sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — En skattereduktion förväntas underlätta vardagen för breda sam- hällsgrupper och stimulera individer att påbörja eller fortsätta sin digitala kompetensresa. Styrkan i skattereduktionskonstruktionen ligger i möjligheten för individen att anpassa efterfrågan av stöd mot individens behov oberoende var individen befinner sig i den digitala kompetensresan. 1.5Befintlig tjänstemarknad och förväntad utveckling utan skattereduktion 1.5.1Befintlig efterfrågan på IT-tjänster i hemmet Den målgrupp som är beredd att köpa tjänster till marknadsmässiga priser är liten och oattraktiv för marknadens aktörer. En konsekvens av det är att marknadens aktörer inte heller marknads- för tjänster i en utsträckning som kan förväntas generera ny efter- frågan. uppfattar verksamma företag att behoven av support är stort och efterfrågan hos främst äldre personer är omfattande. Dagens prissättning gör att många i da avstår.224 En undersökning indikerar att av befolkning och av de personer som upp- lever datorproblem hemma oftast vänder sig till en professionell aktör för hjälp225. Litteraturen pekar på olika förklaringar till den låga efterfrågan på supporttjänster på den privata marknaden. Tjänsteföretagen ser det som svårt att få lönsamhet i privatmarknaden jämfört med före- tagsmarknaden på grund av små volymer.226 Grupper med sämre ekonomiska förutsättningar saknar betalningsförmåga för hårdvara, mjukvara och support. Den befintliga efterfrågan på, och betalnings- viljan för, IT-relaterad support bland grupper med lägre digital kompetens förefaller överlag vara låg.227 En utvärdering av en gratis supporttjänst visade exempelvis att enbart av användarna, trots mycket goda erfarenheter från den kostnadsfria servicen, skulle vara beredda att betala för att få hjälp med ett supportärende om de inte hade något annat alternativ.228 224Ramböll–Intervjuundersökning med företag . 225Uppgiften kommer från en undersökning genomförd av 2013 på uppdrag av . 226A-focus, 2013. Utvärdering av It-support direk På uppdrag av . 227A-focus, 2013. Utvärdering av It-support direk På uppdrag av . 228A-focus, 2013. Utvärdering av It-support direk På uppdrag av . Omfattningen på den befintliga och potentiella marknaden för tjänster som skulle omfattas av en skattereduktion är svårbedömd229. Det är inte möjligt att genom SNI-koder230 eller andra statistiska källor att bryta ut de företag som är specialiserade inom IT-nära tjänster i hemmet eller de som utför dessa tjänster som en mindre del av sin verksamhet. En kvalitativ genomgång av den befintliga tjänstemarknaden för de typer av tjänster som skulle medge skattereduktion visar på att marknaden i huvudsak består av mindre IT- och datakonsultföre- tag, ofta verksamma på lokala marknaden231. Enstaka aktörer har en mer omfattande verksamhet geografiskt. Gemensamt för dessa aktör- er är att omsättningen för privatpersoner utgör en mycket liten del i jämförelse med omsättningen till andra små och medelstora före- tag i form av större paketlösningar, installation och handledning. Huvudskälen till det är att företagen inte ser någon lönsamhet i att erbjuda tjänster till små volymer och att privatpersoner saknar be- talningsvilja. Företagens butiker utgör naturliga mötesplatser för att fånga upp efterfrågan på tjänster. Det är relativt vanligt att företagen har ett större antal olika erbjudanden och olika typer av support och handledning beroende på vad kunden efterfrågar för stöd. Företagen erbjuder tjänster inom olika områden som installation, backup och nätverk. Till re- spektive område erbjuder företagen ofta rådgivning/information och hjälp att komma igång. Uppgifter från företagen indikerar att efterfrågan är störst på tjänster kopplade till nätverk och trådlös uppkoppling i hemmet.232 I vissa fall erbjuder även större elektronikkedjor supporttjänster vid köp av hårdvara men det sker då via telefon eller fjärrstyrning 229Riksdagens Utredningstjänst () har bedömt att det är ”närmast omöjligt att skatta antalet befintliga företag” eftersom det saknas lämpliga SNI-koder som avgränsar verksam- heterna, samt att de mindre företagen dessutom oftast är oorganiserade. har i sam- band med beräkningar gjort en uppskattning att branschen omfattar 200 personer (för IT-tjänster, PM 2010. Utredningstjänsten- Dnr 2010:304). 