sou · H3B386 · 2015-10-07 00:00:00 — Trots detta är befintlig kunskap om både prostitutionens och människohandelns omfattning begränsad, vilket delvis hänger samman med problemens till stor del dolda karaktär, vilket försvårar studier.67 Den ökade internationaliseringen och internet som en ny arena för prostitution 63Socialstyrelsen (2005). Brå har bekräftat att samma läge fortsatt råder (). 64Länsstyrelsen i (2015a). 65Socialstyrelsen (2015a), (2015b). 66Länsstyrelsen i (2015b). 67Nordiska ministerrådet (2008). Mäns våld mot kvinnor och människohandel för sexuella ändamål bidrar till svårigheterna att överblicka utbredningen.68 I svensk forskning, politik och media har prostitution och män- niskohandel diskuterats utifrån kön, makt och social ojämlikhet. har fokus kommit att omfatta även den transnationella prostitutionen i allt större utsträckning.69 I propositionen Kvinnofrid (Prop. 1997/98:55) föreslog rege- ringen att köp av sexuella tjänster skulle förbjudas. Som skäl angavs att prostitutionen medför allvarliga skador både för enskilda och för samhället. Motiven till att endast kriminalisera köparen och inte den som säljer sex hänfördes bl.a. till att kvinnor i prostitution i allmänhet har en mycket svår social situation och för att motivera dem att söka hjälp utan att riskera påföljd. I propositionen beto- nades också att det strider mot uppfattningen om alla människors lika värde och strävandena mot jämställdhet om män ska kunna köpa tillträde till kvinnors kroppar för att tillfredsställa sina sexuella behov.70 Genom FN-protokollet om förebyggande, bekämpande och be- straffande av handel med människor, det s.k. Palermoprotokollet, skapades en gemensam definition av människo- handel i ett internationellt bindande dokument.71 Enligt Utredningen om utvärdering av förbudet mot köp av sexuell tjänst (SOU 2010:49) utgör människohandel en av de mest vinstbringande formerna av internationell organiserad brottslighet. Utredningen och även polisen framhåller att det finns ett tydligt samband mellan förekomsten av prostitution och människohandel för sexuella ändamål.72 Gränsöverskridande människohandel för sexuella ändamål krimi- naliserades 2002 i . utvidgades straffansvaret till att omfatta alla former av människohandel inklusive handel med män- niskor inom landets gränser samt handel med människor för andra former av utnyttjande, t.ex. tvångsarbete, slaveri och organhandel.73 Ytterligare en förändring gjordes i lagen 2010 genom att det straff- rättsliga skyddet mot människohandel förstärktes. 69Nordiska ministerrådet (2008). 1997/98:55. 2003/04:111. 72SOU 2010:49, (2014). 2005/06:155. Mäns våld mot kvinnor innebar bl.a. att kravet på att gärningsmannen genom handelsåtgär- den ska ta kontroll över offret – det så kallade kontrollrekvisitet – togs bort och kravet på dubbel straffbarhet för att svensk domstol ska kunna döma över människohandel som begåtts utomlands togs bort.74 En särskild utredare har fått i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel, köp av sexuell tjänst och köp av sexuell hand- ling av barn (Dir. 2014:128). Utredningen ska lämna sitt betänk- ande . 7.6.1Förekomst av prostitution och människohandel Enligt Polisen är efterfrågan på sexuella tjänster den huvudsakliga faktor som förklarar prostitutionens omfattning och huruvida den ökar eller minskar. Polisen framhåller att det finns direkta kopp- lingar mellan människohandel för sexuella ändamål och köp av sexuell tjänst eftersom offer för människohandeln utnyttjas i prostitution.75 I betänkandet Könshandeln (SOU 1995:15) framhölls att köpare av sexuella tjänster inte avviker från genomsnittsmannen när det gäller yrke, ekonomi eller civilstånd men däremot beskrevs köpare som avvikande när det gäller inställningen till sexualitet och kvinnor. I en kartläggningsstudie som genomfört på uppdrag av regeringen uppges att omkring ett 20-tal omfattnings- kartläggningar har genomförts . I dessa studier varierar andelen män som köpt sex (i ett livscykelperspektiv) mellan och . Om man i stället studerar in- cidensen rörande sexköp , ges en bild av hur många personer som är ”aktiva” sexköpare. hade av männen köpt sex (det är att betrakta som en minimiskattning). var denna siffra och 2008 var den medan den var 1,3 procent.76 uppskattar att prostitutionen på gatan omfattade ca 200–250 kvinnor 2014. Det är mer än en halvering då den uppskattades till ca 650 kvinnor. 