sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — The vertical and sector-specific regulatory regimes that currently exist in most countries, comprising separate frameworks such as Internet, , broadcast, content and copyright, are increasingly inadequate for a converged environment, and amplify the risk of dysfunctional market outcomes, suboptimal resource utilization and an (un)intentional limiting of potential consumer surplus. A fragmented, vertical, sector-specific regulatory framework is increasingly problematic due to: Distortion of competition Near-perfect substitute platforms (for example, terrestrial broadcast, satellite, , cable, and Internet) should, in principle, be regulated the same way. Increased risk of overlapping policy remits created by convergence A broad and holistic perspective that encompasses the reality of all converging value chains is necessary. By extension, policy makers need to rethink objectives, responsibility, governance, and forms of intervention. Weakening of regulatory effectiveness When alternative provid- ers are less regulated, the lowest denominator prevails and becomes the norm in the long run. This situation creates an opportunity for regulatory arbitrage and distorts competitive and market-based business investment decisions. Regulatory flight There is a risk of companies moving to less regulated sectors and jurisdictions or being taken over by those outside the regulatory jurisdiction. So how could policymakers respond? Firstly, policymakers may align converging sectors’ overarching policy goals and desired out- comes and assure that remedies are applied equally across these sectors. This involves among other things: Establishing over-arching long-term policy goals for innovation, competition, affordability, and availability, including standards for the lowest common denominator. Ensuring a balance between investment protection and con- sumer interest, for example, balancing short-term gains against long-term economic viability across all sectors. Increasing clarity of policy frameworks by examining justifica- tion for regulation (why regulate?) and outcomes (with what goals in mind? ), aligning the objectives of economic policy with that of public interest, and ensuring that social (non-economic) policy objectives are well targeted and have minimum distortion effects on competition and market efficiency. Secondly, policymakers could adopt a technology-neutral frame- work. The starting point for creating a new regulatory instrument should be the service in question not the platform that delivers the service. Regulatory instruments and chosen implementation stra- tegy should be service-specific rather than platform-specific. As a principle, the regulatory object or target in a new technol- ogy neutral framework should be the “service” in question not the platform that delivers the service. Regulatory parity between platforms should follow as a result of targeting the service not the underlying platform or technology. This should not be interpreted as “all” services need to be “regu- lated” but rather that those that do (which by nature is a public interest, economic policy or a rights based consideration not a technological one) should be regulated from a service perspec- tive irrespective of the delivery platform. Thirdly, policymakers are faced with the challenge of whether established, vertical, sector specific regulators should continue to constitute the most effective institutional set up to manage policies in a converged world. Some key principal considerations of the institutional set up are as follows; Sector specific Ministries – sector specific Agency (typically the case today). Convergence at Ministry level – multiple Agencies. Convergence at Agency level – multiple Ministries. Fourthly, deregulation of previously sector specific regulatory frameworks should be the first natural outcome of a convergence regulatory framework review, due to the substitution effects mentioned above and the regulatory risks identified above de- valuing the potential socio-economic benefits that can be achieved in the digital economy. upward revisions of previously non- regulated sectors should be carefully considered and applied only on a service-by-service consideration in a platform and technology neutral way. Regulatory parity should be adhered to and be reached as a natural outcome of a more holistic framework. Lastly, once a more holistic and coherent ICT policy framework has been defined, the implementation, enforcement and periodic overviews thereof is more effectively dealt with if the institutional set up is in line with market realities of the regulated sectors. Furthermore, effective and independent regulatory authority remains essential to contribute to