230Kända verksamma aktörer på privatmarknaden återfinns inom följande SNI-koder: 61100 Trådbunden telekommunikation, 62020 – Datakonsultverksamhet, 6209 Andra IT- och datatjänster, 47911 Postorderhandel och detaljhandel på Internet med brett sortiment, 46510 Partihandel med datorer och kringutrustning samt programvara. 231Ramböll–Intervjuundersökning med företag . 232Ramböll–Intervjuundersökning med företag . via datorn och med ett mindre tjänsteutbud än vad de renodlade supportföretagen erbjuder. Befintliga företagsaktörer bedömer att den kommersiella svarta marknaden är begränsad och främst består av yngre per- soner som säljer handledning mot svart betalning. Det finns exem- pelvis webbaserade tjänster som matchar privatpersoners behov mot privatpersoners och företags erbjudanden.233 av svenskarna brukar oftast vända sig till vän eller bekant när de upplever datorproblem.234 Aktörer på marknaden bedömer att det ibland förekommer betalning i samband med denna typ av support, vanligtvis till icke marknadsmässiga priser och i form av byteshandel. I enstaka fall har kommuner inrättat kostnadsfria tjänster till privatpersoner som har inverkat negativt på den lokala tjänstemark- naden. Vissa fastighetsbolag erbjuder även sina hyresgäster datasupport i anslutning till fiberutbyggnad.235 Marknaden för hembaserade handlednings- och utbildnings- tjänster kopplat till digital kompetens bedöms som nära obefintlig. Verksamma aktörer refererar till att dessa typer av tjänster erbjuds men utgör en mycket liten andel av företagens omsättning.236 1.5.3 Förväntad utveckling av tjänstemarknad Marknadens aktörer anser att marknaden för IT-relaterade tjänster i hemmet kommer fortsätta att vara begränsad även framöver. De ser mycket små möjligheter att skala upp befintliga verksamheter mot bakgrund av den låga betalningsviljan. Det kan i sammanhanget, och mot bakgrund av den mycket snabba tillväxten av strömmade mediatjänster som Netflix och Spotify, vara värt att uppmärksamma att betalningsviljan för IT- relaterade tjänster kan förändras snabbt. Enskilda företagsaktörer pekar på att vissa större genomgripan- de trender kring digitalisering i sig skulle kunna få en större inverkan marknadsför sig exempelvis som den största marknadsplatsen för hemnära tjänster. 234Uppgiften kommer från en undersökning genomförd av 2013 på uppdrag av . 235Ramböll–Intervjuundersökning med företag . 236Ramböll–Intervjuundersökning med företag . på betalningsviljan och efterfrågan. Det gäller särskilt betydelsen av ett fungerande trådlöst nätverk i hemmet när allt fler apparater i hemmet förutsätter uppkoppling, samt frågan om säkerhet och in- trång i den digitala hemmiljön. 1.6Erfarenheter av liknande skattereduktioner Utredningen har i samtal med det finska , , för- sökt uppskatta utnyttjandet av det hushållsavdrag som infördes (Hushållsavdrag för installation, underhåll och handledning ifråga om datorer och annan IT-utrustning i hemmet och fritids- bostaden237). Ett problem med uppföljningen av avdraget är att det inte går att följa upp det på den nivå av upplösning som hade varit önskvärd för att ligga till grund för en jämförande analys. Av- draget för installation, underhåll och handledning ifråga om datorer och annan IT-utrustning slås i da ihop med en rad andra avdrag varav det endast är möjligt att få fram en totalsumma för större del- områden av det finska Hushållsavdraget. Där kan vi se att större delen av de hushållsavdrag som gjordes gjordes inom underhåll och ombyggnad av bostäder (77,), för Vård och omsorg (3,3procent) och att det för hushållsarbete