2009/10:152. 75Rikspolisstyrelsen (2014). 76Länsstyrelsen i (2015c). SOU 2015:86 Mäns våld mot kvinnor Uppskattat antal individer i gatuprostitution 650 kvinnor (SOU 1995:15). I och med sexköpslagen försvann prostitutionen mer eller mindre helt från gatan (2000). 300–430 kvinnor (SOU 2010:49). 200 kvinnor (kontakter med Mikamottagningarna). 200–250 kvinnor (kontakter med Mikamottagningarna). Uppskattningarna tyder på att gatuprostitutionen är relativt , men underlaget innehåller många osäkerhetsfaktorer eftersom sifforna från Mikamottagningarna, 2010–2014, inte går att jämföra med tidigare mätningar. Mikamottagningarna är de verksamheter i och som på olika sätt arbetar med individer som har erfarenheter av att sälja sexuella tjänster. Denna källa innefattas även av Råd- och stödteamet i som också arbetar med individer som säljer sexuella tjänster. Källa: i (2015c). Utredningen om utvärdering av förbudet mot köp av sexuell tjänst (SOU 2010:49) konstaterade att gatuprostitutionen halverats sedan införandet av lagen . Utvecklingen i och hade ökat kraftigt och var så stor som i . Utredningen menade att utvecklingen gällande gatuprostitutionen var en direkt följd av den svenska lagstiftningen. Vidare framhöll utredningen att prostitutionen på internet hade ökat i alla nordiska länder, men mindre i jämfört med grann- länderna. Enligt utredningen talar det mot att förbudet skulle ha medfört att gatuprostitutionen i skulle ha bytt arena till internet.77 i bedömning är att för- budet mot köp av sexuella tjänster i kan ha bidragit till minskningen av prostitutionen, men det framhålls att mer forsk- ning behövs för att kunna fastställa detta. menar att minskningen på gatan delvis också har att göra med den digitala och tekniska utvecklingen. Antalet eskortannonser som vänder sig till män som köper sexuella tjänster av kvinnor har ökat markant , från 304 till 6 965 annonser. Nya och tidigare kartläggningar tyder dock inte på att antalet individer i prostitu- tionen har ökat utan endast tillgängligheten.78 78Länsstyrelsen i (2015c). Mäns våld mot kvinnor Enligt blir mellan 700 000 och 2 miljoner människor offer för människohandel och enligt uppskatt- ningar från den mellanstatliga organisationen () kommer ca 500 000 kvinnor till någon av EU:s medlemsstater som offer för människohandel.79 har gjort uppskattningar av antalet kvinnor och män som befinner sig i människohandel, både för sexuella och för andra ändamål, inom EU för åren 2008–2010. Människohandel för sexu- ella ändamål utgör den största delen av människohandeln (ca 62 pro- cent)80, och en överväldigande majoritet av dem beräknas vara kvinnor ().81 En majoritet av offren för människohandel avseende sexuella ändamål är EU-medborgare, men över de tre studerade åren kommer en ökande andel från länder utanför EU.82 Mellan 400–600 av dessa beräknades av kom- ma till 2003.83 har polisen valt att inte göra såda- na uppskattningar.84 är ett av de länder i studien med minst andel misstänkta människohandlare (av alla miss- tänkta). 7.6.2Kön, ålder, etnicitet och region I samtliga befolkningsundersökningar utgör män och killar en något högre andel av dem som uppger att de fått ersättning för sex jäm- fört med kvinnor och flickor. Erfarenheten hos myndigheter och andra som på olika sätt jobbar med frågor kopplade till prostitution och människohandel är dock att kvinnor utgör en stor majoritet av säljarna, vilket även annonser på internet indikerar. Resultaten, vad gäller könstillhörighet och erfarenheter av att sälja sexuella tjänster, kan eventuellt förklaras av att kvinnor av annan nationalitet än svensk, som vistas i tillfälligt, utgör en betydande andel av personerna i prostitution. Den här gruppen nås inte av befolkningsstudier och blir därför inte representerade i dessa typer av undersökningar. 