develop a dynamic digital economy. Regulatory institutions need to be backed by research (evidence based policy), training, and capability development. Ultimately, the success of new digital economy initiatives is preconditioned upon the presence of strong political leadership and a firm bi-partisan political commitment that takes a long term view of the well-being of current and future citizens, competitiveness of industries, and social progress at large. Therefore, policymakers’ capacity to manage ICT-led trans- formation in the most advantageous direction is of strategic signi- ficance for every nation! Digitalisation has transformed business and societies in the past 15 year. The key factors that drive the digital economy is the birth of new Internet based businesses as well as the ICT enabled trans- formation of existing industries. At the heart of the information society are the innovations that facilitate the adoption of new Almost no business today is run without the help of ICTs. Investment in ICT goods and services is an important driver of growth. The increased importance of ICT in driving Swedish productivity growth, has in part overturned ’s paradox “that computers were found everywhere except the productivity statistics”. New statistical evidence shows that the Swedish ICT- sector has a substantial edge compared to the overall economy as the ICT-sector alone accounts for 42 percent of the productivity growth in between the years 2006–2013. Still, even though it is not visible in the statistical evidence, the really significant growth-potential can become visible when the entire private sector reaps the benefits of the digitalisation process. Several digital trends are driving the emergence of new business models and the transformation of established markets. We argue that three of them deserve particular attention: i) global trends such as data driven innovation and the Internet of Things, ii) the importance of networks which enable firms to partici- pate in global value chains, and finally iii) the firm level where ICT investments become more productive when complemented with intangible investments such as organisational change and new skills. The Internet of Things is likely to have profound implications for all sectors of the economy i.e. day-to-day operations, consumer relationship and transport systems. In addition, firms increasingly leverage large volumes of data. Big data and analytics are two examples of data driven innovation that enables the improvement or development of new products, processes, organisational methods and markets. Five illustrative case studies show that the digital journey of firms from both traditional industry as well as the service sector shows the following similarities: ICT investments have reduced costs but informants estimate that future cost savings will be much larger. The implementation of new technology is accompanied with changes in day-to-day operations as well as the development of new business offerings. Having the ability to perform big data analytics and putting these capabilities to profitable use are two very different things. It is clear that data driven innovation and the Internet of Things are still in their infancy. The companies surveyed large vol- umes of data and are currently big data analytics capabili- ties. ICT-enabled technological progress comes with the oppor- tunity to transform industries, economies and societies. It encom- passes forces that possess the capacity to drive structural change that results in positive, long-term sustainable growth. In fact, ICT has the potential to decisively shape the competitiveness of nations, the pace of social progress and qualitative and quantitative measures of standard of living. Policymakers’ capacity to manage ICT-enabled transformation in the most advantageous direction is therefore of strategic signifi- cance. Benefiting from transformational change requires sound public policymaking that positively shapes and determines the duration, cumulative strength, distribution and sustainability of socio-economic benefits that can be achieved. This puts policy makers in a unique position – and gives them a unique responsibility! ACEMOGLUE & 2012. The Origins of , Prosperity and Poverty, , Crown Publishers. ARH, T., BLAŽIČ, B. & DIMOVSKI, V. 2012. The impact of technology-enhanced organisational learning on business per- formance: An empirical study. Journal for East European Mana- gement Studies, 17, 369–383. AUTOR, D. & , D. The Growth of and the Polarization of the US Labor Market. , 103, 1553-97. BIANCHI & LABORY 2011. Industrial Policy after the Crisis, Northampton, MA, . BRYNJOLFSSON & MCAFEE 2014. The second age, Work, progess, and prosperity in a time of brilliant