sou · H3B369 · 2015-08-04 00:00:00 — Fastighetsbeteckningen framgår inte heller av personbevis. I de fall en person är lagfaren ägare till den fastighet på vilken personen bor finns uppgift om fastighetsbeteckningen och adressen till fastigheten exempelvis hos lantmäterimyndigheterna och inskrivningsmyndigheterna. Namnet på en lagfaren ägare till en fastighet kan sekretessbeläggas i lant- mäterimyndigheternas och inskrivningsmyndigheternas informa- Sekretess för hotade och förföljda personer Eftersom namnet på en förföljd person kan sekretess- beläggas behöver inte uppgift om fastighetsbeteckningen sekre- tessbeläggas i de verksamheterna för att det ska kunna hemlighållas var den enskilde bor. I andra sammanhang kan dock uppgift om såväl fastighetsbeteckningen som den lagfarne ägarens namn sakna sekretesskydd. Regeringen ansåg att det var viktigt att skapa klarhet i frågan i vilken utsträckning uppgift om fastighetsbeteckning omfattas av bestämmelsen. Eftersom en uppgift om fastighetsbeteckning kan avslöja var den enskilde bor ansåg regeringen att en fastighets- beteckning i princip är att jämställa med en adressuppgift. Motsva- rande resonemang kan föras om tomträttsbeteckningar. Regeringen ansåg dock att det kan finnas många fall då en sådan uppgift är offentlig enligt rådande reglering och där den bör vara det även fortsättningsvis, exempelvis i mål om bättre rätt till fastighet. Rege- ringen ansåg att det var svårt att på beredningsunderlaget avgöra i vilka fall det kan finnas skäl att låta en beteckning på fastighet eller tomträtt omfattas av bestämmelsens tillämpningsområde. För att undvika att bestämmelsen får ett alltför vitt tillämpningsområde bör därför ett undantag för sådana uppgifter göras. Det bör dock uppmärksammas att sådana uppgifter kan omfattas av sekretess enligt andra sekretessbestämmelser. 9.2.2Tidigare utredning av frågan ansåg att fastighets- och tomträttsbeteck- ningar skulle omfattas av sekretesskyddet i 21 kap. 3 § OSL. Ut- redningen konstaterade att det finns ett stort antal tillfällen då beteckningarna kan behövas: vid kommunens handläggning av stadsplanering eller kartor, pantsättning för lån, tvist om bättre rätt till fastighet, ärende enligt m.m. I samtliga nämnda situationer bör beteckningen vara bekant för den sökande och då får undantaget i 21 kap. 3 § OSL ingen betydelse. Uppgiften är offentlig även utan undantaget för den som har ett berättigat intresse av att få veta vem som äger en viss fastighet. Undantaget innebär dock att den som är förföljd inte fritt kan välja boendeform eftersom adressen inte skyddas av sekretess, bl.a. gäller det boende Sekretess för hotade och förföljda personer i egen fastighet och i kommunalt bostadsbolag. Utredningen ansåg att undantaget var orättvist och orimligt och inte heller nödvändigt. Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer Utredaren ansåg att undantaget i 21 kap. 3 § OSL borde tas bort. Undantaget är inte nödvändigt för att tillgodose berättigade intres- sen av att beträffande en viss fastighet få fram uppgifter om ägaren eller tomträttsinnehavaren. Däremot innebär undantaget att en för- följd person i vissa fall kan spåras trots att uppgifter om hans eller hennes vistelseort m.m. är skyddade i övrigt. Lantmäteriet lämnade bl.a. följande synpunkter på promemorians förslag. Inom Lantmäteriet sker dagliga uppdateringar av uppgifter om fysiska personer mot uppgifterna i folkbokföringsregistret. En sekretessmarkering i folkbokföringsregister överförs då till fastighetsregistret där markeringen fungerar som en varnings- signal vid behandling av uppgifter. Den föreslagna ändringen kom- mer därför inte att påverka sekretesskyddet för uppgifter som finns i fastighetsregistret och därmed omfattas av folkbokföringssekre- tessen i 22 kap. 1 § OSL. Uppgifter om fastighets- och tomträtts- beteckningar förekommer också utanför verksamhet som avser fastighetsregistret, vilket innebär att