2003/04:111. 80Arbetskraftsexploatering utgör och ”annat” utgör i studien. 81Av alla som är offer för människohandel utgör kvinnor , män , flickor 12procent och pojkar . 82Eurostat (2013). 84Polisen (2015). Mäns våld mot kvinnor studien från nämns även att flickor place- rade för institutionsvård är överrepresenterade i gruppen som säljer sex och även dessa individer faller bort utifrån sin placering på in- stitution. Därför kan män och pojkar bli överrepresenterade i be- folkningsundersökningar.85 uppskattar att personer som är 18–utgör en större del av dem som säljer sexuella tjänster. Köparnas ålder varierar. Enligt är en majoritet av säljarna av sexuella tjänster av annan nationalitet än svensk. I av eskortannonserna på internet uppges en annan nationalitet än svensk och enligt Mikamottagningarna86 i och utgörs gatuprostitutionen av en majoritet kvinnor med annan nationalitet än svensk. har det skett en gradvis ökning av antalet utländska kvinnor i gatuprostitution. Vad gäller prostitu- tionen på internet är det dock svårare att tolka uppgifter om natio- nalitet/etnicitet som uppges i eskortannonserna. Av marknads- föringsstrategiska skäl uppges ofta en nationalitet/etnicitet som kan tänkas locka presumtiva köpare. Vid sidan av kön framhålls natio- nalitet/etnicitet och ålder som viktiga faktorer i marknadsföringen av sexuella tjänster. Ett större antal profiler och annonser kan härledas till , och län. av den totala andelen annonser identifieras i län.87 Polisen framhåller dock att prostitution och människohandel inte enbart är ett storstadsfenomen.88 Antalet anmälningar varierar mellan åren och beror bl.a. på särskilda satsningar från regeringen, de resurser som polisen avsätter till spaningsinsatser samt på den kompetens som finns inom polisorga- nisationen.89 85Länsstyrelsen (2015c). 86Inom i storstäderna finns särskilda prostitutionsenheter som arbetar med rådgivning och hjälpinsatser för personer som säljer och köper sexuella tjänster samt med per- soner som är utsatta för människohandel för sexuella ändamål. 87Länsstyrelsen (2015c). 88Rikspolisstyrelsen (2014). 89Rikspolisstyrelsen (2014). Mäns våld mot kvinnor anmäldes 607 fall av köp av sexuell tjänst, varav 98 fall gäll- de köp av sexuell handling från barn . Det gjordes 460 anmälningar rörande köp av sexuell tjänst 2005. Antalet anmäl- ningar för detta brott har varierat kraftigt . När det gäller köp av sexuell handling av barn har antalet stigit , från 45 till 98 anmälningar, och även här har antalet anmäl- ningar varierat, om än inte lika kraftigt som när det gäller vuxna. För brottet köp av sexuell tjänst har antalet lagföringsbeslut ökat markant , från 94 till 260 beslut, men här lik- som för sexualbrotten generellt är det fråga om relativt få brott och små förändringar får alltså även här stort genomslag i statistiken.90 Brå drar slutsatsen att regeringens handlingsplan för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål 2008–2010 bidrog till att antalet anmälningar om sexköp, koppleri och män- niskohandel för sexuella ändamål ökat tydligt . Ut- vecklingen tyder på ökade insatser från polisens sida. Rikspolis- styrelsen redovisade dock ingenting om arbetssätt och metoder och i vilken utsträckning dessa utvecklats. Brå menar därför att det där- med inte går att säga om de ökande anmälningarna främst är ett uttryck för ökade resurser inom Polisen eller om arbetet också blivit mer effektivt. 