sou · H3B38 · 2015-02-18 00:00:00 — Bokföringslagens bestämmelser om årsbokslut består huvudsak- ligen av hänvisningar till ett antal paragrafer i . Detta gör, enligt experter i utredningen, lagstiftningen svårtolkad. Ett exem- pel är att bokföringslagen hänvisar till 4 kap. 3 § första stycket ÅRL vad gäller anskaffningsvärdet för anläggningstillgångar. Också andra - femte styckena i den paragrafen innehåller emellertid regler om skyldigheter och möjligheter som är kopplade till anskaffnings- värdet, t.ex. att utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet ska räknas in i anskaffningsvärdet. Såsom lagen är skriven är det exem- pelvis oklart om det är tillåtet att, såsom ofta sker, räkna in frakt- kostnader i anskaffningsvärdet vid upprättandet av ett årsbokslut. Det bör därför, enligt experterna, av förenklingsskäl övervägas att ta in samtliga bestämmelser om årsbokslut direkt i bokförings- lagen. Flera experter har framhållit behovet av en generell översyn av bestämmelserna i 7 kap. bokföringslagen om arkivering av räken- skapsinformation. Det har bl.a. framhållits att nya tekniska lös- ningar som har tillkommit kan ge anledning att ändra nu gällande bestämmelser. Det är exempelvis oklart hur lag- ens krav på att dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier som används för att bevara räkenskapsinformation ska vara var- aktiga och lätt åtkomliga förhåller sig till dagens teknik. Också kra- vet på att räkenskapsinformation, som huvudregel, ska bevaras i har i och med teknikutvecklingen blivit oklart; med dagens teknik och möjligheter att spara genom ”molntjänster” vet inte all- tid företagen själva exakt var viss räkenskapsinformation sparas. Det har hävdats att de svenska reglerna i dessa hänseenden är mera betungande än bestämmelserna i andra jämförbara länder och att detta innebär en obefogad konkurrensnackdel för svenska företag. Experter inom utredningen har därför menat att det är naturligt att vid en översyn av bokföringslagens arkiveringsbestämmelser göra en internationell utblick för att bl.a. klargöra hur svensk rätt skiljer sig från bestämmelserna i andra länder. Det har också framhållits att lagstiftaren under alla förhållanden bör se över bestämmelserna i 7 kap. 3 a § bokföringslagen om skyldighet att vid förvaring utom- lands göra anmälan till eller angå- ende bl.a. platsen för förvaringen. Arkivering i elektronisk form Bokföringslagen tillåter att mottagna handlingar som utgör underlag för bokföringen och som är upprättade såsom pappers- dokument överförs till elektronisk form. Trots överföringen till elektronisk form måste dock de mottagna pappershandlingarna bevaras under innevarande år och, något förenklat uttryckt, ytter- ligare . Motsvarande krav på fortsatt bevarande gäller om räkenskapsinformation överförs från elektronisk form till pap- persversion; företaget måste då fortsätta att arkivera det elektro- niska mediet . Experter inom utredningen har menat att kravet på fortsatt bevarande av den ursprungliga handlingen – ett krav som innebär kostnader och besvär för företagen – kan ifrågasättas. Det borde, enligt experterna, räcka med att överfö- ringen till elektronisk form sker på ett sådant sätt att det är säker- ställt att någon information inte går förlorad. Många företag låter särskilda inscanningsföretag scanna in leverantörsfakturor. Under förutsättning att metoden för inscanning är tillförlitlig borde då fakturaoriginalet kunna makuleras direkt efter inscan- ningen. Förvaring av räkenskapsinformation utanför Det är vanligt att internationella företag har s.k. shared service centers utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, där all företagets redovisning sker, oavsett den tillämpade formen för bevarande. Enligt experter i utredningen är de lagliga förutsättning- arna för detta slag av arrangemang otillräckliga. Det samman- hänger bl.a. med att bokföringslagen inte tillåter att verifikationer förvaras utanför annat än