sekretessen i 21 kap. 3 § OSL blir tillämplig i dessa fall. Alla system och register inom Lantmäteriet är inte kopplade till personnummer eller sökbara gentemot folkbokföringsregistret. I de fall den enskilde inte har meddelat myndigheten att dennes personuppgifter är skyddade eller då personnummer inte är sökbara i de it-system som används för uppgiften, kan Lantmäteriet inte upprätthålla det åsyftade sekretesskyddet utan att vid- ta kostsamma systemförändringar eller nödvändiga ruti- ner. Det finns därför risk att förslaget inte får den skyddseffekt som eftersträvas. Vidare kan ett genomförande av promemorians Sekretess för hotade och förföljda personer förslag innebära att fler uppgifter än kommer att omfattas av sekretess inom fastighetsbildningsverksamheten. Detta medför i sin tur ett behov av fler kontroller vilket ökar risken för att misstag kommer att ske. Fastighets- och tomträttsbeteckningar förekommer även i Lantmäteriets ärendehanteringssystem. Där registreras inte heller personnummer varför det inte är möjligt att upprätthålla ett automatiserat system med sekretessmarkeringar från folkbokföringen. Eftersom det oftast inte finns särskild anled- ning att anta att en person eller närstående till denne är förföljd är risken stor att uppgift om en viss persons fastighet eller tomträtt felaktigt lämnas ut om någon begär sådan information. Att införa sekretess för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt innebär således knappast ett motsvarande ökat skydd i realiteten. tillstyrkte förslaget men förde fram föl- jande synpunkter. När det gäller den egna verksamheten kan det ifrågasättas om det är möjligt att införa heltäckande sekretessregler för fastighets- och tomträttsbeteckningar. I de mål i den summariska processen, där det fastställs att betalning ska utgå ur fast egendom har behov av att i föreläggandet, när sva- randen ges tillfälle att yttra sig över ansökan om betalningsföreläg- gande, och i utslaget ange såväl svarandens personnummer som fastighetsbeteckningen. I ett utslag kan, liksom när det gäller dom- slutet i en dom eller annat domstolsbeslut, fastighetsbeteckningen inte hemlighållas. I de fall utmätning, betalningssäkring eller kvar- stad ska verkställas uppkommer också frågan om vad som ska gälla i sekretesshänseende för uppgift om den dom eller det beslut som ligger till grund för verkställigheten om det har fastställts att betal- ningen ska utgå med förmånsrätt ur fast egendom. Motsvarande gäller också för exekutionstiteln vid verkställighet avseende t.ex. bättre rätt till fast egendom. Dessutom måste vid exekutiv försäljning av fast egendom låta värdera fastigheten innan auktionen kungörs och visa den för spekulanter. har vidare en omfattande expedieringsskyldighet i förhållande till panthavare och andra sak- ägare, t.ex. den som har nyttjanderätt till en fastighet, för att dessa Sekretess för hotade och förföljda personer ska kunna ta till vara sin rätt i samband med försäljningen. När fastigheten sålts och köpeskilling betalats ska köpebrev, i vilket fastighetsbeteckningen måste anges, upprättas. Det är därför nöd- vändigt att föreskriva vissa undantag från sekretessen för fastig- hetsbeteckningar vid bl.a. betalningsfastställelse i fast egendom och exekutiv fastighetsförsäljning. Fastighetsbeteckningar används i många olika sammanhang. Det kan t.ex. vara i kommunens arbete med detaljplanering och bygg- lovsansökningar. Fastighetsbeteckningar används av fastighetsäga- ren, t.ex. vid pantsättning. Det kan även finnas tillfällen då någon annan behöver få kontakt med en fastighetsägare, t.ex. vid tvist om bättre rätt till fastighet eller en rätt som någon fått genom servitut. Även banker och försäkringsbolag använder sig av fastighets- beteckningar i sina verksamheter. Nedan följer exempel på olika myndigheter där fastighetsbeteckningar förekommer i verksam- heten. Lantmäteriet ansvarar för fastighetsindelningen i och för- sörjer samhället med information om geografi och fastigheter. Lantmäteriet ansvarar för drift och förvaltning av fastighetsregist- ret som är ett system för att sköta fastighetsregistrering och inskrivning av fastigheter samt ge offentlighet åt de uppgifter som registreras. Den fastighetsanknutna informationen i fastighetsregistret är uppdelad i fem delar, allmänna delen, inskrivningsdelen, taxerings- uppgiftsdelen, adressdelen och byggnadsdelen. 