Studier har visat att mäns hushållsarbete ökar när de blir föräldrar. minskar deras underhållsarbete efter att de fått barn. Den totala tiden lagd på hemarbete förblir därmed oförändrad. Mäns hemarbete påverkas alltså inte tidsmässigt av för- äldraskap, men det blir mindre traditionellt.23 För att ändra fördel- ningen av hemarbete krävs både att könsnormerna när det gäller hushållsarbete förändras och att mäns och kvinnors olika förut- sättningar på arbetsmarknaden ändras.24 Av förra kapitlet framgick att kvinnor arbetar deltid i högre grad än män. Kvinnor minskar dessutom ofta sin arbetstid när de fått 24Boye (2014). Bara lite drygt hälften av alla småbarnsmödrar arbetar heltid. Andelen mammor som arbetar deltid ökar också med antalet barn.25 Inom arbetaryrken är det dock vanligt att kvinnor arbetar deltid redan före föräldraledigheten, medan det i tjänstemannayrken är vanligt att kvinnor minskar sin arbetstid som en följd av föräldra- skap, se figur 7.5. Mäns arbetstid påverkas i liten utsträckning av föräldraskap, oavsett hur många barn de har.26 Figur 7.5 Heltidsarbetande före och efter föräldraledighet efter arbetare och tjänstemän Källa: LO (2014). Internationellt sett har en hög sysselsättningsgrad bland småbarnsmödrar. I övriga europeiska länder är det vanligt att mödrar arbetar kort deltid eller inte yrkesarbetar alls.27 Svenska mödrar arbetar ofta lång deltid, det vill säga 20–. Det faktum att kvinnor både förvärvsarbetar och ta huvudansvar för hem och barn innebär emellertid att de i högre grad än män 25SCB (2014a). 27Öun (2014). beskrivs detta i termer av att kvinnor arbetar dubbla skift.28 Det i sin tur leder till att många, i synnerhet små- barnsmammor, upplever en konflikt mellan arbete och familj i var- dagen.29 En hög arbetsbelastning från hushållsarbete och yrkesarbete hänger också samman med ökad risk för sjukfrånvaro.30 När kvin- nor blir föräldrar ökar deras sjukfrånvaro. Kvinnors större ansvar för hem och barn bidrar sannolikt till detta, speciellt för flerbarns- mödrar som förvärvsarbetar i samma utsträckning som sin part- ner.31 Den dubbla arbetsbördan är ofta som störst när barnen är små och då är också risken för att kvinnor blir sjuka som störst. Allra störst risk för sjukskrivning löper de kvinnor vars partner inte använder föräldraförsäkringen. Kvinnors och mäns situation på arbetsmarknaden förändras på flera sätt när de blir föräldrar.32 Mäns karriärer och löner tycks påverkas positivt av att detta, medan det motsatta gäller för kvinnor.33 Såväl karriärer som löner kommer att behandlas mer utförligt i kom- mande kapitel, men något kort om hur de påverkas av föräldra- ledighet bör ändå sägas här.34 Totalt sett har kvinnor och män som har barn högre genom- snittslön är kvinnor och män som inte har barn. Forskning pekar dock på att både kvinnor och män får en försämrad löneutveckling under föräldraledigheten. I snitt är ett halvårs uttag av föräldra- penning kopplat till en försämrad löneutveckling på cirka en halv procent. Det gäller både kvinnor och män, under förutsättning att de tar ut lika lång ledighet. Eftersom kvinnor tar ut fler föräldra- penningdagar än män, blir dock det sammantagna lönetappet större för kvinnor än för män.35 De som förlorar mest på att vara från- 28Hochschild & Machung (2001). 29Öun (2014). 30Boye (2014), (2013a). 31Angelov m.fl. (2011). 32Se t.ex. Angelov m.fl. (2013b), (2010), Kennerberg (2007). 33Evertsson (2014), se även (2014). 34För utförligare resonemang och forskningsöversikter hänvisas till SOU 2014:28. 