tillfälligt (vilket Bokförings- nämnden har tolkat så att verifikationer måste återsändas till ). Nuvarande bestämmelser innebär att arkivering av räkenskaps- information, med vissa undantag, ska ske i . För de företag som är internationellt verksamma kan det emellertid vara ändamåls- enligt att kunna arkivera räkenskapsinformationen i annat land. Detta företagarintresse måste visserligen vägas mot de kontroll- intressen som ligger till grund för kravet på arkivering i . Experter inom utredningen har menat att det finns anledning att överväga en annan reglering som innebär att arkivering får ske utomlands under förutsättning att den inom rimlig tid kan åter- föras till . Som ovan har berörts är det vanligt att framför allt större företag har s.k. shared service centers, där all redovisning för samtliga kon- cernföretag sker. Det är då möjligt att numrera verifikationer i en nummerserie som är gemensam för hela koncernen men där de enskilda verifikationerna ändå är direkt spårbara till respektive koncernföretag. Bokföringslagen bedöms dock inte ge utrymme för sådana gemensamma verifikationsserier. Enligt experter i utred- ningen skulle det innebära en lättnad i företagens administrativa börda om en gemensam nummerserie kunde användas. Det torde, enligt dessa experter, från kontrollsynpunkt räcka att det finns en obruten verifikationsserie för hela koncernen. Experterna har sär- skilt påtalat att man i andra länder har valt andra lösningar och att den nu gällande svenska ordningen är en konkurrensnackdel för svenska företag. Enligt kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning ska en utre- dning redovisa ett betänkandes kostnadsmässiga och andra konse- kvenser. Utredningen föreslår i detta betänkande en rad förändringar som har som huvudsakligt syfte att minska företagens administra- tiva börda. Ett flertal av utredningens förslag bedöms få effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Detta belyses närmare nedan. Konsekvensanalysen består av ett inledande stycke som handlar om förslagens övergripande konsekvenser. Därefter redogörs mer detaljerat för de olika förslagens individuella konsekvenser. Utredningen har tagit hjälp av verktyg Regelräk- naren för att räkna ut företagens administrativa kostnader.1 Till- växtverkets senaste mätning avseende kostnader som är relaterade till kraven i ÅRL genomfördes dock . Utredningen har tagit fram siffror på den genomsnittliga löneökningen inom den yrkeskategori som omfattar bl.a. eko- nomipersonal. Under dessa år har den genomsnittliga löneök- ningen inom denna yrkeskategori varit 7,34 procent.2 Lönekost- naden i uträkningarna nedan har därför räknats upp i enlighet med detta. Vad gäller extern kostnad och tidsåtgång har utredningen använt sig av de värden som har fått fram vid sin 1Tillväxtverkets formel för beräkning av företagens administrativa kostnader ser ut enligt följande. Population x frekvens x (minuter x timlön/60 + extern kostnad). 2Enligt siffror från (2013). mätning 2009 och som framgår av databasen ligger i sakens natur att de beräkningsmetoder som har stått utredningen till buds är förenade med betydande osäkerhet och inte medger någon som helst exakthet. Mätverktyget Regelräknaren saknar också i flera fall funktioner för att mäta de kostnader som är knutna till enskilda regler. leder de också till resultat som har bedömts vara mindre rättvisande. Beräkningarna kan dock ge en viss bild av förslagens ekonomiska konsekvenser. Antalet aktiva företag i företagsregister uppgår till 1 155 094. Såsom aktiva företag räknas juridiska personer samt fysiska personer som är registrerade för mervärdesskatt, som arbetsgivare eller, i ej mervärdesskattepliktiga branscher, för F-skatt. Bland de företag som är upptagna i företagsregister utgör emellertid drygt hälften, eller 618 813, enskilda näringsidkare. Enskilda näringsidkare är normalt inte skyl- diga att upprätta årsredovisning och berörs därför i mycket liten omfattning av