sou · H3B324 · 2015-03-23 00:00:00 — Detta ska ses som en ren serviceåtgärd och utgör en utökning av den serviceskyldighet som följer av förvaltningslagen och den skyldighet som följer av tryckfrihetsförordningen att lämna ut allmänna handlingar. Detta kan genomföras endera genom att man i kommun- och landstings- husen tillhandahåller dataterminaler för tillgång till internet och stöd för allmänheten att ta del av informationen eller har monitorer i de allmänna utrymmena. Det kan också ske genom att kommuner, landsting och kommunalförbund på begäran från allmänheten lämnar ut utskrifter med den information som publicerats på internet. Detta måste ske utan något som helst dröjsmål för att servicen ska motsvara det som tillgången genom internet innebär. Reglerna i förvaltningslagen och tryckfrihetsförordningen är därför enligt utredningens mening inte tillräckliga för detta eftersom skyndsam- heten inte är absolut i de lagstiftningarna. Ett krav på att kom- muner och landsting i sina lokaler eller på annan plats ska ge all- mänheten möjlighet att ta del av innehållet på anslagstavlan, ska därför enligt utredningens mening komplettera den föreslagna lagregleringen om en webbaserad anslagstavla. Även om skyndsam- heten är ovillkorlig bör sätten och omfattningen av tillgången inte regleras. Kravet innebär att det åtminstone bör finnas möjlighet att på något sätt få åtkomst till anslagstavlan. Om kommunen, lands- tinget eller kommunalförbundet nöjer sig med en dataterminal i kommun- eller är lagkravet uppfyllt men är det inget som hindrar kommuner, landsting och kommunal- förbund att ha dataterminaler etc. på flera eller andra platser. Genom att de ska ha frihet att välja sättet för att ge åtkomst till anslags- tavlan finns utrymme för att beakta tillgänglighetsaspekter för personer med särskilda behov och för minoritetsgrupper bland den lokala befolkningen. Serviceskyldigheten som utredningen föreslår innebär dock att det är innehållet som framgår på webbplatsens anslagstavla som man ska underlätta för allmänheten att komma åt. All ytterligare information och allt ytterligare stöd för att tillgodo- göra sig det innehållet går utöver lagkravet och får inte påverka återgivandet av den information som man är skyldig att ge åtkomst till. 16.11.1 Ledamöterna ska kallas till sammanträde Utredningens förslag: Nuvarande skyldighet att lämna en kun- görelse till varje ledamot och ersättare ska benämnas som en skyldighet att kalla var och en av dessa till sammanträde. I anslutning till nuvarande regel i 5 kap. 9 § KL om att kungörelse av fullmäktiges sammanträde ska anslås finns en bestämmelse som anger att kungörelsen också ska lämnas till varje ledamot och ersättare. Genom att dessa tillkännagivanden kommer att ske via anslagstavlorna på webbplatserna bör denna regel ändras. Dess- utom bör, enligt utredningens mening, ordet kungörelse bara använ- das när det avser ett allmänt tillkännagivande av information (se vidare avsnitt 18.7.4). Att lämna information om fullmäktiges sam- manträde till enskilda ledamöter och ersättare är i stället fråga om en kallelse. Skyldigheten att lämna en kungörelse ska därför ersättas med en skyldighet att kalla ledamöterna till sammanträde. 16.11.2 Inget krav på kungörelse i ortstidning Utredningens förslag: Skyldigheterna att i ortstidning kungöra fullmäktiges sammanträden och tillkännage justering av lands- tingens beslutsprotokoll ska upphöra. Utredningens förslag om att anslagstavlan ska föras över till internet innebär en väsentligt större spridning av den information som hit- tills ska lämnas på den fysiska anslagstavlan. Läsandet av dagstid- ningar har dessutom stadigt minskat. Åren 2005–2012 sjönk andelen av befolkningen (9–) som hade tillgång till en dags- tidning (morgon- eller kvällstidning) från till 59 pro- En del av dem läser dessutom tidningen via internet.15 Mot den bakgrunden föreslår utredningen att skyldigheten att publicera informationen i ortstidning som framgår av 5 kap. 10 § KL och att tillkännage justering av landstingens beslutsprotokoll som framgår av 5 kap. 62 § tredje stycket KL ska tas bort. Detta påverkar inte möjligheten för kommuner, landsting och kommunalförbund att som en serviceåtgärd använda ortstidningarna eller andra kanaler för att informera om sina kommande sammanträden. Det kan t.ex. ske genom en s.k. blänkare som informerar om att sammanträde ska hållas och att dagordningen liksom eventuella möteshandlingar finns att tillgå på kommunens, eller kommunalförbun- dets webbplats. Det kan också handla om utveckling av appar. Behovet av och lämpligheten i valet av informationskanal bör dock överlämnas till kommunerna, landstingen och kommunalförbunden att själva bedöma. 16.11.3 Bevis om anslagsdag ska inte längre regleras Utredningens förslag: Regeln om att bevis om anslagsdagen ska tecknas på protokollet eller utfärdas särskilt ska tas bort. Enligt nuvarande 5 kap. 62 § andra stycket KL ska bevis om anslags- dagen tecknas på protokollet eller utfärdas särskilt. Enligt utred- ningen bör visserligen detta fungera i en elektronisk miljö eftersom protokollen i praktiken fortsatt i huvudsak kommer att vara fysiska oavsett om de publiceras på webben eller inte. Det förekommer även att protokollsjustering sker elektroniskt, vilket godtagits i dom- stol.16 Vid en övergång till en webblösning av anslagstavlan framstår regeln dock som otidsenlig och alltför inriktad på en fysisk hante- ring. Visserligen omfattar regleringen av anslagstavlan inte handlägg- ningen av protokollen som sådana utan endast hur justeringen av dem tillkännages. skulle ett fortsatt lagkrav innebära en alltför formbunden hantering av en fråga som kan hanteras inom ramen för en webblösning och bedöms självreglerande eftersom varje kommun och landsting ansvarar för att det i efterhand går att 15Myndigheten för radio och tv, Medieutveckling , s. 32 f. 16Kammarrätten i dom i mål nr 3459-14. säkerställa att protokollen tillkännagetts på anslagstavlan . I annat fall kommer överklagandetiden inte att löpa ut utan vara evig (10 kap. 6 § andra stycket KL). Säkerställ- andet kan ske t.ex. genom notering på protokollet, loggar om webbpublicering eller att särskilda bevis utfärdas om när tillkänna- givandena funnits på webbplatsen. Den hittillsvarande regleringen har ändå inte varit tillräcklig för att säkerställa bevis om att till- kännagivandet funnits på anslagstavlan eftersom endast anslagsdagen har reglerats. Att pröva om bevis- ningen är tillräcklig är ytterst en fråga för domstolarna. Regeln be- höver sammanfattningsvis inte tas in i en ny kommunallag. 16.11.4Tillkännagivande av budgetsammanträde i kommunalförbund Utredningens förslag: I kommunalförbund med förbundsdirek- tion ska det sammanträde vid vilket budgeten fastställs tillkännages på kommunalförbundets anslagstavla minst före samman- trädesdagen. I kommunalförbund med förbundsdirektion ska det sammanträde vid vilket budgeten fastställs vara offentligt (8 kap. 22 § KL). Enligt nuvarande kommunallag ska en kungörelse om sammanträdet ut- färdas i enlighet med vad som anges i förbundsordningen. Genom utredningens förslag om att slopa de fysiska anslagstavlorna och skapa anslagstavlor på kommunernas, landstingens och kommunal- förbundens webbplatser, kommer offentliga sammanträden att till- kännages på webbplatsen. Regeln om kungörelse i förbundsord- ningen bör därför utmönstras. Tillkännagivandet ska i stället ske på den webbaserade anslagstavlan. Fullmäktiges sammanträden ska till- kännages senast före sammanträdesdagen. Detsamma bör gälla för budgetsammanträden i kommunalförbund med förbunds- direktion. 