35Evertsson (2014). Författaren påpekar att analyserna baseras på föräldrapenninguttag inte faktisk föräldraledighetstid, vilket kan leda till att effekterna på lön underskattas i analysen. varande från arbetsmarknaden är högutbildade kvinnor och män. Bland de högst avlönade tycks männen till och med för- lora mer än kvinnorna på att vara föräldralediga, om man mäter i termer av framtida löneutveckling.36 De långsiktiga effekterna av föräldraledighetsuttag skiljer sig mellan män och kvinnor. I figur 7.6 nedan visas hur kvinnors och mäns månadslön (omräknad till heltid) utvecklats för dem som fick sitt första barn . I figuren framgår att lönegapet ökar när barnet är . Det kan tolkas som att kvinnor då kommit tillbaka i arbete och fått en sämre löneutveckling jämfört med män. Kvinnor kommer sedan inte ikapp och lönegapet ökar i stället . Ökningen kan också bero på att många får ytter- ligare barn och att framför allt mammor då tar ut ytterligare föräld- raledighet och ökar sitt deltidsarbete. Figur 7.6 Kvinnors och mäns månadslön. Utveckling för dem som fick sitt första barn Not: Uppgifterna gäller personer som hade anställning året före barnets födelse och som tjänade i förvärvsinkomst (omräknat till värde) . Medianvärden i tusentalskronor. Källa: (2014). 36 m.fl. (2015). Löneskillnaderna mellan kvinnor och män varierar också mellan yrken med olika kvalifikationskrav och prestige.37 Löneskillnaderna mellan könen är som störst i yrken med höga kvalifikationskrav och hög prestige.38 För sammanboende föräldrar med barn är löneskillnaderna i låg- kvalificerade yrken små, och ibland till kvinnornas fördel. Löne- skillnaderna ökar sedan ju högre prestige ett yrke har. I de yrken som har högst prestige är männens timlön högre än kvinnornas. En del av löneskillnaderna mellan kvinnor och män med barn i yrken med hög prestige kan förklaras av könsskillnader i tidskräv- ande arbetsvillkor, som krav på ständig tillgänglighet, övertids- arbete, ledarskap och tjänsteresor. När hänsyn tas till att kvinnor och män med barn i olika utsträckning har dessa tidskrävande arbets- villkor minskar löneskillnaderna (se figur 7.7). Den ojämna fördelningen av arbetsvillkor mellan kvinnor och män, givet lika yrkesprestige, är därför en delförklaring till löneskillnaderna i hög- prestigeyrken.39 37Magnusson & Nermo (2014). Högprestigeyrken kännetecknas bland annat av höga kvalifika- tionskrav och kan exempelvis vara läkare, universitetslärare, jurister och civilingenjörer. Löneskillnaderna är minst mellan ensamstående kvinnor och män och störst mellan sambos med barn. Det bör dock noteras att den genomsnittliga lönenivån är högre för den senare gruppen. 39Magnusson & Nermo (2014). Figur 7.7 Sambandet mellan könslöneskillnader och arbetsvillkor för gifta/sammanboende föräldrar Not: Löneskillnaderna är kontrollerade för utbildning, arbetslivserfarenhet, andel kvinnor i yrket, sektor. Källa: (2014). Föräldraskap tycks alltså gynna män mer än kvinnor både vad gäller karriärfrämjande arbetsvillkor och lön. Det finns flera tänkbara förklaringar till varför kvinnor med barn i lägre utsträckning än män med barn tycks ha arbetsvillkor som är förenade med hög lön. Det kan bero att kvinnor och män gör olika val och prioriteringar när de blir föräldrar, eller att deras handlingsutrymme, valen oaktat, ser olika ut. Det kan också bero på att arbetsvillkor skiljer sig åt mellan kvinnodominerade och mansdominerade yrken, eller på att kvinnor och män behandlas olika på arbetsmarknaden.40 Det är möjligt att män med barn erbjuds tidskrävande och lönefrämjande arbetsvillkor på ett annat sätt än kvinnor med barn, trots att de befinner sig i yrken med samma yrkesprestige.41 Män med barn har dessutom sannolikt lättare att tacka ja till tidskrävande arbetsupp- 40Kjellsson m.fl. (2014). 41Magnusson & Nermo (2014). gifter, eftersom huvudansvaret för hem och barn i de allra flesta fall inte åvilar dem. På grund av exempelvis det ojämna uttaget av för- äldrapenningdagar kan arbetsgivare vara benägna att välja en man före en kvinna till vissa arbetsuppgifter och positioner, vilket i sin tur kan ge kvinnor sämre karriärchanser. En mer jämlik fördelning mellan könen av ansvaret för barn och hem skulle bidra till att före- ställningar om kvinnor och män som arbetstagare förändras, vilket i förlängningen skulle leda till mer jämlika förhållanden för kvinnor och män på arbetsmarknaden.42 Den ojämna fördelningen av ansvaret för