utredningens förslag. Det finns enligt cirka 476 130 aktiebolag i aktiebolagsregistret.4 Dessa är alltid skyl- diga att upprätta årsredovisning och berörs därmed alltid i någon utsträckning av förslagen. Till detta kommer sammanlagt cirka 15 000 ekonomiska föreningar eller handelsbolag som omfattas av ÅRL. Samtliga företags totala kostnad för att upprätta årsredovisning uppgick enligt till . har både lönekostnaderna och antalet företag ökat. 3De mätvärden ingår i beräkningen av administrativ kostnad är följande. Population (antalet företag som omfattas av kravet), frekvens (antalet gånger som kravet ska uppfyllas), timlön (den lön som den i företaget har som faktiskt utför kravet), minuter (tiden det tar för att upprätta, lagra och/eller överföra informationen som kravet medför) samt extern (den eventuella externa konsultkostnad som företag behöver för att uppfylla kravet). Det kan noteras att före- tagsregister för i stället anger 520 620 aktiebolag (därav 393 537 aktiva). 2012 kom det in 380 843 årsredovisningar för aktiebolag till Bolags- verket och för var motsvarande siffra 428 622 5. För årsredovisningspliktiga företag som är, i lagförslagets mening, mikroföretag innebär flertalet av de föreslagna ändringarna förenk- lingar i och med att ett flertal bestämmelser, särskilt upplysnings- krav, inte längre ska tillämpas på dessa företag. Vid en tillämpning av de föreslagna storlekskriterierna för företag i är cirka 364 900 företag att anse som små företag och av dessa är 257 900 att anse som mikroföretag.6 Dessa företag är verksamma inom näringslivets alla branscher. Det innebär att större delen av antalet årsredovisningspliktiga företag kommer att utgöra mikroföretag. Ett genomförande av de förslag som utredningen lägger fram om att mikroföretagens skyldighet att lämna notupplysningar ska beg- ränsas innebär sammanlagt besparingar på . Siffrorna gäller under förutsättning att mikroföretagen avgränsas på det sätt som utredningen har föreslagit. Dessutom tillkommer besparingar på för föreslagna förenk- lingar i förvaltningsberättelsen. Som ovan har konstaterats är de använda beräkningsmetoderna förenade med betydande osäkerhet. Med högre gränsvärden, motsvarande den högsta nivå som det nya redovisningsdirektivet tillåter, skulle antalet svenska mikro- företag uppgå till 299 800 istället för 257 900. I så fall skulle de sammanlagda besparingarna bli högre, uppskattningsvis respektive för de berörda företagen. Förslagen kommer sannolikt att innebära att de små företagen får vissa ökade administrativa kostnader av engångskaraktär i sam- band med att de nya reglerna ska börja tillämpas. Dessa kostnader sammanhänger bl.a. med att företagen och de av företagen anlitade redovisningskonsulterna och revisorerna kan behöva tillägna sig vissa nya rutiner. Om företagen har en abonnemangstjänst på ett bokföringsprogram, kommer dock inte själva uppdateringen av 5Bolagsverket fick in totalt 436 441 årsredovisningar (samtliga företags- former). Per fanns 483 870 aktiebolag registrerade hos . 6Antalet små företag respektive mikroföretag enligt under- sökning Företagens ekonomi. program på grund av regelförändringar att kosta företaget något.7 Utredningen har, efter kontakter med revisorer och redovisnings- konsulter, fått uppfattningen att de nya rutinerna inte kommer medföra några större merkostnader för företagen, se nedan under avsnitt 10.3.1. De initiala kostnaderna torde således vara ganska små. Det förenklade uppgiftslämnandet för små företag och mikroföre- tag kan innebära att det, i ett kostnadsperspektiv, blir något mer attraktivt att klassificeras som ett litet företag (eller ännu hellre ett mikroföretag). Eftersom de mindre företagen får en lägre adminis- trativ börda och därmed också lägre kostnader än övriga företag, kommer det att vara en konkurrensfördel att utgöra ett sådant företag. För övriga företag utgör skillnaderna i regelverket i stället en motsvarande konkurrensnackdel. Mot bakgrund