16.11.5Lagen om vissa anslag på kommuns anslagstavla ska upphävas Utredningens förslag: Lagen om vissa anslag på kommuns anslagstavla ska upphävas. Lagen om vissa anslag på kommuns anslagstavla gör det möjligt för myndighet eller enskild att med stöd av lag eller annan författning få en handling anslagen på en kommuns anslagstavla. Kommunen ska då verkställa åtgärden (1 §). I lagens 2 § finns vissa bestämmelser om vad den som vill få handlingen anslagen ska göra och var eventuella handlingar som hör till anslaget ska förvaras. I 3 § finns en tvistlösningsreglering som anger att om en kommun finner att handlingen ska anslås i en annan kommun eller det föreligger annat hinder mot att anslå handlingen, ska avgöra frågan. Sedan handling varit anslagen , ska bevis här- om tillställas den som påkallat åtgärden (4 §). Lagen framstår enligt utredningens uppfattning som obsolet och med utredningens förslag obehövlig. Enligt utredningens förslag i avsnitt 16.8.3 får anslagstavlan nämligen användas för ytterligare kungörelser, tillkännagivanden eller annan information som med stöd av lag eller annan författning ska meddelas på anslagstavlan. Detta bör vara tillräckligt för att möjliggöra det väsentligaste av det som lagen om vissa anslag på kommuns anslagstavla reglerar. För publicus – som kan begära att hens kontaktuppgifter anslås på kommunens anslagstavla, – som ska begära att lokala ordningsföreskrifter som upphävts ska tillkännages på anslagstavlan, eller andra som med stöd av lag eller annan författning får till- kännage information genom de kommunala anslagstavlorna, kom- mer därför kommunallagens bestämmelser om anslagstavlan att kunna tillämpas.17 Enligt utredningens mening bör övriga frågor kring hanteringen kunna lösas utan författningsreglering (se vidare i av- snitt 16.12.2). Lagen om vissa anslag på kommuns anslagstavla ska därför upphävas. 17 Se bl.a. 10 § förordningen (1982:327) om publicus, 1 § förordningen (1993:1632) med bemyndigande för kommuner och länsstyrelser att meddela lokala föreskrifter enligt ordningslagen (1993:1617) och 8 § förmynderskapsförordningen (1995:379). 16.11.6 Lagen om kommunala indelningsdelegerade ska ändras Utredningens förslag: Lagen om kommunala indelningsdelege- rade ska ändras till följd av utredningens förslag om bl.a. an- slagstavlan. Tillkännagivanden om sammanträden ska ske på de kommunala anslagstavlorna och inte i ortstidning. Ledamöterna ska på valfritt sätt kallas till sammanträdena. Utredningens bedömning: Tillkännagivanden ska fortsatt ske på anslagstavlorna i varje kommun som har valt indelnings- delegerade. Enligt lagen om ändringar i indelning i kommuner och landsting ska regeringen i samband med att gränserna mellan kom- muner ändras, kommuner går samman eller nya kommuner bildas, utse s.k. indelningsdelegerade. Om en indelningsändring innebär att en ny kommun bildas eller om ändringen annars är av sådan omfatt- ning att kommunen enligt den nya indelningen inte bör företrädas av de gamla kommunfullmäktige, ska regeringen enligt 1 kap. 17 § den lagen bestämma att kommunen enligt den nya indelningen ska företrädas av indelningsdelegerade från det att dessa har valts till dess de nyvalda fullmäktige börjar sin tjänstgöring. I lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade finns bestämmelser om dessa indelningsdelegerade. Enligt 4 § lagen om kommunala indelningsdelegerade ska läns- styrelsen möjligt förordna en av de delegerade att utfärda kungörelse om första sammanträdet och föra ordet där, till dess ordförande har valts. Kungörelsen ska minst före samman- trädesdagen anslås på anslagstavlan i varje kommun som har valt delegerade och sändas med posten till varje dele- gerad och ersättare. Kungörelsen införs i de tidningar i vilka kommunen inför sådana tillkännagivanden som avses i 5 kap. 10 § KL. Enligt 7 § nämnda lag ska bestämmelsen i 5 kap. 8 § KL om kun- görelse om sammanträde med kommunfullmäktige tillämpas på mot- svarande sätt i fråga om sammanträde med delegerade. Kungörelsen ska anslås på anslagstavlan i varje kommun som har valt delegerade och införas i de tidningar i vilka kommunen inför tillkännagivanden som avses i 5 kap. 10 § KL. Enligt 11 § samma lag ska föreskrifterna i bl.a. 5 kap. 62 § KL tillämpas också på delegerade och deras ordförande 17 § samma lag ska sådana tillkännagivanden som avses