hem och barn får stora konsekvenser för jämställdheten i arbetslivet och för enskilda kvinnor och män. Att män inte använde föräldraförsäkringen i någon större utsträckning uppmärksammades tidigt och det fanns redan på 1980- talet förslag om att reservera dagar med föräldrapenning till respektive förälder. Detta skedde dock först då regeringen införde den så kallade pappamånaden.43 Den reserverade månaden hade föregåtts av mycket debatt, men blev snabbt accepterad och ledde till att pappor i de flesta grupper ökade sitt uttag av föräldraledighet. infördes en andra reserverad månad. Denna reform mötte inte samma motstånd eftersom föräldrapenningen förlängdes med en månad till dagens 16 månader.44 har debatten om hur föräldraförsäkringen kan bli mer jämställd fortsatt. diskuterades att helt ta bort möjligheten att föra över dagar mellan föräldrarna, något som beskrevs som ett effektivt sätt att förändra synen på föräldraskapet som ett huvudsakligen kvinnligt ansvarsområde.45 tillsattes också en utredning om föräldraförsäkringen, vars huvudförslag var att försäkringen skulle tredelas och utökas med en månad. Förslaget genomfördes dock aldrig.46 43Klinth (2002), (2013). 44Duvander & (2014). 45Se t.ex. (red.) (2004). har den svenska familjepolitiken utmärkts av en dubbelhet. Mäns ökade föräldraledighet har fortsatt setts som en viktig jämställdhetsfråga. Det har genomförts flera reformer i syfte att få föräldrar att dela mer lika på föräldraledigheten, både genom att begränsa rätten att överlåta dagar mellan föräldrar och genom ekonomiska drivkrafter. infördes till exempel en jämställd- hetsbonus. Syftet var att öka den ekonomiska drivkraften att dela föräldrapenningen lika genom att minska betydelsen av inkomst- skillnaderna mellan föräldrarna.47 som jämställdhetsbonusen infördes också möjligheten till vårdnadsbidrag. Vårdnadsbidraget är frivilligt för kommuner att införa och ger ersättning om maximalt per barn som vårdas i hemmet, eller som ersättning för privat barnomsorg, fram till att barnet fyllt . Vårdnadsbidraget har kritiserats för att det riskerar att minska kvinnors arbetskraftsdeltagande och i praktiken försvagar kvinnors position i arbetslivet.48 Den senaste förändringen inom föräldraförsäkringen är att högst av föräldrapenningdagarna får användas efter barnets fyraårsdag, och fram till dess att barnet fyller tolv år.49 Reformen syftar till att i högre grad koncentrara uttaget av föräldrapenning till barnets tidiga levnadsår, något som också var den ursprungliga tanken med föräldraförsäkringen. diskuteras dessutom en höj- ning av grundnivån i försäkringen och likaså ytterligare en reserverad månad till vardera föräldern. Av tabell 7.1 nedan framgår vilken effekt några av de genomförda reformerna har haft på kvinnors och mäns uttag av föräldrapenningdagar. De två reserverade pappamånaderna har ökat männens uttag av dagar. påverkade dock inte den procentuella fördelningen mellan kvinnor och män i någon nämnvärd omfattning, eftersom försäkringen förlängdes. Jämställdhetsbonusens effekt på uttaget av föräldrapenningdagar har varit försumbar. Det kan delvis bero på att reglerna när den infördes var krångliga. Systemet förenklades därför , men utvärderingar från visar att det fortfarande inte går att visa att reformen har haft effekt.50 47Inspektionen för socialförsäkringen (2012). 49Regeringens proposition 2013/14:4. Reformen gäller för barn födda . 50Försäkringskassan (2013a). Arbete och familj 2015:50 Antal uttagna föräldrapenningdagar på sjukpenningnivå under barnets första före och efter olika reformer Källa: Inspektionen för socialförsäkringen (2012). 