24 förs med stöd av lagen (2000:224) om fastighetsregister. Sekretess för hotade och förföljda personer Allmänna delen innehåller uppgift om fastigheters och samfäl- ligheter beteckning, areal, planer och andra markreglerande bestäm- melser, servitut m.m. Den digitala registerkartan ingår i den all- männa delen. Inskrivningsdelen innehåller lagfarts- och tomträttsuppgifter t.ex. ägare, tomträttshavare, köpeskilling och köpedatum. Vidare innehåller inskrivningsdelen uppgifter om inteckningar. Taxeringsuppgiftsdelen innehåller taxerings- och värderings- uppgifter för mark och byggnader samt uppgift om taxerad ägare. I adressdelen finns uppgift om belägenhetsadress och adresskoordina- ter. Byggnadsdelen innehåller uppgifter om byggnader som inrymmer bostäder, lokaler, industrier m.m. I fråga om personuppgifter har fastighetsregistret till ändamål att tillhandahålla uppgifter för olika verksamheter. Ett av ändamålen är att tillhandahålla uppgifter för verksamhet för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning. Verksamheten ska direkt avse sådan egendom som registreras i fastighetsregistret, vara av den art att fullgörandet av verksamheten förutsätter tillgång till fastighetsanknuten information (t.ex. för att användas som underlag för planering, prövningar eller beslut) eller avse full- görande av underrättelseskyldighet enligt författning. Med ”verksamhet för vilken staten eller en kommun ansvarar” avses först och främst verksamhet som bedrivs direkt av statliga eller kommunala myndigheter, t.ex. de registrerande myndigheter- nas verksamhet och planläggningsverksamhet. Även sådan verksamhet som staten eller kommuner är skyldiga att bedriva men som kan överlåtas åt annan när det gäller bl.a. själva genomförandet inbegrips emellertid, t.ex. sophämtning. Det är allt- så inte ett krav att användaren av uppgifterna är en statlig eller myndighet. har även till uppgift att tillhandahålla upp- gifter för bl.a. omsättning av sådan egendom som registreras i fastighetsregistret, kreditgivning, försäkringsgivning eller annan allmän eller enskild verksamhet där fastighetsanknuten information utgör underlag för prövningar eller beslut, fastighetsförvaltning, Sekretess för hotade och förföljda personer byggande eller annan liknande åtgärd samt uttag av urval av person- uppgifter för direkt marknadsföring. Verksamhet som avser fastighetsregistret omfattas av folkbok- föringssekretessen.25 Sekretess gäller därmed för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som förekommer i fastighets- registret om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Uppgifter som ska registreras i fastighetsregistret omfattas av sek- retess även i den mån de förekommer i t.ex. en ansökan.26 Lantmäteriet aviseras regelbundet uppgifter från folkbok- föringen via system Navet och får därmed också automatiskt uppgifter om sekretessmarkering och kvarskrivning. Ett tillhandahållande av fastighetsinformation ur fastighets- registret innehåller inte några uppgifter om ägaren när denne har skyddade personuppgifter. Det är därför inte möjligt att koppla en fastighetsbeteckning i ett registerutdrag till en person med skyd- dade personuppgifter. Andra register hos Lantmäteriet Fastighetsbeteckning förekommer även i andra register som inte kan uppdateras via Navet. I pantbrevsregistret finns uppgifter om inteckningar i fast egendom eller tomträtt och om pantbrevsinne- havare. Några identifierande uppgifter om ägare till fastigheter eller innehavare till tomträtter finns inte i pantbrevsregistret. är ett nationellt register över alla bostadslägenheter. Registret innehåller uppgift om fastighetsbeteck- ningar men däremot inte uppgift om namn på fastighetsägaren eller på boende i en lägenhet. innehåller information om sam- fällighetsföreningar som förvaltar främst samfälligheter och gemen- samhetsanläggningar. Registrerade uppgifter är bl.a. uppgifter om 2522 kap. 1 § OSL jämförd 6 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). 