i 6 kap. 30 § andra stycket KL ske på anslagstavlan i varje kommun som har valt delegerade. De nämnda bestämmelserna avser tillkännagivanden av att protokollen över besluten har justerats. Av 23 § samma lag framgår att beslut av de delegerade, av arbets- utskottet och av de kommittéer som de kan tillsätta enligt 14 § eller av partssammansatta organ får överklagas enligt bestämmelserna i 10 kap. KL. Besluten får överklagas av varje kommun som har valt delegerade och av den som är medlem av en sådan kommun. Genom utredningens förslag i avsnitt 16.8.1 kommer det inte längre att finnas en fysisk anslagstavla. Innehållet på de kommunala anslagstavlorna ska i stället tillkännages på respektive kommuns webbplats. Enligt förslaget i avsnitt 16.11.1 ska ledamöterna inte längre ta del av någon kungörelse utan i stället kallas till samman- träde. Det kan ske på valfritt sätt, även elektroniskt. Kravet på kungörelser i ortstidning föreslås i avsnitt 16.11.2 tas bort. Detta innebär att ändringar ska göras även för kommunala indelnings- delegerade. Något lagkrav på att kommunala indelningsdelegerade ska ha en egen webbaserad anslagstavla finns dock inte. De utgör visserligen ett beslutande organ i kommunalrättslig mening men de företräder en eller flera kommuner som har egna anslagstavlor. Dessa webbaserade anslagstavlor bör även användas för tillkännagivanden som sker för de kommunala indelnings- delegerade. Det innebär emellertid att samma tillkännagivanden kommer att ske på flera anslagstavlor med risk för att dessa inte kommer att vara identiska eller tillkännages exakt lika . De riskerna finns dock redan med de nuvarande bestämmelserna. Med hänsyn till hur systemet med indelningsdelegerade är uppbyggt och behovet av att medlemmarna i samtliga kommuner som ingår i den aktuella indelningsändringen får kännedom om sammanträden som hålls och beslut som fattas av de indelningsdelegerade, bör tillkänna- givanden fortsatt ske genom anslagstavlorna i varje kommun som har valt indelningsdelegerade. De kommer dock att ske på de webbaserade anslagstavlorna. 16.11.7Lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser ska ändras Utredningens förslag: Lagen om finansiell samordning av rehabili- teringsinsatser ska ändras med anledning av utredningens förslag om webbaserad anslagstavla. Tillkännagivanden om samordnings- förbundens sammanträden och justerade protokoll ska ske på en för samordningsförbundet egen webbaserad anslagstavla. I för- bundsordningen ska regleras på vilken webbplats som samord- ningsförbundets anslagstavla ska finnas, dvs. på en egen eller på någon av de samverkande kommunernas eller landstingens. För samordning av rehabiliteringsinsatser får och Arbetsförmedlingen tillsammans med kommuner och lands- ting bilda samordningsförbund enligt lagen (2003:1210) om finan- siell samordning av rehabiliteringsinsatser. Ett samordningsförbund är att likna vid ett kommunalförbund.18 Det ska bl.a. ha en för- bundsordning (9 §) och ska efter förebild från vad som gäller för kommunalförbund med förbundsdirektion tillämpa ett inte obetyd- ligt antal av bestämmelserna i kommunallagen, däribland 10 kap. KL om överklagande av förbundets beslut (28 §). Vidare ska, i enlig- het med 8 kap. 22 KL, det sammanträde då budgeten fastställs vara offentligt och kungöras (19 §). Justeringen av styrelsens protokoll ska tillkännages på anslagstavlan hos varje kommun och landsting som är medlem i förbundet (19 §). Även om regleringen för samordningsförbunden i stor utsträck- ning är hämtad från bestämmelserna om kommunalförbund med förbundsdirektion, förutsätts samordningsförbunden till skillnad från kommunalförbunden inte ha någon egen fysisk anslagstavla. Det kan möjligtvis ses som en brist. De ska i stället använda sig av de deltagande kommunernas och landstingens anslagstavlor. Utred- ningens förslag om en övergång till webbaserade anslagstavlor för kommuner, landsting och kommunalförbund innebär att samord- ningsförbunden med en i övrigt