7.4.1Vad påverkar föräldrars uttag? Det finns en rad omständigheter som påverkar hur föräldrar väljer att ta ut föräldrapenning. Den faktor som har störst betydelse för uttaget är kön. Kvinnor tar ut mer föräldraledighet än män obero- ende av andra faktorer som utbildning eller inkomst. När det gäller föräldrar med låg eller ingen inkomst, eller med svag anknytning till arbetsmarknaden, finns ett tydligt mönster som visar att pappor tar ut lite, om ens någon, föräldrapenning. En förklaring kan vara att ersättningen för dessa män blir låg och att drivkraften att ta ut föräldrapenning därmed blir svag. Detta gäller dock inte för kvinnor med låga inkomster, som inte avstår från föräldrapenning. Däremot tar dessa kvinnor ofta ut kortare föräld- raledighet än genomsnittet, eftersom de saknar ekonomiska förut- sättningar att sprida ut föräldrapenningdagarna.51 Hög inkomst och hög utbildning ökar sannolikheten för att för- äldrar ska dela uttaget av föräldrapenning jämställt. Det är dock framförallt kvinnans utbildning och inkomst som är betydelsefull. Ju högre utbildning och ju högre inkomst mamman har, desto större är sannolikheten för att föräldrarna delar jämställt. Men om pappan har högre inkomst än mamman, eller högre utbildning, minskar sannolikheten för ett jämställt uttag, även bland hög- 51 Inspektionen för socialförsäkringen (2012) och (2013a). SOU 2015:50 Arbete och familj Fyra av fem par där mamman har högskoleutbildning delar inte lika och i av paren där mamman är höginkomsttagare delas uttaget av föräldrapenning inte heller lika. Kön är alltså fortfarande den enskilt viktigaste förklarande faktorn till hur föräldrar delar på uttaget av föräldrapenningdagar, inte exempelvis ekonomiska drivkrafter.52 Om föräldrarna är inrikes födda, sysselsatta i offentlig sektor, har ungefär lika stora inkomster eller bor i ett storstadsområde ökar också sannolikheten för ett jämställt uttag. Uttagsmönstret kan sammanfattas med att i föräldrapar med lägre inkomster tar mamman i större utsträckning hela föräldra- ledigheten, men sprider ut den mindre, och barn börjar relativt tidigt på förskola. I föräldrapar med högre inkomster är mamman hemma eller längre än mammor i familjer med lägre inkomster och sprider ut dagarna mer. I dessa familjer tar män i större utsträckning ut föräldraledighet och barnen börjar senare i förskola. Föreställningar om kön påverkar också i hög grad hur föräldrar väljer att fördela föräldraledigheten mellan sig. Det går att se en pågående förskjutning av normerna för föräldraskap i jämställd riktning. Trots att många par har höga ambitioner och reflekterar mycket kring jämställdhet innan de får barn, tenderar det ändå att bli kvinnan som tar den största delen av ledigheten när barnet väl är fött.54 De mönster och normer som alltjämt finns när det gäller föräldraskap och uttag av föräldrapenning framstår som svåra att påverka även för individer med goda förutsättningar att göra jäm- ställda val.55 Män som får barn kan fortfarande i hög utsträckning välja hur engagerade de vill vara i föräldraskapet. Riktigt samma valfrihet gäller inte för kvinnor. De sociala kostnaderna av att vara en mått- ligt engagerad förälder är fortfarande högre för kvinnor än män. Föräldraförsäkringens utformning gör det också möjligt för en för- älder, mamman, att vara hemma med barnet tills det börjar förskolan. Såväl samhällets normer som försäkring- 52Försäkringskassan (2013c). 53Duvander & (2014), Inspektionen för social försäkringen (2012) (2013a), (2013c). 54Roman (2014). 55Ibid; Bekkengen (2002). ens utformning pekar fortfarande mot att det är kvinnor som har huvudansvaret för barn,56 även om den grupp föräldrar som delar jämställt på föräldrapenningdagarna har ökat och utgör nästan 13 procent.57 7.4.2Familjer vinner ekonomiskt på att dela lika Ofta framförs ekonomiska argument för att kvinnan tar ut mer- parten av föräldraledigheten. Då män i regel tjänar mer än kvinnor utgår många från att hushållet skulle förlora ekonomiskt på att män använde mer föräldrapenning. Delegationens beräkningar av hur inkomstskillnader påverkar familjers ekonomi ger dock svagt stöd för detta antagande.58 kompenserar jämställdhetsbonusen i de allra flesta fall för även mycket stora inkomstskillnader. Om båda föräldrarna i ett hushåll med stora inkomstskillnader arbetar under ett kalenderår och