var som utnyttjade avdraget. Det är dock inte möjligt att få fram hur stor del av avdrag inom underhåll och ombyggnad av bostäder som rör avdrag för installation, underhåll och handledning ifråga om datorer och annan IT-utrustning.238 VERO har efter förfrågan försökt estimera det värdet genom att analysera företag inom IT-sektorn och deras användande av Hus- hållsavdraget. Analysen visar att det ekonomiska värdet av avdragen är mycket litet och antalet avdrag mycket få. Som mest utnyttjades avdraget 2011 av 881 individer till en total omsättning på knappt 700 000 EURO. VERO kan inte bedöma hur mycket av det totala användandet av skatteavdraget som ingår i uppskattningen. Resul- tatet bör ses som en indikation på användandet av hushållsavdrag i 237http:///sv-FI/Personkunder/Hushallsavdrag/Hushallsavdrag(26448)# Avdragfrunderhlls-ochombyggnadsarbeteibostad_x 238http:///sv-FI/Skatteforvaltningen/Statistik_och_undersokningar/ Statistik_om_inkomstbeskattningen/Statistik_fran_Skatteforvaltningen_Siffr(13227) branschen.239 Om inget annat belyser denna genomgång svårigheten att via SNI-koder identifiera berörda aktörer i . En förklaring till den uppskattat mycket låga efterfrågan i är att avdraget främst har uppmärksammats som ett verktyg för att stärka utbyggnaden av bredband240, särskilt i finska glesbygdsområ- den då kunderna i da får stå för en stor del av kostnaden241. I da får till exempel kunden betala för en högst abon- nentanslutning. Det finska marknadsför därför även själva avdraget som ett sätt för installation av höghastig- hetsförbindelser och som ett sätt för att nå den finska regeringens mål att alla finländska hushåll befinner sig högst från ett snabbt bredband före utgången av år 2015.242 Den tydliga tyngdpunkten på bredbandsfrågor för det finska av- draget ligger delvis i linje med tidigare erfarenheter i . –2007 hade privatpersoner i möjlighet att göra en skattereduktion för Bredbandsanslutning. Skattereduktioner medgavs för utgifter för anslutning för tele- och datakommunika- tion från ett allmän tillgängligt telenät. av den del av underlaget som översteg per bostad berättigade till skattereduktionen och den medgavs med högst per bostad eller lokal som anslöts.243 Ser vi till utnyttjandegraden av den specifika reduktionen var den som högst , 2007, med drygt 12 000 personer som utnyttjade reduktionen. Totalsumman för reduktionen uppgick till från att ha varit 1,9 miljoner år 2001 då den infördes.244 De finska erfarenheterna och de tidigare svenska erfarenheterna bedöms inte kunna utgöra relevanta underlag för att uppskatta för- väntade effekter av konsekvensutredd skattereduktion i . En skattereduktion liknande föreslagen konstruktion har även införts i . Det har inte varit möjligt att följa upp erfarenheterna av 239Mailkorrespondens med , Statistikavdelningen på Vero (Finska Skatte- verket), . 240Ett produktivt och nyskapande – Digital agenda för åren 2011–2020 Statsrådets redogörelse till . 241http:///faktatmp/utatmp/akxtmp/koub_25_2010_p.shtml 242Snabbt bredband hem 1835651&name=DLFE-12163.pdf 243Skattereduktion för bredband, SKV 399 utgåva 3, . 244http:///pxweb/sv/ssd/STARTHEHE0110HE0110B / Skattereduktioner/table/tableViewLayout1/?rxid=28ebe77c-90ec-43aa-956f-0e447d5c72c5 den franska skattereduktionen inom ramen för konsekvensutred- ningen. 1.7Skattereduktionens förväntade påverkan på utbud och tjänstemarknad En skattereduktion på IT-tjänster i hemmet skulle få en direkt på- verkan på fler företag än de som erbjuder dessa typer av tjänster till privatpersoner. Exakt vilka företagsaktörer som skulle påverkas och agera på möjligheten att erbjuda skattereducerade tjänster går inte att fullt ut förutse. Mot bakgrund av erfarenheter från tidigare skattereduktioner i , den finska skattereduk- tionen för installations- och underhållsarbete i fråga om data- och informationstekniska apparater, samt uppgifter från marknadens aktörer245 bedöms följande företagsaktörer direkt beröras av