av att både det nya redovisningsdirektivet och utredningens kommittédirektiv syf- tar till att skapa regler för att underlätta för de mindre företagen får emellertid sådana effekter accepteras. Utredningen bedömer för övrigt inte att konkurrensförhållandena mellan företagen kommer att påverkas av förslagen på något mera avgörande sätt. Ett av utredningens förslag avser ideella föreningar och liknande juridiska personer och innebär att dessa inte kommer att vara bokför- ingsskyldiga enligt bokföringslagen, trots att de bedriver näringsverk- samhet, under förutsättning att inkomsterna av näringsverksamhe- ten understiger fyra basbelopp. Detta kan vara en konkurrensfördel för dessa juridiska personer och en motsvarande konkurrensnack- del för näringsidkare som inte är undantagna från bokföringsskyl- dighet. Emellertid bedömer utredningen att gränsen för bokför- ingsskyldighet har satts på en så låg nivå att detta problem inte torde bli särskilt omfattande; mera omfattande näringsverksamhet kommer inte att beröras av undantaget. 7 Hos de flesta företag som säljer bokföringsprogram har företagen abonnemang som de betalar månadsavgift för. Exempel på vanliga företag som tillhandahåller detta är , Speedledger, Hogia, E-conomic och BL e-bokföring. Utredningens förslag innebär att redovisningslagstiftningens karak- tär av ramlagstiftning består. De normgivande organen, däribland , kommer även i fortsättningen att spela en viktig roll i utvecklandet av god redovisningssed. Flera av utred- ningens förslag förutsätter att dessa organ fyller ut och komplet- terar lagstiftningen med allmänna råd, yttranden och vägledningar i olika frågor. Med anledning av detta har utredningen underhand inhämtat synpunkter från angående konsekvenserna av utredningens förslag för nämndens verksamhet. Synpunkterna har i huvudsak följande innebörd. Genom förslaget att införa en ny kategori av företag skapas för- utsättningar för ett starkt förenklat regelverk för årsredovisning. Vid ett genomförande av förslaget kommer att behöva analysera och vid behov ta fram ett särskilt regelverk, inriktat på den kategorin av företag. Utredningen föreslår också en ny årsredovisningslag. I de flesta delar går bestämmelserna i den nya lagen tillbaka på bestämmelser i den nu gällande årsredovis- ningslagen. Flera bestämmelser är dock nya och ett stort antal red- aktionella omarbetningar har gjorts. De allmänna råd som ges ut av bygger vidare på och fyller ut ÅRL. I den utsträckning den lagen ändras kommer nämnden därför att behöva göra en genomgång av, och vid behov omarbeta, Bokföringsnämn- dens allmänna råd. Även om de materiella skillnaderna mellan ÅRL och förslaget är relativt begränsade får utredningens förslag till följd att måste göra en fullständig genomgång av de allmänna råd och kommentarer som är kopplade till bestäm- melserna i ÅRL. Genomgången behöver beakta materiella änd- ringar, disposition och språkliga omarbetningar. Enligt nämndens uppskattning kommer kostnaden för detta att uppgå till , vilket angetts motsvara en årsanställning. har under hand uppgivit till utredningen att myndigheten anser att de föreslagna ändringarna kommer att påverka myndighetens arbete men att de ändringar som kommer att behöva göras får anses rymmas inom det ordinarie regelarbetet. har vidare angett att ytterligare resurser inte behövs med anledning av utredningens förslag. har på utredningens förfrågan gjort följande grova uppskattning av verkets kostnader för de författningsändringar om inlämnande och offentliggörande av årsredovisningar som utred- ningen föreslår. bedömer att förslagen kräver en effektanalys inklusive lagtolkning och analys av förändringarna. Därutöver beräknas en projektanalys för inventering och lösningsförslag behövas. Dessutom uppskattar verket att själva genomförandet (inklusive projektav- slut) kommer att ta i anspråk. uppskattar vidare att de faktiska systemföränd- ringarna inte kommer att vara så omfattande men