tar del av jobbskatteavdraget samt får jämställdhetsbonus visar delegationens beräkningar att hushållet fortfarande tjänar på att dela lika.59 Även utan jämställdhetsbonus är det i en stor del av fallen för- delaktigt att dela jämlikt, eller så är skillnaden i totala inkomster för familjen marginell. Att ett jämnt uttag blir mer ekonomiskt fördel- aktigt jämfört med att den förälder som tjänar mest avstår från att ta ut föräldraledighet beror på tre saker. För det första på den progressiva beskattningen av förvärvsinkomster, för det andra på jobbskatteavdraget och för det tredje på jämställdhetsbonusen.60 Det finns ytterligare en faktor som leder till att ett jämnt uttag är ekonomiskt fördelaktigt, nämligen förekomsten av så kallad för- äldralön. Det är avtal mellan arbetsmarknadens parter om extra kompensation från arbetsgivaren under föräldraledighet. De flesta kollektivavtalen ger ett föräldrapenningtillägg som ger extra ersätt- ning vid föräldraledighet av lönen utöver de som betalas via under ett avtalsreglerat 56Jfr Bekkengen (2002). 57Försäkringskassan (2013c). 58Tidigare beräkningar har kommit till liknande slutsatser. Se not 59. 59Jfr (2014d), SOU 2014:6 och , artikel . 60De första två kallas med ett sammanfattande ord för skatteeffekter, se Ds 2015:8. Dessutom ersätts i många fall inkomster över taket i föräldraförsäkringen . Det senare leder till att det även vid mycket stora inkomstskill- nader och utan jämställdhetsbonus är fördelaktigt att dela lika. Beräkningar visar till exempel att ett hushåll där kvinnan tjänar och mannen tjänar på ett jämnt uttag av föräldrapenning jämfört med ett uttag där mamman tar och pappan 2 månader.61 Av detta kan två slutsatser dras. Dels att om det hushållseko- nomiska värdet av att dela lika kommunicerades tydligare skulle drivkrafterna för ett jämställt uttag av föräldraledighet kunna öka. Dels att jämställdhetsbonusen inte behövs för att kompensera eko- nomiska nackdelar med att dela lika. När bonusen infördes var det för att öka de ekonomiska driv- krafterna att dela föräldraledigheten mer jämställt. Tanken var att inkomstskillnaderna mellan föräldrar skulle få mindre betydelse vid fördelningen av föräldrapenning. En kritik mot bonusen är att den inte har påverkat fördelningen av föräldrapenningdagar. En för- till den uteblivna effekten har varit att systemet i början var svåröverskådligt och att få föräldrar ansökte om bonus.62 Systemet har förändrats och behöver föräldrar inte ansöka utan får bonus automatiskt. Det går dock fortfarande inte att visa att bonusen har haft någon effekt på fördelningen av föräldrapen- ninguttaget.63 7.4.3Vikten av reserverad tid i föräldraförsäkringen Föräldraförsäkringens utformning har en avgörande betydelse för jämställdheten i samhället och i arbetslivet. Den ojämna fördel- ningen av föräldraledigheten som råder får kon- sekvenser för kvinnors arbetstid, lön, inkomst, karriärmöjligheter och pension. De rådande normerna kring uttaget får emellertid också stora konsekvenser för mäns möjligheter och drivkrafter att 61Beräkningen har gjorts på samma sätt som motsvarande beräkningar för olika hushålls- typer i kapitel 12 och avser därför en 13-månadersperiod. Föräldralönen har beräknats så att förälderns sammanlagda dagliga ersättning, dvs. från föräldraförsäkringen och föräldralönen, uppgår till av förälderns bruttolön (per dag) oavsett lönenivå. 62Försäkringskassan (2010). 63Försäkringskassan (2014d). vara hemma med sina barn under småbarnsåren. Även om det skett en attitydförändring , är det fortfarande långt ifrån själv- klart för arbetsgivare, eller kvinnor, eller män, att män tar ut lång sammanhängande ledighet när barnen är små. Att öka de reserverade månaderna i försäkringen är en reform som kan förändra normer i arbetslivet. Det kan antas leda till minskat deltidsarbete bland kvinnor, minskad risk för statistisk diskriminering och ett mer jämnt fördelat ansvar för obetalt hem- arbete, som män får en närmare kontakt med sina barn.