att en skattereduktion införs: IT-konsultföretag som företrädelsevis säljer support till småföre- tag (business-to-business) Butiker och premiumförsäljare av datorer, utrustning och support- tjänster Telekomföretag som erbjuder bredbandslösningar Företag verksamma inom angränsade tjänstemarknader, primärt de företag som utnyttjar skattereduktionen för läxhjälp Befintliga och nya företag specialiserade på skattereducerade tjänster Nya företagsentreprenörer som erbjuder nya typer av tjänstelös- ningar eller leveransmekanismer på marknaden 245 Ramböll – Intervjuundersökning med företag . Enmans- och fåmansföretag som drivs på deltid av studenter och andra grupper med hög digital kompetens.246 Utifrån och undersökning har ut- redningen analyserat förväntad målgrupp för skattereduktionen och vilka enskilda individer som kan förväntas konsumera tjänster till förväntat marknadspris. Analysen, som framgår i tabellen nedan, visar att intresset för att konsumera tjänster är som störst bland pensionärer. Personer är mest intresserade och har högst betalningsvilja. Hälften av de pensionärer som är intresserade att av konsumera IT-tjänster i hemmet är också villiga att betala ett marknadsmässigt pris för sin konsumtion. Detta kan jämföras med intresset bland förvärvsarbetande där av de som är intresserade också är villiga att betala ett marknadsmässigt pris för tjänsten även med en skattereduktion. Analysen pekar vidare på att kvinnor är mer intresserade av att konsumera jämfört med män. De har också en större betalningsvilja. av kvinnorna förväntas konsumera IT-tjänster i hemmet jämfört för män. 246 har tidigare framfört att det framför allt är enmans- och fåmansföretagen som har potential att växa och nyanställa om efterfrågan på IT-tjänster ökar som en följd av en skattereduktion, se för IT-tjänster, PM 2010. Utredningstjänsten- Dnr 2010:304. Källa: ; bearbetning Ramböll. Om vi ser till individers högsta avklarade utbildningsnivå fram- kommer inte något tydligt samband mellan denna bakgrundsvaria- bel och intresse eller betalningsvilja för IT-tjänster som berättigar till skattereduktion. Eftersom pensionärer och äldre personer är de grupper som uppvisar störst intresse och betalningsvilja för kon- sumtion och att utbildningsnivån för dessa grupper är relativt sett låg – åtminstone i relation till inkomst och betalningsförmåga – är det troligt att dessa grupper till viss del kan förklara att utbildnings- nivå inte uppvisar något tydligt samband med intresse eller vilja att konsumera tjänster. Vi saknar utifrån tillgänglig data från och kunskap om sambandet mellan inkomstnivåer, intresse och betal- ningsvilja. Generellt gäller att betalningsförmåga har ett tydligt sam- band med betalningsvilja. Vi kan därför anta att betalningsviljan och därmed faktisk konsumtion har ett positivt samband med inkomst- nivåer. Kostnaderna för att konsumera IT-tjänster i hemmet kan även efter en skattereduktion upplevas som hög för många. Som jämförelse kan den förväntade användningen av skatte- reduktionen jämföras med vilka grupper som utnyttjar sig av RUT- avdraget. Användningen av tilltar kraftigt till och med 35-års ålder för att hålla sig relativt kring 7–9 pro- cent . Därefter tilltar användningen kraftigt för individer som är eller äldre. Medelvärde (kr) Andel (%) Medelvärde (kr) för personer med reduktion Andel som använder reduktion Källa: , . Mönstret för hur mycket skattereduktion som används är ett annat. Medelvärdet ökar linjärt där medelvärdet är som högst kring per person och år. Därefter avtar medelvärdet i åldersgrupperna något mindre kraftigt för att stabilisera sig kring . Medelvärde (kr) Andel (%) Beskattningsbar förvärvsinkomst i tkr Andel som använder reduktion Källa: , SCB247). till inkomstnivåer är mönstret i stort sett linjärt tilltagande för såväl medelvärdet som andelen individer som väljer att utnyttja skatte- reduktionen. Andelen personer som utnyttjar skattereduktionen växer från för de som har