2007/08:54 s. 50. Sekretess för hotade och förföljda personer namn och adress till styrelsemedlemmar dock inte uppgifter om personnummer. Uppgifter om den gemensamhetsanläggning, sam- fällighet eller rättighet som föreningen förvaltar ska registreras. Bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL är tillämplig för uppgifter i registret, vilket innebär att adress till styrelseledamöter omfattas. Sökning kan göras på namn. Lantmäteriet för ett register (ärenderegister) över de inskriv- ningsärenden som handläggs av myndigheten. Inskrivningsärenden är bl.a. ärenden om lagfart och inteckning. En ansökan om inskriv- ning ska bl.a. innehålla uppgifter om sökandens namn, person- nummer och postadress. får i fråga om person- uppgifter ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter för inskriv- ningsmyndighetens handläggning av inskrivningsärenden och övriga ärenden som enligt lag ska handläggas av myndigheten. Vid sök- ning efter uppgifter får endast ärendenummer och fastighetsbeteck- ning användas som sökbegrepp. Uppgifter om enskilda personer i ärenderegistret kan omfattas av antingen folkbokföringssekretes- sen eller sekretessen till skydd för förföljda personer m.m. bero- ende på om det är fråga om uppgifter som ska föras in i fastighets- registret eller inte. Fastighetsbildningsverksamheten hanteras genom ett handlägg- ningssystem och uppgift om sekretessmarkeringar erhålls genom aviseringar från . Lantmäteriets tillhandahåller även sammanställningar av geogra- fisk information och fastighetsregisterinformation. Ett exempel är Fastighetskartan. Den innehåller inte några uppgifter om enskilda personer som namn eller personnummer. verksamhet består av fem verksamhets- grenar: verkställighet av betalningsförpliktelser och andra förplik- telser (utsökning), summarisk process (betalningsföreläggande och handräckning), skuldsanering, tillsyn i konkurser och förebyg- gande verksamhet. Utsökningsverksamheten, som innefattar verkställighet och indrivning är den dominerande verksamheten. Sekretess för hotade och förföljda personer För verkställighet av betalningsförpliktelser förutsätts att sökan- den har en exekutionstitel. Med exekutionstitel avses ett avgörande, beslut eller annan skriftlig handling som får läggas till grund för verkställighet. Den summariska processen utgörs av betalningsföreläggande, vanlig handräckning och särskild handräckning. Genom den sum- processen ges borgenärer förutsättningar att snabbt, enkelt och billigt få en exekutionstitel, dvs. ett beslut som kan verkställas, mot de gäldenärer som inte betalar eller annars fullgör sina skyldig- heter frivilligt. En borgenär som inte på frivillig väg kan få betalt kan ansöka om betalningsföreläggande. Om svaranden inte bestrider kravet meddelas ett utslag. Ett utslag utgör en exekutionstitel och kan därmed ligga till grund för en ansökan om verkställighet. Bestrider svaranden ansökan överlämnas målet, på begäran av sökanden, till tingsrätten som handlägger det som ett tvistemål. En borgenär kan ha en säkerhet för sin fordran, panträtt, i fast egendom. Borgenären kan i dessa fall, via eller domstol, få fastställt att det finns en fordran med särskild för- månsrätt i egendomen. När ett utslag eller beslut meddelats anses egendomen utmätt eller ”dömd i mät”. Borgenären kan då begära att den säljs av på offentlig auktion. Av 34 kap. 1 § första stycket OSL följer att det, i mål eller ärende om