technologies, BRYNJOLFSSON, E., HAMMERBACHER, J. & , B. Competing through data: Three experts offer their game plans. , 36–47. BRYNJOLFSSON, E., HOFMANN, P. & , J. Cloud Computing and Electricity: Beyond the Utility Model. Communications of the ACM, 53, 32–34. COMMISSION, E. Grand Coalition for Digital . COWHEY & ARONSON 2009. Transforming Global Information and Communication Market, the Political Economy of Innovat- ion, MA, . Of grammatology, , Press. Hur länge förblir IKT avgörande för svensk produktivitetsutveckling? Ekonomisk debatt, Vol 37. & , M. THE FUTURE OF EMPLOYMENT: HOW SUSCEPTIBLE ARE ? OMS Working Papers, . FÖLSTER, S. 2014. Vartannat jobb automatiseras – utmaningar för . STIFTELSEN FÖR STRATEGISK FORSKNING. THE DEMISE OF U.S. ECONOMIC GROWTH: RESTATEMENT, REBUTTAL, AND REFLEC- TIONS. NBER WORKING PAPER SERIES. Transforming to a : Guide for Policy Makers, Sriban. Industry and Empire: from 1750 to the Present , , Penguin Books. & ALVSTAM, C. Linkages and Supplier Upgrading in Global Value Chains: The Case of Swedish TNCs in Emerging Markets. Competition & Change, 13, 368–388. & ALVSTAM, C. Upgrading in global value-chains: a case study of technology-learning among IKEA- suppliers in and Southeast . , 11, 731–752. KOWALKOWSKI, C., , D. & , H. ICT as a catalyst for service business orientation. , 28, 506–513. , CARLAW & BEKAR 2005. Economic Transformations, , . IT transformation since the 1960s. , 84–85. Strategic principles for competing in the digital age. , G., NATRAJ, A. & , J. Has ICT Polarized Skill Demand? Evidence from Eleven Countries over Twenty-Five Years. Review of Economics and Statistics, 96, 60–77. Science, Technology and Industry Scoreboard DATA-DRIVEN INNOVATION FOR GROWTH AND WELL-BEING. ICTS AND : COMPLEMENTS OR SUB- STITUTES? THE EFFECTS OF ICT INVESTMENT ON LABOUR DEMAND IN 19 COUNTRIES. DSTI/ICCP/IIS(2014)6, yet to be declassified. & TILLVÄXTANALYS 2014a. Measuring the Swedish digital economy. In: DSTI/ICCP/IIS(2014)7, O. W. P. O. M. A. O. T. PAJARINEN, M. & ROUVINEN, P. Computerization Threatens One Third of Finnish Employment. no 22, 13 January. PEITZ & WALDFOGEL The Handbook of the Digital Economy. We’d better watch out. SOLOW, R. Technical change and the aggregate production function. Review of Economics and Statistics, 39, 312–320. TAMBE, P., HITT, L. & BRYNJOLFSSON, E. : How External Information Practices Affect Innovation and Productivity. Management Science, 58, 843–859. How digitalisation drives productivity and competitiveness in . Världen är inte en maskin Vi har länge trott att världen är ett perfekt urverk eller maskineri. Begreppet social ingenjörskonst leder tankarna till ett samhälle som vi med precisa åtgärder kan styra i önskvärd riktning. De reformer som drivs igenom inom t.ex. vård, skola och omsorg bygger på denna tanke. Man tänker sig att det går att skapa riktlinjer eller lagar som sedan transformerar produktionen till något som är bättre än innan. I skolan tror man att olika betygssystem eller huvudmannaskapsreformer ska lyfta de dalande Pisa-resultaten. Inom vård och omsorg tänker man sig att olika krav på bemanning eller föreskrifter om att använda plasthandskar vid noga specifice- rade situationer, kommer att förändra kvaliteten på det man levere- rar. Exemplen kan mångfaldigas. Under har tron på regelstyrning ökat markant. Dels som ett resultat av kontraktsspecifikationerna som kommit i privatiseringarnas kölvatten, dels i allmänhet. Kanske är det EU-inträdet och dess ökade fokus på olika regleringar av varie- rande karaktär och kvalitet som leder fram till denna situation. Men utvecklingen ses även i andra länder, och brukar kallas audit society. har man dessutom inrättat ett antal nya inspek- tionsmyndigheter. Dessa har i uppdrag att åka ut till verksamheter och inspektera att alla regler och föreskrifter verkligen följs. eller aldrig följs själva resultatet upp: Får man god vård, värdig omsorg eller demokratiskt fostrade elever? Ja det vet vi inte, men däremot inspekteras gärna olika typer av handlingsplaner, som stjäl många timmar från faktisk produktion att utforma, vilka sätts in i pärmar och glöms till nästa inspektionstillfälle. Om vi bortser från svårigheten för papper i pärmar att faktiskt påverka arbetsprocesser så skulle detta kunna vara en bra strategi, om det bara vore så att vård, skola och omsorg, ja världen, vore ett maskineri, ett urverk, som den fiffige sociala ingenjören kan på- verka med ett på förhand känt resultat. Problemet är att världen inte är ett komplicerat maskineri. Vi bygger gärna modeller för att förstå vår omvärld. Några modeller är användbara, men det är viktigt att komma ihåg att alla modeller är fel. Modellerna måste utvecklas eller bytas ut i takt med att deras förenklade bild av verkligheten inte längre ger någon vägledning i