att verkets infor- mationsmaterial, meddelanden och föreläggandekoder behöver ses över och ändras. Sammantaget räknar med en kostnad på med anledning av utredningens förslag.8 är avgiftsfinansierat och har endast ett litet anslag för vissa verksamhetsgrenar. har betonat att uppgifter i företagens års- redovisningar har stor betydelse för den ekonomiska statistik som myndigheten tar fram och för underlaget för nationalräkenskaperna (t.ex. beräkning av BNP). Exempelvis bygger Statistiska centralby- 8 Total beräknad kostnad enligt : x = 3 318 000 kro- nor. råns undersökning Företagens ekonomi på bokslut från hela när- ingslivets företag (exklusive den finansiella sektorn) i , obe- roende av juridisk form och företagsstorlek. Årsredovisningar används även i ett flertal andra undersökningar hos Statistiska cen- tralbyrån. Detaljinformation som inte återfinns i årsredovisning- arna samlas in via urvalsundersökningar. Företagens årsredovis- ningar används också för att säkerställa kvaliteten i statistiken samt för avstämning och kontroll av lämnade uppgifter. Genom utredningens förslag kommer den informationsmängd som är tillgänglig via mikroföretagen årsredovisningar att minska. En effekt av detta kan bli att tvingas öka den direkta statistikinsamlingen från företagen. Statistiska central- byrån kommer också i större utsträckning att behöva kontakta företagen för kompletterande information om denna inte går att finna i företagens årsredovisningar. Förslaget kan således få kon- sekvenser för den ekonomiska statistiken. Storleken av dessa kost- nader kommer att beröras närmare i avsnitt 10.3.4. Såsom utred- ningens förslag slutligen har kommit att utformas torde dessa kost- nader dock inte överstiga . har uppgett att de förslag som utredningen presen- terar kommer att påverka verket bland annat genom att verket kommer att behöva se över den externa informationen (främst webben och broschyrer) som riktar sig till den grupp som berörs av förslagen. Härutöver kommer det att bli nödvändigt att se över internt utbildnings- och informationsmaterial. Detta kommer dock, enligt bedömning, att ingå i den årliga uppdate- ringen och rymmas i de befintliga anslagen. Utredningens förslag bedöms inte påverka de skattemässiga resultat som företagen redovisar. Inte heller påverkas kontrollmöjligheter, eftersom kräver in uppgifter från företagen i deklarationer som innehåller standardiserade räken- skapsutdrag. 10.2.4Finansiering av förslagets kostnader för de offentliga finanserna Utredningen föreslår att de ökade kostnader som lagförslagen innebär finansieras genom en höjning av de förseningsavgifter som utgår om ett aktiebolag dröjer med att ge in sin årsredovisning till Bolagsverket.9 uppgår en förseningsavgift till . Vid ytterligare försening utgår ytterligare en avgift om 5 000 kro- nor och vid ytterligare försening utgår en sista avgift om 10 000 kronor.10 Avgifterna har inte förändrats sedan systemet med för- seningsavgifter infördes . har prisbasbe- loppet ökat från till . En höjning av förseningsavgifterna till för första respektive andra beslutet och för det tredje beslutet beräknas inne- bära en ökad inleverans till statskassan med 24 miljoner kronor.11 Det är enligt utredningen tydligt att även en något mindre höjning av förseningsavgifternas nivå skulle kompensera för förslagets kostnader för de offentliga finanserna. 10.2.5Konsekvenser för företagens övriga intressenter Även för andra intressenter kommer minskningen av den via års- redovisningen tillgängliga informationen om mikroföretag att få betydelse. Kommissionen har visserligen i ingressen till det nya direktivet konstaterat att de som använder årsredovisningar som utarbetats av medelstora och stora företag vanligtvis har mer avan- cerade behov [än användare av de årsredovisningar som små företag har utarbetat, utredningens anm.].12 Det utesluter emellertid inte att intressenter till mikroföretag i det enskilda fallet kommer att uppleva sig ha sämre förutsättningar att skaffa sig en uppfattning av ett företags finansiella ställning och resultat jämfört med . Även förutsättningarna för kreditupplysningsföretagens verksam- 9Se 8 kap. 6 § ÅRL ang. förseningsavgifter. 