90 , (2015). Mäns våld mot kvinnor Anmälningar och lagföringar rörande köp av sexuell tjänst mellan åren 1999–2014 Källa: Brå:s statistikdatabas och i (2014). anmäldes 31 fall av människohandel för sexuella ändamål, varav 26 berör vuxna och fem barn under 18. Jämfört med 2005 har anmälningarna totalt sett sjunkit från 44. Bryter man ner statistiken utifrån ålder då det finns tillgängliga uppgifter ser man att anmälningar om människohandel för sexuella ändamål som gäller vuxna totalt sett ökat något från 22 anmälningar 2009 till 26 anmälningar , medan anmälningar rörande barn minskade från nio till fem . Det är dock små tal det handlar om och antalet anmälningar har varierat kraftigt , i synnerhet när det gäller anmälningar som rör vuxna.91 Om man ser till hela perioden från dess att människohandel för sexuella ändamål kriminaliserades framgår att antalet anmälningar inte alls ökat gradvis, utan snarare tycks påverkas av om Polisen haft särskilda resurs- tillskott för att arbeta med frågan. åren 2004–2006 fick Polisen från regeringen och 2008–2010 genomfördes insatserna från regeringens handlingsplan mot prostitution och människohandel, vilket innebar ökade operativa insatser rörande människohandel. Detta ger tydligt avtryck i antalet anmälningar, se figur 7.10. (2015). Mäns våld mot kvinnor Anmälningar och lagföringar rörande människohandel för sexuella ändamål mellan åren 2003–2014 Källa: Brå:s statistikdatabas och i (2014). Brå gjorde en genomgång av polisanmälningarna om människohandel för sexuella ändamål 2008–2010. I studien ingick 103 anmälningar för de tre åren varav ca hälften (53) avsåg människohandel för sexuella ändamål. En viss ökning av anmälningarna ägde rum men var oförändrat . När det gäller grovt koppleri med utländsk utsatt ökade inte anmälningarna (19 respektive 18 respektive 13 ). Brå menar att det visar att ökningen av anmälningar om koppleri rör mindre grova brott och/eller grovt koppleri där de utsatta kommer från Sverige.92 7.7Kostnaderna för våld mot kvinnor Det finns många beräkningar om hur mycket mäns våld mot kvin- nor kostar. De flesta beräkningar tar sikte på olika former av mäns våld mot kvinnor i nära relationer. I utredningen om en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55) framhålls att beräkningar av våldets kostnader utgör ett viktigt beslutsunderlag för beslutsfattare på alla nivåer i samhället. 92 Brå (2011). Mäns våld mot kvinnor sådana beräkningar en ram för att bedöma de politiska prioriteringar- na som görs , dels i jämförelse med andra politikområden, dels i jämförelse med vad samhället kan tjäna på att våldet minskar. Att beskriva våldets kostnader kan motivera till handling, förändring, utveckling och flytta fokus från när våld redan har inträffat till att förhindra att det ska ske. Utredningen om en nationell strategi framhåller att beräkningarna och uppdelningen av kostnaderna ser olika ut, men de kan t.ex. delas upp i direkta och indirekta kostander. Direkta kostnader kan t.ex. vara värdet av materiella saker och tillhörigheter, hjälp, stöd till våldsutsatta kvinnor och barn och rättsväsendets hantering och straff för förövarna. En del beräkningar omfattar även indirekta kost- nader, som kan röra inkomstbortfall, nedsatt arbetsförmåga, hälso- och sjukvård och ökade kostnader till följd av psykiskt lidande, depression, ångest och självmord. Uppskattningar av kostnader är alltid underskattningar, efter- som det saknas tillräckliga statistiska underlag i vissa avseenden, i synnerhet vad gäller långvariga konsekvenser. Vissa delar av våldets effekter, såsom personligt lidande, rädsla, smärta, för tidig död, för- sämrad livskvalitet, minskad tillit, otrygghet, sämre relationer eller in- direkta effekter på nästa generation är svåra att fånga på ett full- ständigt sätt och brukar därför ofta uteslutas i beräkningar.93 Den mest genomgripande samhällsekonomiska analys som har gjorts inom området i är om våld mot kvinnor i nära relationer . uppskattade sam- hällskostnaderna för våld mot kvinnor i till mellan 2 695– penningvärde. Då var inte kostnader för bl.a. långsiktig hälso- och sjukvård, tandvård, psykiatri, läkemedel, barnens skador eller aspekter av smärta och lidande inräknade.94 () gjorde en beräk- ning av den årliga kostnaden för våld i nära relationer och könsrela- terat våld i medlemsländerna baserat på extrapolering utifrån befolk- ningsstorlek och utifrån kostnadsnivå.95 Kostnaderna för mäns våld mot kvinnor i nära relationer i beräknades till 94Socialstyrelsen (2006). 