tolkningen skeenden i vår omvärld. I den ekonomiska politiken verkar vi nu stå inför ett modell- skifte. Vi vet ännu inte hur den nya modellen kommer att se ut, men en modell som säger att det är bra med negativa räntor har förstås något grundläggande fel inbyggt. Hur kan det vara negativt att ha mycket pengar sparade? Även modellerna för styrning av vård, skola och omsorg behö- ver en akut uppdatering. I flera grundläggande kvalitetsindikatorer har det inte skett någon förbättring , trots att politiker och medborgare är överens om att det behövs förändring. Andelen elever som inte går ut med godkända resultat har legat på . Andelen som får en infektion efter operation på sjukhus har legat och väntetiderna i vården har i princip varit konstanta . Vi är duktiga på industri. export av industrivaror per capita är riktig hög. Att ha haft två, i alla fall historiskt framgångs- rika bilmärken och fortsatt framgångrika lastbilstillverkare eller marinmotortillverkare, är relativt remarkabelt för ett litet land som , för att inte nämna telekom, kraftteknik, industrirobotar och andra globalt framgångsrika verksamheter. I huvudsak tenderar vi att tänka på världen som en industri- modell, helt enkelt eftersom den är enkel och våra hjärnor inte är så bra på att tänka på mer komplicerade fenomen. beskrev hur allt kan deduceras från ett antal enkla antaganden och tillbaka. Rationalisterna tog upp tråden och tänkte sig att förnuftet och tingens logiska ordning var en rätt bra beskrivning av världen. Mycket av våra politiska upp- fattningar och det sätt som vi inrättar styrningen i samhället bygger på detta sätt att tänka. Människan är inte rationell Ett tydligt exempel på att vi tänker på världen som modeller är valfrihetsreformerna inom olika områden. De utgår ifrån att om vi bara gör valet fritt för individerna så kommer de att fatta förnuftiga beslut och systemet kommer att utvecklas mot optimalitet. Det visar sig emellertid att så inte är fallet. Anledningen till det börjar vi förstå genom experimentella psykologer, som t.ex. nobel- pristagaren och genom resultat från behaviorist- isk ekonomi, som i stället för att utgå från en tänkt idealbild av hur människan är och fungerar utför experiment för att se hur vi verk- ligen fungerar. Resultaten är deprimerande om man är rationalist. Det visar sig att även om vi har en viss förmåga att tänka rationellt, så använder vi den sällan. I stället gör vi som vanligt och på de sätt vi är trygga med. Våra beslut tas på känsla, som tämligen ofta får köra över de fåtaliga rationella funderingar vi har. Vi har en begränsad förmåga att hantera tid, och en väldigt begränsad förmåga att hantera fakta. Parallellt med att vi börjar förstå hur vårt inre egentligen funge- rar, börjar vi även förstå hur världen utanför oss fungerar. Även om vår mekaniska, industrialiserade bild av världen fort- farande visar sig stämma i många fall, så gäller det bara en minoritet av alla fenomen i världen, naturen eller det civiliserade samhället. Från att ha en bild av samhället som det perfekta urverket börjar vi nu förstå att världen är en helt annan bulle. Världen är i huvudsak komplex. Det är inte komplicerat, det är komplext I vardagligt tal skiljer vi sällan mellan komplicerad och komplex. Dessa begrepp får stå för något som innehåller många parameterar, fler än vad vi riktigt kan hantera. Men i en mer teknisk mening är det två helt och hållet olika fenomen. Komplicerade system kan vi förstå, eller organisera oss så att vi kan förstå. Vi kan t.ex. bygga rymdraketer, superdatorer och stor- sjukhus. Det finns ingen människa som kan förstå alla detaljer av sådana system, annat än på konceptuell nivå. Ändå fortsätter vi att bli allt bättre på att göra sådana system. För att hantera komplicerade system eller processer behöver vi stora mängder data. Vi behöver rationalitet. När vi nu inser att vi som människor inte är särskilt duktiga på rationalitet, så är det ju tur att vi i världshistorien har uppfunnit maskiner som är ekvilibrister på just logik, och dessutom på massiv data- krunchning; datorer. Det är faktiskt så att skälet till att vi fick upp ögonen för kom- plexitet var just uppfinnandet av datorer. Även om komplexitet beskrivits och hanterats innan, så är det först när vi börjat kunna göra datormodeller av komplexitet som vi börjat förstå fenomenet. Vad betyder det då att något är komplex? Komplexitetsteori är en vetenskapsgren som behandlar system med följande egenskaper: de är komplexa (många oberoende enheter interagerar, t.ex. ett mänskligt samhälle eller den levande cellen). interaktionen inom systemet medför spontan självorganisering (t.ex. fåglar som anpassar sig till andra fåglar och därmed skapar en flock). de självorganiserande systemen är adaptiva (de försöker att vända händelser i