oförändrad reglering är hänvisade till att använda sig av de webbaserade anslagstavlorna som kommer att finnas hos de samverkande kommunerna eller landstingen för 2002/03:132 s. 80 ff. I samband med att en sådan förändring ändå måste ske kan det övervägas om inte samordningsförbunden i likhet med vad som gäller för kommunalförbunden borde ha en egen anslagstavla för sina tillkännagivanden. Det skulle då finnas endast en anslagstavla med rättsligt bindande funktion för varje förbund i stället för att anslagen tillkännages på flera webbplatser. Med hänsyn till de stora likheter som finns med kommunal- förbund, ser utredningen inte några större nackdelar med ett sådant förslag. Samordningsförbunden ska därför ha egna anslagstavlor. Något krav på att samordningsförbunden ska ha egna webbplatser där anslagstavlan ska finnas föreslår utredningen dock inte. En anslagstavla ska därför antingen finnas på en anslagstavla på samordningsförbundets webbplats eller på någon av de samverk- ande kommunernas eller landstingens webbplatser. I det sistnämnda fallet måste samordningsförbundets anslagstavla vara lätt att skilja från kommunens eller egen anslagstavla. På anslagstavlan ska bl.a. tillkännages det sammanträde då budgeten fastställs och justerade protokoll från styrelsen och revisorerna. De övriga sam- verkande kommunerna eller landstingen bör av informationsskäl ha en länk på sin webbplats till den plats där samordningsförbundets anslagstavla finns. Någon lagreglering om detta behövs inte enligt utredningens mening. Utredningens förslag: Bestämmelserna i om tillkännagivande av beslut om att anta, ändra eller upphäva en regionplan ska ändras så att det ska ske på en webbaserad anslagstavla. Av 7 kap. 9 § PBL följer att justeringen av protokollet med ett beslut om att anta, ändra eller upphäva en regionplan tillkännages genom att justeringen av protokollet med beslutet anslås på den plats som bestämts i förbundsordningen för regionplaneorganet. Med hänsyn till utredningens förslag om att kommunernas, landstingens och kommunalförbundens tillkännagivanden ska ske på en webbaserad anslagstavla behöver paragrafen ses över. Till- kännagivanden av beslutet för regionplaneorgan bör ske på mot- För de regionplaneorgan som är kommunalförbund kommer det förstås att ske enligt vad som föreslås generellt för kommunalförbund, dvs. på den webbplats där kommunalförbun- dets anslagstavla finns. För regionplaneorgan som inte är kommu- nalförbund (regionplaneförbund) har dock inte uttryckligen krävts att de ska ha en anslagstavla. En koppling har ändå funnits till vad som gäller för kommunalförbunden eftersom deras till- kännagivanden ska ske på den plats som bestämts i förbunds- ordningen. När det nu för kommunalförbundens del föreslås att tillkännagivanden ska ske på en anslagstavla på en webbplats bör motsvarande gälla för regionplaneförbunden. De ska därför någon- stans ha en webbaserad anslagstavla. De behöver dock på motsvar- ande sätt som föreslås för kommunalförbunden inte ha en egen webbplats utan anslagstavlan kan placeras på någon av förbundets medlemmars webbplatser. 16.11.9 Behov av ytterligare följdändringar Utredningens bedömning: Det finns ett behov av att successivt anpassa vissa andra författningar, där det hänvisas till de kom- munala anslagstavlorna, till utredningens förslag om en webbaserad anslagstavla. Utöver lagen om kommunala folkomröstningar och de författ- ningar som utredningen behandlar i avsnitten 16.11.5–16.11.8 finns det andra bestämmelser och författningar som hänvisar till den kommunala anslagstavlan för olika kungöranden och tillkänna- givanden. Vissa av dessa kan behöva ses över till följd av utred- ningens förslag. Enligt utredningens bedömning handlar det om förordningen om publicus, förordningen (1990:1080) om tillfälliga bilförbud, förmynderskapsförordningen och förordningen (1998:1518) om behörighet till vissa anställningar inom hälso- och sjukvården m.m. Därutöver bör , i vilken utred- ningen i avsnitt 