95EIGE (2014). Mäns våld mot kvinnor och då ingick beräknad kostnad för förlorad livskvalitet och förlust av friska levnadsår till följd av det brott som en person har utsatts för. Exklusive förlorad livskvalitet m.m. beräknades samhällskostnaderna till . Kostnaden för könsrelaterat våld mot kvinnor (inkluderar även våld utövat utanför en nära relation) beräknades i till 39,7 mil- jarder kronor inklusive förlorad livskvalitet m.m. och till 16,3 mil- jarder exklusive. Omkring hälften av de uppskattade samhällskost- naderna utgörs av kostnader för förlorad livskvalitet och förlust av friska levnadsår. Utöver det utgörs ca 12–av de totala uppskattade kostnaderna av ekonomiska produktionsförluster och 14–utgör kostnader kopplade till rättsväsende och rätts- processer. Kostnader relaterade till hälsa/ohälsa uppgår till mellan och av kostnaderna ut- görs av specialiserade verksamheter och satsningar. 7.8Nya digitala kanaler och förutsättningar för mäns våld mot kvinnor och flickor Utvecklingen av nya digitala kanaler har inneburit stora förändringar och nya förutsättningar för hur vi interagerar och kommunicerar.96 Detta påverkar även förutsättningarna för hur våld kan utövas mot kvinnor och flickor. Att kontrollera, hota och skrämmas via e-post, sms och sociala medier torde vara mycket vanligare än . Den nya tekniken innebär effek- tivare och mer omfattande möjligheter att kontrollera, hota och förfölja personer. Detta har konsekvenser både gällande mäns våld mot kvinnor i nära relationer, men även för kvinnors och flickors våldsutsatthet på offentliga arenor, av bekanta och okända män. har särskilt det s.k. näthatet mot kvinnor och flickor kommit att uppmärksammas i allt större utsträckning. Detta är både ett demokratiproblem och ett tydligt könat problem för t.ex. kvinnor som arbetar som journalister eller har stor synlighet i media som exempelvis politiker och andra offentliga personer, se även kapitel 4. Här finns också en särskild utsatthet för icke-vita kvinnor 96 Digitala kanaler kan omfatta t.ex. sms, chat, Skype, sociala nätverkssajter som MySpace och Facebook, bloggar, mikrobloggar som Twitter och multimediala publikationsverktyg som YouTube. Mäns våld mot kvinnor och kvinnor med utländsk bakgrund som kan drabbas både av sexistiska och rasistiska hot och nedsättande kommentarer. Ny teknik och olika sociala medier möjliggör att bilder och infor- mation enkelt kan delas. Det innebär att kränkningar och hot kan få stor spridning. Till det kommer att uppgifter och bilder på inter- net är enkelt sökbara och kan finnas kvar . Att bli ”uthängd på nätet” kan innebära en stor psykisk påfrestning för den som utsätts.97 I en enkätundersökning som för kvinno- och tjejjourer i (ROKS) skickade till sina medlemsjourer 2013 svarade att de hade erfarenhet av mäns våld mot stöd- sökande via nya medier.98 Svaren visade att mobilen var det vanligaste redskapet för kontroll. Det handlar främst om avlyssning av samtal, tjuvläsning av sms och gps-spårning. Kapade konton på Facebook, förnedrande inlägg på kvinnans logg och falska meddelanden i hennes namn är också vanligt. Hot om att lägga upp nakenbilder på nätet och filmade övergrepp som sprids via mobiltelefoner möter främst tjejjourerna.99 publicerade Brå rapporten och kränk- ningar mot enskilda personer via internet (rapport 2015:6) som utgår från ett urval polisanmälda hot och kränkningar som skett helt eller delvis via internet.100 Rapporten visar att majoriteten av de utpekade gärningspersonerna är av manligt kön. Bland kvinnorna är ofredan- den den enskilt vanligaste typen av polisanmälan. Ofredandet har ofta skett både på internet och via andra kommunikationsvägar, exempelvis sms, telefonsamtal eller ansikte-mot-ansikte. Innehållet i kommunikationen är varierande och består oftast av olika former av nedsättande kommentarer eller kränkande påståenden. I vissa fall är dock innehållet i kontakterna inte kränkande i sig, utan ofredandet består i att gärningspersonen fortsätter att höra av sig mot kvinnans vilja. Bland flickorna är den enskilt vanligaste typen av nätkränkning att flickan har hängts ut med bilder på internet. 