10För publika aktiebolag utgår dubbla belopp. Beräkningen har utgått års volymer och det skulle då innebära ökad inleverans till statskassan med (vid förseningsavgift på för beslut 1, beslut 2 och för beslut 3) respektive 48miljoner kronor (vid förseningsavgift på vid beslut 1, vid beslut 2 och vid beslut 3). 12Jfr ingressen till det nya redovisningsdirektivet, p. het påverkas av den minskade mängden uppgifter i små företags årsredovisningar. Någon uppskattning av de kostnader som detta kan medföra har dock inte kunnat göras inom ramen för detta utredningsarbete. Utredningen har beaktat de övriga samhällsfrågor som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474) men har inte funnit att förslagen har någon betydelse i dessa avseenden. 10.2.7Ikraftträdande och eventuella informationsinsatser De lagändringar som följer av utredningens förslag föreslås träda i kraft och tillämpas första gången för det räken- skapsår som inleds närmast efter . De berörda myndigheterna har uppgett att utredningens förslag kräver uppdatering av informationsbroschyrer och liknande mate- rial. Arbetet med att ta fram sådant material har beaktats vid de ovan angivna beräkningarna av förslagets kostnader. Utredningen gör bedömningen att några ytterligare informationsinsatser med anledningen av förslaget inte är nödvändiga. Förslaget innebär att det i årsredovisningslagstiftningen införs en ny kategori av företag, ”mikroföretag”. Mikroföretag definieras som de företag som inte överskrider mer än ett av följande krite- rier; medelantal anställda 3, balansomslutning och nettoomsättning . I direktivet anges att medlemsstaterna får införa vissa lättnader för företag som inte överskrider mer än ett av tre gränsvärden; 10 anställda, balansomslutning om högst och netto- omsättning . Utredningen föreslår dock att samma gränsvärden som bestämmer om ett aktiebolag måste ha en revisor ska tillämpas vid avgränsningen av mikroföretagen. Det innebär att med mikroföretag ska avses företag som inte över- skrider mer än ett av följande tre värden; tre anställda, i balansomslutning och i nettoomsätt- ning. Antalet företag som därmed omfattas av kategorin blir då något färre än om möjligheterna i det nya direktivet utnyttjas fullt ut men kategorin mikroföretag kommer ändå att omfatta en mycket stor andel av de företag som omfattas av ÅRL, se nedan. Utredningen föreslår att det införs särskilda redovisningsregler för mikroföretag, varvid mikroföretagen ska avgränsas på det sätt som har sagts. Alternativen till utredningens förslag är att antingen inte införa kategorin mikroföretag alls eller att välja andra gräns- värden. För det fall kategorin inte alls införs kommer den minsta före- tagskategorin komma att vara små företag. Fördelarna med att inte införa någon ny företagskategori är att företagen inte behöver ta reda på om de tillhör kategorin mikroföretag och vilka nya regler som i så fall gäller för dem. Andra fördelar är att mängden tillgäng- lig företagsinformation för omvärlden inte minskar. Om man, som utredningen, anser att det ska införas särskilda regler för mikroföretag, kan mikroföretagen givetvis avgränsas på annat sätt än utredningen har föreslagit. Ett alternativ till den före- slagna lösningen är att mikroföretagen avgränsas så att direktivets möjligheter utnyttjas fullt ut. Ett sådant fullt utnyttjande har för- delen att flera företag kommer att räknas som mikroföretag och därigenom komma i åtnjutande av de förenklingar som lagförslaget innebär. Den främsta nackdelen är givetvis den försämrade infor- mationsgivningen; till bilden hör att en del av de företag som enligt direktivet skulle kunna kategoriseras som mikroföretag kan vara ekonomiskt och personalmässigt jämförelsevis betydande.