sou · H3B373 · 2015-08-03 00:00:00 — personuppgiftsbehandling regleras i kustbevak- ningsdatalagen. Lagen gäller för samtliga opera- tiva verksamheter, däribland brottsbekämpning och övrig sjööver- vakning (1 kap. 2 § kustbevakningsdatalagen). Den brottsbekäm- pande verksamheten innefattar bland annat övervakning för att förhindra brott mot föreskrifter och andra författningar som gäller utlänningars inresa till och utresa från eller vistelse i (se prop. 2011/12:45 s. 40 f.) Med sjöövervakning avses bland annat verksamhet som innefattar personers inresa i, utresa från eller vistelse i . För personuppgiftsbehandling i samband med utlänningsverksamhet finns således redan en särreglering. Det finns därför inte skäl att reglera Kustbevakning- ens personuppgiftsbehandling i den nya lagen. personuppgiftsbehandling regleras i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet och, vad gäller den brottsbekämpande verksamheten, i lagen om behandling av upp- gifter i brottsbekämpande verksamhet. Den personupp- giftsbehandling som utför i samband med att myndig- heten bistår i samband med utlänningskontroll En ny lag om behandling av personuppgifter… regleras emellertid inte av ovan nämnda författningar. Personupp- giftslagen är således i stället tillämplig på den personuppgiftsbehand- ling som utför i samband med utlänningskontrollen. Vid utredningens kartläggning har framkommit att deltar i en mycket liten utsträckning i utlänningskontroll och att personuppgiftslagens bestämmelser, dock med undantag för vad som anförs i kapitel 11, ger ett tillräckligt skydd vid den person- uppgiftsbehandling som utförs. Det finns därför inte skäl att utvidga den nya lagens tillämpningsområde till att även omfatta personuppgiftsbehandling i samband med utlänningskontroll. Se dock kapitel 11 i vilket utredningen föreslår visst skadestånds- ansvar för och efter fingeravtrycks- kontroller vid Schengenviseringar. Länsstyrelserna prövar anmälan om svenskt medborgarskap enligt 7, 8, 9, 18 eller 19 §§ medborgarskapslagen som rör medborgare i , , eller . Om en länsstyrelse finner an- ledning att anta att ett beslut om utvisning enligt 1 § lagen om sär- skild utlänningskontroll bör meddelas ska myndigheten anmäla det till Säkerhetspolisen. Länsstyrelsernas behandling av personuppgifter i verksamhet som anges ovan är varken med hänsyn till sin omfattning eller till integ- ritetskänsligheten sådan att den kräver någon särreglering. Läns- styrelsernas personuppgiftsbehandling inom utlännings- och med- borgarskapsområdet bör således enligt utredningen inte regleras av utlänningsdatalagen. Kommunerna ansvarar för boende för och bistånd till utlänningar som har ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas samt ansvarar för boende för ensamkommande flyktingbarn, se 1 § 3 lagen (1994:139) om mottagande av asylsökande m.fl. Det är vidare kommunernas uppgift att erbjuda barn och ungdomar förskoleverksamhet eller ut- En ny lag om behandling av personuppgifter… bildning och att erbjuda vissa nyanlända invandrare samhällsorien- tering. Den personuppgiftsbehandling som kommunerna utför i samband med ovan beskriven verksamhet är delvis föremål för särreglering. En socialnämnds behandling av personuppgifter vid handläggning av ärenden om bistånd enligt lagstiftning om mottagande av asylsökan- de m.fl. regleras av lagen (2001:454) om behandling av personupp- gifter inom . Något ytterligare behov av särreglering av kommunernas verksamhet har enligt utredningen inte framkommit. Arbetsförmedlingen är ansvarig för insatser för att underlätta ny- anlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet, bland annat genom att upprätta etableringsplaner och anordna aktiviteter enligt planen. Arbetsförmedlingen prövar i vissa fall frågor om ersättning till dem som medverkat i upprättande av etableringsplaner och akti- viteter enligt planen. Arbetsförmedlingens behandling av personuppgifter på utlännings- området regleras i lagen (2002:546) om behandling av personupp- gifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och i viss mån i patientdatalagen. Lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten omfattar Arbetsförmedlingens behandling av uppgifter om arbetssökande, arbetsgivare, kontakt- personer och andra personer i den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten. När det gäller frågan vad som ska anses utgöra arbets- marknadspolitisk verksamhet hänvisas i lagens förarbeten till tre bestämmelser i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknads- politiska verksamheten. Dessa bestämmelser anges utgöra ramen för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (se prop. 2001/02:144 s. 17). Två av dessa bestämmelser upphävdes i samband med att regleringen av Arbetsförmedlingens huvuduppgifter fördes över till Arbetsförmedlingens nya instruktion, förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Ramarna för den arbetsmark- nadspolitiska verksamheten får nu i stället anses regleras av de be- stämmelser i instruktionen som har ersatt de upphävda bestämmel- serna och som beskriver Arbetsförmedlingens uppdrag och uppgifter samt av 5 