sou · H3B388 · 2015-10-14 00:00:00 — Handläggarnas kompetens är också viktig för att kunna diskutera gestaltningsfrågor med såväl nämnden som med den som söker bygglov. arbete med arkitekturfrågorna ska ses som ett komplement till den föreslagna nya myndighetens arbete och utvecklas genom starkare styrning från regeringen. roll är viktig bland annat genom rollen som tillsynsmyndighet enligt och utförare av många regeringsuppdrag inom plan-, bygg-, bostads- och stadsutvecklingsområdet. uppföljning av , inklusive värderingen av kvaliteten i den byggda miljön och spridning av goda exempel, är mot denna bakgrund betydelsefulla inslag i en statlig politik för arkitektur, form och design. Plan- och bygglagstiftningens roll för utveckling och förnyelse anser i rapporten kultur var dag att de aktuella paragraferna i framför allt ska omarbetas så att lagen uttryckligen bejakar utveckling, förnyelse och omdaning. anser att det finns goda skäl att dels bedöma vilka effekter paragraferna har fått, dels vidga dem för att uttrycka en bredare syn på kulturvärden i samhällsbyggandet. Inte minst gäller detta enligt i då hållbarhetsaspekterna kommer att tillmätas större vikt. Även om det är mycket angeläget att bygga hållbart finns risk här för det som brukar kallas ”hållbarhetsreduktionism”. Ska vi bygga hållbart kräver det också att människor vill leva och bo i det som byggs. Sedan tillkomsten har i vissa kretsar och sammanhang ansetts vara allt för ensidigt inriktad på förändring genom planläggning och byggande, en så kallade exploateringslag. Kritikerna finns bland annat inom och som efterlyser ett tydligare Lagstiftning och andra styrmedel förvaltningsperspektiv i den samlade plan- och bygglagstiftningen. Man vill ha tydligare krav på en hållbar förvaltning och tillvaratagande av den byggda miljön och byggnaderna. Från antikvariska myndigheter och miljörörelsen efterlyses tydligare krav i lagstiftningen på aktiv förvaltning och regelmässig skötsel och underhåll av miljöer, anläggningar och byggnader. Även bättre möjligheter att ingripa mot den som ansvarar för det eftersatta underhållet och misskötseln efterlyses av vissa byggnadsnämnder. Med utgångspunkt från utredningens analys av införandet av de nya paragraferna , anser utredningen att det inte är möjligt eller lämpligt att föreslå en större omarbetning av för att tydligare kunna bejaka förnyelse och omdaning. Om utredningen ska föreslå en annan övergripande avvägningen mellan hushållning/bevarande och exploatering/förändring i gällande lag kräver det en mycket bred analys av hela och inte enbart en analys av effekter av införandet av paragraferna . Även mot bakgrund av att aktuella bestämmelser i setts över i relation till de samlade regelverken på plan- och byggområdet bedömer utredningen att det inte är rätt tidpunkt för utredningen att nu föreslå att en ny större översyn av för att understödja mer nyskapande arkitektur, form och design. 11.3.1Inga förändringar i de aktuella paragraferna Bedömning: Inga förändringar föreslås av de aktuella paragraferna i väglagen, banlagen och . Inte heller föreslås att nya bestämmelser införs i . I samband med att handlingsprogrammet Framtidsformer beslutades gjordes ändringar i den äldre , väglagen och banlagen genom att nya paragrafer infördes. Utredningens analys av effekterna av de lagändringar som gjordes i samband med handlingsprogrammet visar att mottagandet överlag var positivt. Tiden ansågs vara mogen för höjda och tydligare krav på den estetiska utformningen inom plan- och byggområdet och transportinfrastrukturområdet. Lagstiftning och andra styrmedel De ekonomiska effekterna av införandet av de så kallade skönhetsparagraferna inom plan- och byggområdet har varit begränsade. Högre krav på utformning och material innebär inte alltid att det blir dyrare. Tidig och god rådgivning gör att den som söker bygglov i de flesta fall blir införstådd med myndigheternas krav och kan göra rätt från början utan att det kostar