16.11.8 föreslår en följdändring, ses över eftersom det i den lagen finns ytterligare reglering om anslagstavlan. Enligt bl.a. 3 kap. 13 § PBL ska kommunen kungöra utställning av ett planförslag före utställningstidens början. Kommunen ska anslå kungörelsen på kommunens anslagstavla och införa den i en orts- Av kungörelsen ska det framgå var utställningen äger rum samt inom vilken tid, på vilket sätt och till vem synpunkter på förslaget ska lämnas. Kungörandet ska enligt paragrafen ske enligt lagen om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. Enligt utredningens mening är detta en reglering som skulle kunna anpassas till utredningens förslag om tillkännagivande på den webbaserade anslagstavlan. Det kan för den och de övriga nämnda författningarna dock krävas särskilda överväganden som baseras på bl.a. behoven av dessa särregleringar och av att informera eller med rättsligt bindande verkan tillkännage uppgifter. Utredningen be- dömer det inte som lämpligt eller nödvändigt att överväganden om dem sker i anslutning till utredningens arbete även om utredningen anser att t.ex. krav på publicering i ortstidning kan slopas. Om det fortsatt finns behov av särskilda bestämmelser bör terminologin i dem anpassas till kommunallagen så att bl.a. ”kungöra” ersätts med ”tillkännage”. Den föreslagna regleringen av anslagstavlan ger utrymme för bestämmelser i andra författningar som är utformade med en fysisk anslagstavla som utgångspunkt. De nämnda författningarna bör därför enligt utredningens bedömning kunna tillämpas tills vidare även med en webbaserad anslagstavla. Ska något anslås på den kom- munala anslagstavlan enligt dessa författningar kommer det fort- sättningsvis att ske på den webbaserade anslagstavlan med den utökade serviceskyldighet som följer av den föreslagna regleringen. Dessa andra författningar behöver sammanfattningsvis visserligen ses över och anpassas till kommunallagen men det kan ske successivt. 16.12 Ansvar, säkerhet och genomförande 16.12.1 Ansvar och säkerhet Utredningens bedömning: Ansvaret för informationen på an- slagstavlan och driften av den vilar på kommunen, eller kommunalförbundet. Ansvaret för innehållet på anslagstavlan Kommuner, landsting och kommunalförbund har redan webbplatser som de själva ansvarar för. I stor utsträckning finns det innehåll som är avsett att finnas på de kommunala anslagstavlorna redan på deras webbplatser. Ansvaret för det ska fortsatt kvarstå hos dem. Informationen på anslagstavlorna ska vara ensidig från kommun- ernas, landstingens och kommunalförbundens sida. Lagen om ansvar för elektroniska anslagstavlor kommer därför inte att vara tillämplig i den delen av deras webbplatser som utgör anslagstavlan. När det däremot gäller frågor om sekretess och ansvar för personuppgifter är det varje myndighet, dvs. styrelser och nämnder, som enligt lagstiftningen är ansvarig för det. Frågan om vem som inom den kommunala organisationen ansvarar för det som publi- ceras på den kommunala anslagstavlan måste därför klargöras. Det måste också klargöras vem som har behörighet att lägga in infor- mation i systemet, vilket också är en fråga om säkerhet. Det bör dock redan ha lösts med hänsyn till att så gott som alla kommuner och landsting publicerar beslut på sina webbplatser. Någon lagreg- lering om det bedömer utredningen inte som nödvändig. Den säkerhet som måste finnas syftar främst till att säkerställa att informationen som lämnas på anslagstavlan finns tillgänglig som den är aktuell. För sammanträdena är det fråga om tiden för dem och för besluten, den tid som de kan överklagas. Som nämnts är det viktigt för systemets säkerhet att det klarläggs vem som har rätt att lägga in uppgifter i systemet. Det kan ske genom användaridentiteter och personlig inloggning. Det möjliggör också att det går att identifiera vilka som faktiskt har publicerat uppgifterna på anslagstavlan. Den spårbarheten är väsent- lig för att bl.a. motverka manipulering av uppgifterna som publi- ceras.