en beskattningsbar inkomst på , till strax för de som har en beskattningsbar inkomst . Ut- nyttjandegraden tilltar framför allt från de som har en inkomst på 350 000 och uppåt. Medelvärdet följer i stort sett samma mönster men har en något mer linjärt positivt samband med inkomst. Precis som vänder sig dock en skattereduktion för IT- tjänster till bredare samhällsgrupper än . Detta eftersom även de som bor i hyresrätter kan använda sig av skattereduktionen. Detta får en positiv effekt utifrån ett fördelningspolitiskt perspektiv. Ett annat relevant perspektiv för målgruppsanalysen är i vilken utsträckning som skattereduktionen utnyttjas av de som är i större behov av stöd. Utifrån och undersökning har 247 Inkomster-och-inkomstfordelning/Inkomster-och-skatter/Aktuell-pong/302201/Skatter/ Riket/308596/ Utredningen uppskattat att av samtliga individer är in- tresserade av att konsumera tjänster medan är villiga att konsumera, dvs. betala ett marknadsmässigt pris. Med dessa siffror som jämförelsevärde kan vi konstatera att skattereduktionen i större utsträckning förväntas användas av de personer som anser sig vara i större behov av hjälp. av de personer som upp- lever sig ha ett stort eller ganska stort behov av hjälp med IT i hem- met är intresserade av att utnyttja en skattereduktion. förväntas också konsumera tjänster. Detta kan jämföras med 36 pro- cent respektive av de som upplever sig har ett ganska litet eller litet behov. av de som upplever sig ha ett obe- fintligt behov är intresserade. av denna grupp för- väntas konsumera tjänster. Källa: ; bearbetning Ramböll. Även om en skattereduktion kan nå nya grupper, speciellt äldre som är i behov av stöd, betyder inte detta att den kan nå de grupper i samhället som skulle beskrivas som helt digitalt utan- för . Olika argument kan resas för att ett införande av en skattereduktion inte kommer att bidra till att motverka digitalt utanförskap bland de personer som helt saknar digital kompetens, exempelvis som inte använder internet hemma, framför allt därför att de huvudsakliga hindren inte är monetära. Enligt Svenskarna och Internet uppger av de personer som i da inte använder internet att skälet är att de inte är intresserade. uppger att de inte tycker om att prova nya tekniska apparater och prylar.248 En skattereduktion kan inte förväntas få någon effekt på dessa grupper. vet vi att krånglig teknik också utgör ett viktigt problem för icke-internetanvändare. av de som i da inte använder internet anför krånglig teknik som ett skäl.249 Utbudet av IT-tjänster i hemmet i da är lågt. En analys250 av det be- fintliga nationella tjänsteutbudet av tjänster som skulle berättiga skattereduktion visar att prisbilden för handledning och support i hemmet i da befinner sig i ett intervall mellan 595–. Resekostnader tillkommer vanligtvis till ett snittpris om . Enstaka aktörer erbjuder mer kvalificerad support i hemmet till dessa priser251. I det följande beräkningsexemplet antar vi att det utöver timpriset tillkommer transportkostnader, vilka inte subventioneras. Baserat på genomförda intervjuer med marknadsaktörer som kan förväntas intressera sig för att utveckla sitt tjänsteutbud genom en skattereduktion görs bedömningen att det sannolikt kommer att ske en uppdelning av marknaden i två huvudsakliga kategorier av tjänster som har olika logiker. En typ av tjänst består i mer kvalifi- cerad support och problemlösning i IT-hemmiljön. Denna tjänst lik- nar logiken för dagens kvalificerade hantverkarmarknad där de som utför tjänsten är utbildade och certifierade. Att problemlösa kring IT i enskilda hemmiljöer är en verksam- het som är förenad med vissa risker. Företag kommer inte att erbju- da dessa typer av tjänster med mindre än en välfungerande intern supportstruktur med möjlighet till mer avancerad back office- support. Dessa mer kvalificerade problemlösande tjänster förutsätter även större flexibilitet från kundens och konsultens sida eftersom det på förhand kan vara svårt att avgöra hur som krävs för att ge stöd i den uppkomna situationen. 