mer. Paragraferna har medfört att beställarna inom främst offentlig sektor redan från början kan ställa lämpliga krav på den estetiska utformningen. Ett utvecklat synsätt hos beställarna på väg- och järnvägsmiljöns arkitektoniska utformning innebär större omsorg om trafikanterna och landskapet såväl vid planering som byggande av anläggningarna. Utredningen har inte fått någon formell framställning angående förändringar av paragraferna. Vid de konferenser som utredningen har arrangerat och under diskussioner i referensgrupper, samt även i direktkontakt med ansvariga inom , har olika förslag till tänkbara förändringar diskuterats för att utveckla väglagens och banlagens bestämmelser. Diskussionen kan sammanfattas som att, om ändringar ska göras, vill man tydligare lyfta fram hänsyn till människors hälsa och till landskapet och dess värden. Mot bakgrund av att aktuella bestämmelser i väglagen, banlagen och har setts över inom ramen för större översyner, bedömer utredningen att det inte är nödvändigt att lämna författningsförslag i denna del. Under utredningsarbetet har även frågan om behovet av motsvarande bestämmelser i kommit upp, till exempel vid prövning av vindkraft. Utredningen anser att gällande bestämmelser i och på ett bra sätt kompletterar varandra. Utredningen delar dessutom den allmänna bedömningen att onödig dubbelprövning så långt möjligt ska undvikas. 11.3.2Innovativt byggande bör främjas Förslag: Utredningen föreslår vissa förändringar av regler på plan- och byggområdet i syfte att främja innovativt byggande. Regeringen bör utvidga anslaget till innovativt byggande till att Lagstiftning och andra styrmedel gälla alla kategorier bostadsbyggande och att särskilda medel för spridning och implementering också avsätts. har bland annat företag och kommuner kunnat söka stöd till åtgärder som främjar ett innovativt byggande för att öka utbudet av bostäder för unga. Stöd har utgått med högst av den beräknade kostnaden för åtgärder som innebär utveckling eller användning av en ny eller väsentligt förbättrad vara, tjänst eller process. Många nya lösningar har kommit fram genom detta ekonomiska stöd och de utvecklingsinriktade aktörerna har fått möjlighet att testa sina idéer. Utredningen ser positivt på detta särskilda anslag om 50 miljoner som har fördelats genom förordningen (2013:145) om stöd för innovativt byggande av bostäder för unga. Utredningen anser att det finns goda skäl att genomföra ytterligare insatser för att uppmuntra, hitta, testa, utvärdera och sprida nya lösningar när det gäller alla typer av byggnader, inte bara bostäder för unga. I 24 § plan- och byggförordningen (2011:338), finns det en möjlighet för att i det enskilda fallet och om det finns särskilda skäl, ge dispens från vissa av kraven på byggnadsverk. Dispensen får bara gälla uppförande eller ändring av en byggnad i experimentsyfte. Denna dispensmöjlighet har tillämpats i liten omfattning. En omformulering av paragrafen skulle i stället betona att syftet med dispensen ska vara att pröva och utvärdera olika utformningar samt främja innovation. Det kan i sin tur leda till en större mångfald av lösningar som är anpassade till människors livssituation och olika gruppers och platsers behov. Om alla krav inte behöver uppfyllas i varje bostad finns det också möjlighet till större variation även av boendekostnader. Även allmänna råd och praxis som har utvecklats vid tillämpningen av byggreglerna behöver i flera fall ses över, liksom vilka krav det går att ge dispens för. I det arbetet är vunna erfarenheter från det innovativa byggandet värdefulla. En utredning kan även behövas kring frågan om vilken myndighet som är lämplig att ge dispens om syftet med paragrafen ändras från experimentbyggande till utveckling och innovationsfrämjande. Erfarenheterna från stödet till innovativt byggande för unga visar att ekonomiska medel för att testa något nytt ger en viktig Lagstiftning och andra styrmedel skjuts i utvecklingsarbetet. Utredningen anser därför att regeringen bör utvidga anslaget till innovativt byggande till att gälla alla kategorier bostadsbyggande och att särskilda medel för spridning och implementering också avsätts. En del av investeringsstödet för hyresbostäder skulle lämpligen kunna användas till detta. 