utsökning och indrivning, gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon när- stående till denne lider skada eller men. Det råder ett omvänt skaderekvisit och en presumtion för att uppgifterna är sekretess- belagda. Av paragrafens andra stycke följer att sekretessen inte gäller uppgift om förpliktelse som avses med den sökta verkställig- heten i ett pågående mål och inte heller beslut i mål eller ärende. Uppgift om förpliktelse i ett avslutat mål omfattas inte heller av sekretess, om den enskilde har ytterligare mål eller ärende registre- rat hos och uppgiften inte är äldre än . Sekretess för hotade och förföljda personer De uppgifter som i praktiken ryms i begreppet förpliktelse är: den ålagda skyldigheten, vem som har ålagts den, till vem förplik- telsen ska utföras, parternas personnummer eller organisations- nummer, samt datum för det beslut som utgör exekutionstiteln. Ett beslut i ett mål eller ärende om verkställighet omfattas inte av sekretesskyddet. Besluten blir därmed offentliga. Vid införandet av bestämmelsen uttalades att med tanke på att största möjliga offentlighet bör råda inom den exekutiva verksamheten har myn- dighetens beslut undantagits från sekretessen. Likaså har ett uttryckligt undantag gjorts för uppgifter om förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten. Uppgifter om t.ex. en avhysning eller annan handräckning, en fordrings storlek eller det belopp som ska drivas in blir därmed alltid offentliga. När det gäller den summariska processen finns inte några sär- skilda sekretessbestämmelser. I fråga om skuldsanering finns sek- retessbestämmelsen i 34 kap. 6 § OSL. Beslut undantas dock från sekretessen. I fråga om konkurstillsynen finns det en särskild sekretessbestämmelse i 34 kap. 7 § OSL som dock inte omfattar enskilds personliga förhållanden. I domstol förekommer tvister om fast egendom, t.ex. mål om bättre rätt till fast egendom. Precis som andra uppgifter som skyd- das av sekretess kan fastighets- och tomträttsbeteckningar bli offentliga i domstolarnas verksamhet, bl.a. om uppgiften tas in i ett domslut eller annat beslut. Möjligheterna att förordna om fortsatt sekretess i ett domslut eller annat beslut enligt 43 kap. 8 § andra stycket OSL är ytterst begränsade. I kommunernas verksamhet används fastighetsbeteckningar inom flera olika verksamheter t.ex. avseende plan- och byggfrågor, renhållning och avfallshantering, vatten och avlopp. Fastighetsregister omfattas även hos kommunerna av sekretess- bestämmelsen i 22 kap. 1 § OSL. Sekretess för hotade och förföljda personer För kommunala bostadsbolag gäller sekretess enligt 26 kap. 11 § OSL i ärende om bostadsförmedling för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. I bostadsuthyrningsverksamhet gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. En uppgift om en bostadssökandes adress bör vara sekretessbelagd, om man kan anta att utlämnande av uppgiften skulle leda till personförföljelse.27 är det grundläggande registret för fastig- hetstaxeringen och innehåller sådana fastigheter, samfälligheter och byggnader på ofri grund som är eller ska bli föremål för fastighets- taxering. Behandlingen av dessa uppgifter regleras av lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet samt den tillhörande förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. hålls uppdaterat genom information om förändringar som kommer till från bl.a. Lantmäte- riet och kommunerna som aviserar uppgifter bl.a. om beviljade bygg- lov. Det taxeringsvärde som fastställs används t.ex. vid debitering av fastighetsskatt och fastighetsavgift. är synkroniserat med övriga register. Enligt 27 kap. 1 § OSL gäller sekretess i verksamhet som avser fastighetstaxering för uppgift om en enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden. Sekretessen är absolut, dvs. något skade- rekvisit finns inte. 1982/83:64 s. 5 f., prop. 1993/94:48 s. 32 f. Sekretess för hotade och förföljda