dess omgivning till fördelar, t.ex. en art utvecklas i riktning mot bättre anpassning till omgivningen eller företag som lär av erfarenheter) (, 2015). Sådana komplexa, självorganiserande och adaptiva system har en dynamik som gör att de skiljer sig från statiska objekt som t.ex. datorer, som endast är komplicerade, till skillnad från komplexa. Komplexa system är mer spontana, mer oordnade och mer levande, de befinner sig på randen till kaos, där systemen har tillräcklig sta- bilitet för att vara uthålliga, men kan omvandlas. Randen till kaos1 är där komplexa system kan vara spontana, adaptiva, och levande. För att ett system ska anses vara adaptivt komplext finns det ett antal kriterier som ska vara uppfyllda. Även om det kan se ut som väl utarbetade kriterier så finns det egentligen ingen enda definition av komplexitet som alla är överens om. Ett komplext adaptivt system har några eller alla av följande attribut: Antalet delar, och typer av delar, i systemet och antalet förbin- delser mellan delarna är icke-trivial – men det finns ingen allmän regel för att skilja ”trivial” från ”icke-trivial”. Systemet har minne eller inkluderar återkoppling. Systemet kan anpassa sig efter sin historia eller återkoppling. Relationerna mellan systemet och dess omgivning är icke-trivial eller icke-linjär. Systemet kan påverkas av, eller kan anpassa sig till, dess omgiv- ning. Systemet är mycket känslig för ursprungliga betingelser. Komplexa system är alltså system där delarna interagerar, dvs. som eleverna i ett klassrum, personerna på en enhet eller arbetsgrupp, våra kroppar. Resultaten blir emergenta, dvs. de uppstår ur den samtidiga interaktionen snarare än som resultat av ett löpande- bands alla olika stationer. Vi vet inte vad som kommer ur ett kom- plext system , däremot kan vi i efterhand peka på vilka beroenden som ledde fram till ett specifikt resultat. Det inne- bär ännu en i raden av nedslående nya sanningar: Det går inte att styra ett komplext system. Men de går att påverka. 1 sv.wikipedia.org/wiki/kaosforskning Nya modeller växer fram En person som har funderat på hur världen kan beskrivas är , som då han arbetade på tog fram en modell för management som kunde beskriva världen såsom vi börjar förstå att den funkar. Han har tillsammans med andra utvecklat det s.k. . Källa: by . kategoriserar våra organisationer, processer och fenomen i fyra kvadranter samt en mittenkategori av oordning där vi inte riktigt vet vad som gäller. De olika kvadranterna beskriver vilken nivå av determinism vi kan ha, alltså i hur hög grad vi kan förutse resultatet av våra handlingar. I obvious finns processer som bygger på enkla samband. Inte nödvändigtvis enkla i meningen banala, utan i att vi vet vad som händer då vi vidtar en åtgärd. Om jag tappar ett kristallglas i ett betonggolv så kommer det att gå sönder. För att undvika detta så är åtgärderna väldigt tydliga: håll hårt – fumla inte. Kausaliteten är dessutom solklar. Ett tappat glas leder oundvik- ligen till krossat glas. Det finns många processer eller organisa- tioner som opererar i denna kvadrant, som snöröjning, kullager- tillverkning, biltillverkning osv. Att servera lunch bygger på enkla samband, men inte hur de smakar eller upplevs. Det senare är något helt annat, ett komplext samspel mellan vad du äter, hur du känner dig, din miljö och ditt sällskap. Exakt samma lunch kan alltså smaka helt olika från dag till dag, men att servera lunchen – det kan vara ett enkelt system. I denna kvadrant kan vi successivt söka oss fram till det bästa sättet att utföra arbetet vid given teknik eller kunskap, och veta vilket resultat vi får. Best practice funkar fint. kan publicera kliniska riktlinjer, och om de följs så får vi vård av bra kvalitet. Standardiseringsorgan kan publicera sätt att tillverka och följer vi dessa så kommer vi få bra produkter. Att styra upp proces- sen är även att påverka resultatet på ett förutsägbart sätt. Det finns minst en bästa organisation och arbetsprocess. Den kan vi skriva dekret om att införa. I kvadranten complicated blir det lite värre. Vi vet inte från bör- jan vad som gäller, men efter att vi benat ut de olika aspekterna kan vi gå vidare. Här faller regelverk, kliniska riktlinjer eller andra checklistebaserade lösningar. Däremot finns det good practice: ”Det brukar vara en god ide att börja med att undersöka ….” Här behöver vi mycket input i form av data. Vi kan bygga besluts- stödsystem som handleder oss i processen. När vi har lärt oss till- räckligt kan vi kanske göra en eller flera ”obvious” processer av dem. Sådana processer vet vi i princip hur vi gör och de säger hur vi bör gå tillväga. Ofta gör vi det dock inte, eftersom vi inte ser behovet av det p.g.a. vårt väl tilltagna ego, eller för att vi som modell av världen ser den som ”obvious”.