11.3.3Behov av fördjupad analys av gällande bestämmelser Bedömning: Myndigheten för Gestaltad livsmiljö bör få i uppdrag att samlat följa upp de ändringar i den aktuella lagstiftningen som trädde i kraft och som sedan förändrats vid översyn av respektive sektorslagstiftning. Uppdraget bör genomföras i samråd med och , om är ansvariga för de berörda lagarna. Samråd bör även ske med , och som har intressen och synpunkter på området och lagstiftningens utformning. I samband med att handlingsprogrammet Framtidsformer beslutades gjordes ändringar i , väglagen och banlagen genom införande av nya paragrafer i syfte att stärka de estetiska aspekterna i planering och vid tillståndsprövning. De ändringar i lagstiftningen som trädde i kraft i samband med att handlingsprogrammet beslutades har inte samlat följts upp under de år som har gått, även om de berörda lagar var för sig setts över. I samråd med de myndigheter som är ansvariga för de berörda lagarna, det vill säga och bör Myndigheten för Gestaltad livsmiljö få i uppdrag att följa upp de ändringar i den aktuella lagstiftningen som trädde i kraft och som sedan förändrats vid översyn av respektive sektorslagstiftning. Samråd bör även ske med bland andra , och som har intressen och synpunkter på området och lagstiftningens utformning. Myndigheterna bör analysera och utvärdera effekterna av de lagändringar som har genomförts, dels i samband med handlingsprogrammet Framtidsformer, dels vid senare översyner av , väglagen samt banlagen. Analysen bör omfatta bland annat vilka effekter som paragrafernas införande har haft för Lagstiftning och andra styrmedel verksamheten i offentlig sektor, för näringsliv och företagande samt för privatpersoner. Myndigheterna förväntas i de fall som det bedöms nödvändigt lämna förslag till lagändringar eller ta andra relevanta initiativ på området, med utgångspunkt från aktuella mål inom arkitektur, form och design och inhämtade erfarenheter från den praktiska tillämpningen av bestämmelserna. Utredningen ska analysera och redovisa konsekvenserna av sina förslag. De ekonomiska och budgetära konsekvenserna för stat, kommun och landsting ska bedömas och beräknas, vilket inkluderar berörda fastighetsförvaltande myndigheter och deras hyresgäster. Utgångspunkten ska vara oförändrade kostnadsramar för staten samt att förslagen inte leder till ökade kostnader för kommuner och landsting. Utredaren ska vidare redovisa de personella konsekvenserna av sina förslag. Om förslagen förväntas leda till kostnadsökningar ska utredaren lämna förslag till hur dessa ska finansieras. Konsekvensbeskrivningen ska även göras utifrån ett mångfalds-, jämställdhets- och barn- och ungdomsperspektiv. Förslagens konsekvenser för företag ska också bedömas och beräknas liksom konsekvenserna för miljön. Om något av förslagen i betänkandet påverkar det kommunala självstyret ska dess konsekvenser redovisas. 12.2Förväntade effekter av betänkandets förslag Perspektivet gestaltad livsmiljö är en helhetsyn på vår gestaltade vardag och sätts i relation till samhällsutvecklingen och dess utmaningar. Synen i betänkandet och dess förslag är att perspektivet ska bidra till ökad delaktighet, minska klyftorna och öka samverkan mellan branscherna. Genom att tillämpa perspektivet kommer politiken att vara aktuell. Effekter i form av skillnader i hälsa ger samhällsekonomiska vinster, ökat deltagande och ökad tillit ger vinster både på det individuella och samhälleliga planet. Inrättande av Myndigheten för Gestaltad livsmiljö Långsiktigt är reformen kostnadsneutral men själva ombildningen kan innebära kostnader för arbete i och berörda myndigheter, det vill säga Arkdes och den nya Myndigheten för Gestaltad