personer 9.4.1Skatteverkets sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen bör inte formaliseras ytterligare Förslag: Frågan om sekretessen enligt 21 kap. 3 § OSL behöver förstärkas och omfatta även namn och personnummer för att förhindra att personer med sekretessmarkering knyts till ett begränsat geografiskt område behöver utredas särskilt. Bedömning: Möjligheterna att föreslå förbättringar i förfaran- det med sekretessmarkeringar i folkbokföringsdatabasen är begränsade. Det finns tre typer av skyddade personuppgifter: fingerade person- uppgifter, kvarskrivning och sekretessmarkering. Fingerade per- sonuppgifter och kvarskrivning är skyddsinstitut som regleras i lag och som innebär särskilda rättsverkningar, se kapitel 7 och 8. Sekretessmarkeringen har däremot sin grund i en administrativ bestämmelse28 som gör det möjligt att göra en särskild anteckning om att det kan antas att en uppgift inte får lämnas ut på grund av sekretess. Denna bestämmelse kan tillämpas av alla myndigheter i förhållande till alla sekretessbestämmelser och syftar till att vara en påminnelse om att en noggrann sekretessprövning ska göras. Sekretessmarkeringen innebär inte att uppgifterna som marke- rats per automatik omfattas av sekretess. En prövning i det enskilda fallet ska alltid göras innan uppgifterna röjs. Det är därför inte möjligt att i förväg besluta, och på så sätt garantera, att sekretess ska gälla för vissa uppgifter. Det har i olika sammanhang framförts önskemål om att ska vara skyldigt att under vissa för- utsättningar registrera en sekretessmarkering och att det ska vara möjligt att överklaga beslut att inte registrera en sek- retessmarkering. Frågorna har även utretts.29 För att ett beslut ska kunna överklagas krävs dock att det har rättsverkningar. 285 kap. 5 § OSL. 29Exempelvis av i SOU 2009:75 Folkbokföringen s. 402 och 403 och Ds 2013:47 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 94 och 95. Sekretess för hotade och förföljda personer om sekretessmarkering har inte det. Det beror på att en sekretess- markering inte är något bindande avgörande av sekretessfrågan utan enbart en påminnelse om behovet av en noggrann sekretess- prövning.30 rutiner för sekretessmarkering i folkbokförings- databasen påminner om sådana rutiner som används i författnings- reglerade ärenden där beslutet har rättsverkningar. Det kan ge ett intryck av att sekretessmarkeringen är ett skyddsinstitut med mot- svarande rättsliga grund som fingerade personuppgifter och kvar- skrivning. Denna bild av att sekretessmarkering är ett skydd som vilar på samma rättsliga grund som andra skydd bedömer vi är ett skäl till att önskemålen om en fastare reglering av sekretessmarke- ringen i folkbokföringsdatabasen har varit återkommande. En skyl- dighet för att registrera en sekretessmarkering i folk- bokföringsdatabasen skulle enligt vår mening stärka denna bild. Möjligheterna att föreslå förbättringar av denna form av skyddade personuppgifter är också begränsade. Det kan dock finnas skäl att i vissa avseenden överväga om sekretessen för hotade och förföljda personer behöver ändras. Det behövs sekretessbestämmelser som förhindrar att uppgifter om personerna kan kombineras med annan information som begränsar det geografiska område där personen kan antas bo eller vistas. Geografiska områden kan vara så små att kunskap om att en person bor eller vistas i området betydligt underlättar sökandet efter personen. Skyddet för en person med sekretessmarkering kan typiskt sett inte upprätthållas om hen kan knytas till ett begränsat geografiskt område som en kommun eller ett landsting. Sekretessen enligt 21 kap. 3 § OSL omfattar inte namn och personnummer. Det finns därför risk för att en persons vistelseort avslöjas om uppgif- ten tas in i en dom eller beslut som rör kommunala verksamheter. Namnet kan också vara skyddsvärt av den anledningen att personen har bytt namn för att undgå hot eller förföljelser.