248Findahl, O. (2014). Svenskarna och internet 2014. 249Findahl, O. (2014). Svenskarna och internet 2014. 250Ramböll, Intervjuundersökning med företag 2015. Den andra tjänstekategorin består av tjänster som inte är av problemlösande karaktär, vanligtvis mindre kvalificerade. Det kan då handla om mer generella och förutsägbara uppgifter kopplade till standardiserade installationsmoment men också handledning, komma- igång-stöd och utbildning. Gemensamt för dessa typer av tjänster är att de är möjliga att på förhand avgränsa tidsmässigt vilket skapar förutsättningar för högre beläggningsgrader hos företagen. Tillsam- mans med lägre krav på tekniska kvalifikationer kan dessa typer av tjänster utföras till en lägre kostnad. Erfarenheter från pekar på att introduktionen av en skatte- reduktion på installations- och underhållsarbete i fråga om data- och informationstekniska apparater inte hade någon betydande på- verkan på marknadens dynamik och logik i förefaller i stor utsträckning vara samma som före skatte- reduktionens införande. Tjänsterna bedrivs fortsatt i huvudsak som en mindre del av företagens verksamheter. Enligt och undersökning trodde sig av de tillfrågade att de skulle utnyttja en skattereduk- tion för IT-tjänster i hemmet vid i genomsnitt 2,8 tillfällen om det var möjligt och inte för dyrt. Det skulle motsvara 2 369 950 indi- vider.253 252Ramböll–Intervjuundersökning med företag och offentliga institutioner i . 253Baserat på uppskattade totalpopulationer i SCB, 2014. Privatpersoners användning av datorer och internet 2014. Källa: ; bearbetning Ramböll. Detta kan ställas mot tidigare genomförda undersökningar av och där den potentiella marknaden för IT-tjänster i hemmet bedömdes till 400 000 hushåll.254 Det finns goda skäl att ifrågasätta den skattade konsumtions- viljan i Demoskopundersökningen. Respondenter har en tendens att överskatta sin betalningsvilja när ett beslut inte har några reella im- plikationer. Denna diskrepans mellan faktisk betalningsvilja och hypotetisk betalningsvilja kallas för hypotetisk bias och är väldoku- menterad i litteraturen255. Som ett resultat av dessa studier finns det olika metoder att justera den uppskattade betalningsviljan för att mer likna den faktiska. Det har t.ex. rekommenderats att enkätsvar angående betalningsvilja bör halveras innan de används som bakgrund för policyrekommen- dationer.256 Blumenschein et. al (2008)257 studerade storleken av hypotetisk bias när konsumenter tillfrågades om deras 254RIT Skattereduktion för IT-tjänster, PM 2010. Utredningstjänsten- Dnr 2010:304. 255Se exempelvis Cummings, R. and , L.O. (1999) Unbiased Value Estimates for En- vironmental Goods: A Cheap Talk Design for Contingent Valuation Method, 89(3), 649-665; Cummings, R, , S, and , G.W. (1997) Are Hypothetical Referenda Incentive Compatible? 105(3), 609- 621; , V., Bateman, I.J., and , D. (1997), ‘Real and Hypothetical Willingness to Pay for Environ-mental Preservation: A Non-Experimental Comparison’, cultural Economics, 48:2, 123–38; Gomez-Lobo, A., , V. & Halpern, J. (2000). ”Information and modeling issues de- sigining water and sanitation subsidy schemes”, ”Woking Paper 2345, , , DC. 256National Oceanographic and (1994), ‘Damage Assessment: Proposed Rules’, Federal Register, 59:5, 1062–91. 257Blumenschein, K., , G. C., , M., , N. and , P. (2008), Eliciting Will-ingness to Pay Without Bias: Evidence from a Field Experiment. , 118: 114–137. betalningsvilja för en diabetesmedicin. Resultatet i studien tyder på att den faktiska betalningsviljan i genomsnitt var 22 $ medan respondenternas hypotetiska betalningsvilja i genomsnitt var 42$. Denna diskrepans har en betydande effekt på den aggregerade efterfrågekurvan för en vara eller tjänst. Evidensen pekar på att indi- vider tenderar att överskatta sin betalningsvilja i storleksordningen 50–. Som en följd skiftar efterfrågekurvan inåt.