livsmiljö. Arkdes har vidtagit insatser, inte minst i administrationen och det är fortsatt viktigt att den administrativa förmågan kan garanteras i den nya myndigheten vad gäller ekonomi, verksamhetsplanering och uppföljning. Enligt utredningens bedömning kommer det att behövas verksamhetsförändringar vid en ombildning till den nya myndigheten. Förslaget att samlingarna ska överföras till ett statligt finansierat museum innebär att en ekonomisk reglering ska göras som lokalbehoven måste se över för berörda verksamheter. Skillnader i kostnader mellan olika museialternativ går inte att bedöma . Behovet av lokaler för museiverksamheten, för visning och vård av samlingar har inte analyserats närmare av utredningen. Kostnaderna för åtgärderna samt de finansiella kostnaderna är svåra att bedöma i detta skede. Utredningens bedömning är dock att större delen av verksamheternas kostnader ryms inom det nuvarande anslaget för Arkdes. Förslaget att inrätta en designfunktion på Myndigheten för Gestaltad livsmiljö som ska ge stöd i och öka användningen av designmetodik i statliga verksamheter kan ses som en ny verksamhet och kostnad för den nya myndigheten. Normalt får en myndighet uppdraget genom sin instruktion, ett särskilt beslut eller i regleringsbrevet och inga särskilda medel anvisas. I första hand är det i detta fall en fråga om prioritering inom myndigheten. Riksarkitekten och Statens fastighetsverks samordning får ett särskilt ansvar för att samordna arkitektonisk kvalitet och perspektivet gestaltad livsmiljö i det statliga byggandet och en tjänst som riksarkitekt föreslås. Förslaget är en ofinansierad reform som påverkar det överskott som betalar tillbaka till staten. Det ska även beaktas att en långsiktig syn på byggandet kan förbättra förutsättningarna för att minska kostnader för drift, underhåll och anpassning. Dessa kostnader och intäkter går inte att kvantifiera . överskott uppgick till och till 2013. En fond för stöd till utvecklingsinsatser inom arkitektur, form och design En fond för stöd till utvecklingsinsatser inom arkitektur, form och design bör successivt byggas upp. Frågan behöver utredas. En särskild utredare kostar . Förslaget är ofinansierat och utredningen har inte haft möjlighet att närmare studera den tekniska konstruktionen. I våra grannländer finns det exempel på konstruktioner att inspireras av, till exempel Realdanias fond i . Om förslaget skulle genomföras som utredningen har skisserat påverkas det överskott som utvalda statliga myndigheter betalar tillbaka till staten. Om även statligt ägda fastighetsbolag ska omfattas så påverkar det självfallet också statens finanser. Ett nytt anslag för utveckling av området Ett viktigt inslag i en ny politik för arkitektur, form och design är stöd till utveckling och förnyelse och inom gestaltad livsmiljö. Utredningen anser att det redan från början behövs en offentlig finansiering för utveckling och samarbete inom branschen. Ett nytt anslag behövs i avvaktan på att frågan om fondmedel för utveckling av området utreds och klarläggs. Förslaget är ofinansierat. En årlig anslagsnivå på är inledningsvis tillräcklig. Den nya myndigheten kan vara en lämplig administratör av ett nytt anslag för särskilda utvecklingsinsatser inom gestaltad livsmiljö. Bättre stöd till exportfrämjande åtgärder på området Frågan behöver i första hand utredas av berörda myndigheter och statliga bolag, eller i andra hand av den särskilde utredare som eventuellt tillkallas för att utreda frågan om en utvecklingsfond. Lämplig teknisk konstruktion är inte närmare studerad av utredningen. En utredning bör se på finansieringen och om befintliga system eventuellt kan utnyttjas bättre av branscher och företag inom området. Utredningens uppfattning är att det finns en stor outnyttjad exportpotential inom området. Om potentialen kan utnyttjas blir konsekvenserna för staten en ökad sysselsättning och högre skatteintäkter. Statliga myndigheter ska ta fram program för arkitektur, form