98Enkäten besvarades av av medlemsjourerna (43 kvinnojourer och 7 tjejjourer av ROKS:s då totalt 79 medlemsjourer). 99Kvinnotryck nr 2, 2013. 100Eftersom det inte registreras om den händelse som anmälts skett på internet eller inte har studien genomförts som en urvalsundersökning utifrån sökordslista. Mäns våld mot kvinnor na en sexuell underton, och ofta publiceras bilden tillsammans med en nedsättande formulering om flickans påstådda sexuella vanor. Det finns också anmälningar där sexuella bilder på målsäganden har fått spridning, och bilder som har manipulerats för att skapa ett sexuellt innehåll. Det kränkande innehållet i ofredanden, förtal och förolämpningar mot flickorna handlar ofta om flickans påstådda sexuella vanor eller anspelar på annat sätt på sex. Av kvinnornas an- mälningar utgörs av ärenden där den utpekade gärnings- personen och kvinnan har en pågående eller tidigare parrelation. Av de anmälda hoten och kränkningarna som Brå har granskat lades ner av polis eller åklagare. I av ärendena lades de ned p.g.a. att gärningen inte utgjorde något brott samt att den misstänkte var . Den vanligast förekomman- de nedläggningsorsaken var någon form av utrednings- eller bevis- svårighet (av ärendena). Det finns också flera typer av svårigheter med att lagföra internetrelaterade ärenden som är kopp- lade till själva lagstiftningen, t.ex. kan det vara svåra gränsdrag- ningar mellan de befintliga lagrummen. I en jämförande studie101 i fem andra europeiska länder102 under- söks ungas våld i nära relationer och bl.a. kopplingen mellan vålds- utövande via olika digitala kanaler och offline, ansikte mot ansikte103. Studien visar att våldsutsattheten online (t.ex. nedsättande kom- mentarer, hot och kontroll) var mellan 38–för unga kvin- nor och mellan 20–för unga män. Unga kvinnor uppgav också i större utsträckning än unga män att utsattheten hade en negativ inverkan på dem, medan det var vanligare att unga män upp- gav att våldsutsattheten inte påverkade dem. Ett fenomen som blivit alltmer diskuterat och pro- blematiserat handlar om att dela och sprida sexuella bilder och text- meddelanden utan personens samtycke, även omnämnt som ”hämnd- porr”.104 I studien uppgav mellan 9–av unga kvinnor att ett meddelande de skickat hade delats av deras partner med andra personer. Motsvarande siffra för unga män var mellan 9–. Detta var vanligast i () följt av (27 pro- 101STIR (2015) (). 102Storbritannien, , , och . 103De 4 564 deltagarna i studien var . 104Några exempel på artiklar , . Mäns våld mot kvinnor Studien visar också att det var minst dubbelt så vanligt att unga som uppgav att de utsatts för våld i en nära relation också hade sänt en utmanande bild eller ett meddelande med sexuellt innehåll jämfört med unga personer som inte hade erfarenhet av våld. I studien framkom även att kontroll och övervakning online och off- line sågs som normalt och accepterades av många unga.105 och har infört speciella lagar mot så kallad hämnd- porr. I finns ingen särskild lag som reglerar den här typen av övergrepp, utan det kan falla under olika brottsrubriceringar, t.ex. ärekränkning, förtal, ofredande eller brott mot personuppgifts- lagen.106 ser Utredningen om ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten (Dir. 2014:74) över denna och närliggande frågor. Kvinnors utsatthet för misshandel har legat på ungefär samma nivå . Detta gäller våldsutsatthet både i och utanför parrelationer. Andelen kvinnor som uppger att de ut- sätts för hot om våld har ökat. kom också en högre andel av hoten från en närstående person.