och design Förslaget kan innebära en ny kostnad för de myndigheter som inte arbetat med sådana program tidigare. Normalt får en myndighetet ett uppdrag genom ett särskilt beslut eller i regleringsbrevet och inga särskilda medel ska normalt behövas för att ta fram programmen. När programmen finns kan de innebära kostnadsbesparingar, bland annat genom snabbare beslutsprocesser i verksamheten och en större fokus på förvaltnings- och anpassningskostnader. Kommuner och regioner stimuleras att ta fram program för arkitektur, form och design Program för arkitektur, form och design är en frivillig uppgift för kommuner och landsting som inte är reglerad i lag. Statens myndigheter erbjuder rådgivning och stöd i ämnet. Verksamhet finns redan i många kommuner och en kraftsamling behöver göras både i staten, kommuner och landsting. Att tydliggöra kommuners och regioners intentioner är positivt för näringslivet och därmed kan samarbetet underlättas och investeringar öka. Kulturplanerna bör omfatta arkitektur, form och design De regionala kulturplanerna bör omfatta arkitektur, form och design och ingå i kultursamverkansmodellen. En ändring i förordningen innebär arbete för men förslaget i sig innebär inte att mer pengar behöver föras in i modellen. Landstingen kan dock förväntas ställa krav på att ytterligare resurser tillförs modellen. Enligt går det medel till ändamålet i vissa län och regioner, till exempel i . Samverkan regionalt för en hållbar politik för arkitektur, form och design Normalt kan samarbete mellan nationella och regionala organ starta och drivas inom tillgängliga resurser om intresse finns. Om nya resurser tillförs berörda statliga myndigheter och mer pengar förs in av staten i kultursamverkansmodellen kan befintlig verksamhet utvecklas och nya verksamheter startas på nya platser. Inget hindrar dock landsting och regioner att ta fram egna resurser för ändamålet. Normalt har all kulturverksamhet stöd i kulturplanen för länet. Ökat stöd till icke-statliga kulturlokaler Ett ökat stöd till icke-statliga kulturlokaler föreslås och att stödet ska omfattar fler kategorier. Förslaget i sig kräver inte att anslaget för ändamålen ökar. Om förslaget genomförs och inga nya medel anslås innebär det att åtgärder eller verksamheter behöver prioriteras. med flera myndigheter och organisationer har önskat att nivån på anslaget höjs. Innovativt byggande bör främjas Utredningen anser att det finns goda skäl att genomföra ytterligare insatser för att uppmuntra, hitta, testa, utvärdera och sprida nya lösningar när det gäller alla typer av byggnader. I 24 § plan- och byggförordningen (2011:338), finns en möjlighet för att i det enskilda fallet och om det finns särskilda skäl, ge dispens från vissa av kraven på byggnadsverk. Denna dispensmöjlighet har tillämpats i liten omfattning. Utredningen menar att gällande krav inte ska behöva uppfyllas i varje bostad och vill med förslaget till att innovativt byggande bör främjas understyka behovet av större variation samt att man inte gör avkall på tillgänglighetskraven. Införande och stöttande av wild card-system Vid införande av ett system med så kallade wild card kan de statliga myndigheterna vara förebildliga. De offentliga myndigheterna och bolagen bör ha utrymme att använda möjligheten att vända sig till nyetablerade arkitekt- och designföretag och nyutexaminerade utövare vid till exempel upphandlingar. Användandet av wild card- systemet bör uppmuntras. Om staten ska lämna bidrag till sådan verksamhet bör frågan utredas av den särskilde utredare som nämns ovan, eller lämplig myndighet. Forskningsutlysning i hållbart samhällsbyggande Forskningsutlysningen som utredningen föreslår bör ske inom myndigheternas befintliga medel. I övrigt ser utredningen inte att det finns några konsekvenser för det offentliga åtagandet. Däremot kan stärkt en kompetens genom forskning främja konkurrensen, vid exempelvis tjänsteexport. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslagen innebär ingen direkt påverkan på den kommunala självstyrelsen genom lagstiftning. Om staten gör en satsning inom området gestaltad livsmiljö och arbetar mer med uppföljning av nationella mål och uppföljning av plan- och bygglagstiftningens tillämpning samt arbetar mer intensivt med rådgivning inom arkitektur, form och design ställer det krav på ömsesidig och frivillig samverkan. Konsekvenser för brottslighet och det brottsförebyggande arbetet Utredningen ser inga direkta konsekvenser vad gäller brottslighet. Den nya politiken bör bidra till en bättre och genomtänkt gestaltning av livsmiljön vilken i sin tur bidrar till bättre förutsättningar för ökad trygghet i samhället, genom medveten planering av de offentliga rummet. Ytterst kan planering och gestaltning av livsmiljön bidra till minskad brottslighet och positivt påverka det brottsförebyggande arbetet i samhället. Bättre tillämpning och uppföljning inom offentlig upphandling, genom implementering av de nya EU-direktiven samt metodstöd, kan bidra till att motverka och förhindra korruption vid inköp. Utveckling av området kan få sysselsättningsfrämjande effekter för branscherna och de närliggande områdena. De flesta företag inom området är små och medelstora och där kan sysselsättningen öka. Ökad export påverkar både förutsättningarna för områdets utövare och för leverantörer av produkter och tjänster. Kunskap om perspektivet gestaltad livsmiljö, där kan ses som ett föregångland, kan lägga en grund för fler tjänster inom hållbart stadsbyggande, miljöteknik och servicedesign och en ökad efterfrågan av know-how inom dessa områden. Exportfrämjande åtgärder ska leda till stärkt inhemsk export, fler internationella uppdrag och därmed ökad sysselsättning i företag inom området. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män, barn- och ungdomsperspektivet och möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen De förslag som utredningen lämnar ska i förlängningen bidra till en ökad jämställdhet, rättvis fördelning och demokrati i vid bemärkelse. De pedagogiska perspektiven har också positiva effekter. I övrigt är bedömningen att förslagen inte har några direkta konsekvenser för jämställdheten. Utgångspunkten för utredningen är ett inkluderande och demokratiskt samhälle med lika tillgång till goda livsmiljöer. Jämbördig fördelning och tillgänglighet till vård, skola, service, offentliga miljöer och digitala tjänster gäller alla invånare. Våra förslag ska ha positiva konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen har konstaterat att det finns behov av att särskilt uppmärksamma barn och unga, inte minst barns och ungas behov av plats i en ökad förtätning av det byggda miljön. Det är viktigt att miljöer möter barnen i deras behov och här kan utredningens perspektiv bidra till den lokala och den nationella diskussionen. Konsekvenser för offentlig service Effekten av den nya politiken kommer bli jämnare fördelning av offentlig service, mellan stad och landsbygd. Konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag De flesta företag inom området är små och medelstora och det är där sysselsättningen ökar. Export av tjänster innebär förmodligen att de mindre företagen slår sig samman för att konkurrera och de stora företagen klarar sig själva. Det är utredningens intentioner att förslagen för bättre tillämpning och höjd kompetens inom upphandlingar ska förbättra för små och medelstora företag. Perspektivet gestaltad livsmiljö, tillsammans med miljökvalitetsmålen, ger en tydlig signal till samhällets aktörer om vad politiken ska uppnå och blir på så sätt vägledande för miljöarbetet på alla samhällsnivåer och i alla sektorer. Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design En särskild utredare ska göra en översyn av den statliga politiken för arkitektur, form och design. Syftet med uppdraget är att stärka arkitekturens, formens och designens värden och betydelse för individen, livsmiljön och den hållbara samhällsutvecklingen.