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspoli- En ny lag om behandling av personuppgifter… Av dessa bestämmelser framgår att med arbets- marknadspolitisk verksamhet avses bland annat insatser för att ny- anlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. I samband med att lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare trädde i kraft utvidgades tillämpningsområdet för Arbetsförmedlingens registerlag till att omfatta även ärenden enligt denna lag samt för ärenden om bosättning av vissa nyanlända. Arbetsförmedlingens verksamhet på utlänningsområdet är således redan särreglerat i förhållande till personuppgiftslagen. Utlännings- datalagens tillämpningsområde bör därför enligt utredningen inte omfatta Arbetsförmedlingens personuppgiftsbehandling på utlän- ningsområdet. prövar frågor om etableringstillägg och bostads- ersättning samt betalar ut etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning enligt förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare. behandling av personuppgifter regleras i 114 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110). Denna personuppgiftsbehandling bör därför enligt ut- redningen inte falla under den nya lagens tillämpningsområde. Enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyk- tingar och vissa andra utlänningar handlägger Centrala studiestöds- nämnden ärenden om beviljning, utbetalning och återbetalning av lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. I 28 och 29 §§ regleras nämndens möjlighet att föra automatiserade personregister för administration av lån enligt förordningen. För nämndens personuppgiftsbehandling i samband med låneärendena finns således redan en särreglering. Personuppgiftsbehandlingen bör därför enligt utredningen inte regleras i utlänningsdatalagen. En ny lag om behandling av personuppgifter… Landstingen är skyldiga att erbjuda viss hälso- och sjukvård samt tandvård till asylsökande och vissa andra utlänningar. Vid vård- givares behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården tillämpas patientdatalagen. Inte heller landstingens personuppgifts- behandling bör därför enligt utredningen infogas i utlänningsdata- lagens tillämpningsområde Sammanfattningsvis gör utredningen bedömningen att kretsen av myndigheter som ska tillämpa utlänningsdatalagen ska vara den- samma som gäller enligt den nuvarande utlänningsdataförordningen. 7.3.4Vilken personuppgiftsbehandling ska lagen tillämpas på? Som framgår av avsnitt 6.4.5 föreslår utredningen att den nya lagen ska omfatta all helt eller delvis automatiserad personuppgiftsbehand- ling samt behandling av personuppgifter i register på utlän- nings- och medborgarskapsområdet. Utredningen föreslår således att den nuvarande utlänningsdataförordningens reglering som utgår från olika register i verksamheten överges och att ändamålsbestäm- melser i stället ska styra vilka uppgifter som får behandlas. Undantag är dock fingeravtrycksregister som enligt utred- ningen även fortsättningsvis bör regleras som ett register, se av- snitt 7.10. Med begreppen automatiserad behandling avses detsamma som i personuppgiftslagen, se avsnitt 3.5.3 Med personuppgift avses enligt definitionen i 3 § PUL all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Lagen omfattar således inte avlidna personer. Det finns dock ingenting som hindrar att lagen tillämpas även vid behandling av uppgifter som rör avlidna personer. I gällande utlänningsdataförordning specificeras vad som menas med verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftning- en. I 1 § anges att med sådan verksamhet avses En ny lag om behandling av personuppgifter… 1.verksamhet som gäller utlänningars vistelse i och avlägsnande från landet, 2.verksamhet som gäller utlänningars rätt att arbeta i landet, 3.mottagande av asylsökande och vissa andra utlänningar, 4.verksamhet som rör bistånd och stöd till utlänningar som enligt lag eller annan författning handläggs av , 5.verksamhet som avser förvärv, förlust eller bibehållande av svenskt medborgarskap och 6.verksamhet som gäller ersättning för och bosättning av utlänningar som enligt lag eller annan författning handläggs av Migrations- verket. Som framgår av avsnitt 4.3 och 4.4. avses med verksamhet enligt ut- lännings- och medborgarskapslagstiftningen främst den verksamhet som myndigheterna bedriver med stöd av utlänningslagen och med- borgarskapslagen. , utlandsmyndigheterna, Polis- myndigheten och Säkerhetspolisen utför därutöver vissa uppgifter på utlännings- och medborgarskapsområdet som inte regleras i nämnda författningar (se avsnitt 4.5 och 4.6). I förtydligande syfte bör det därför även i den nya lagen finnas en specificering av vilken verksamhet som omfattas av lagens tillämpningsområde. Nedan följer en närmare beskrivning av den verksamhet som enligt utredningens mening bör omfattas av den föreslagna lagen. Av tydlighetsskäl bör en uppdelning göras mellan å ena sidan och ut- landsmyndigheternas verksamhet och å andra sidan Polismyndig- hetens och Säkerhetspolisens verksamhet. Lagen bör vara tillämplig vid och utlandsmyn- digheternas verksamhet som beskrivs under nedan angivna rubriker. Viss verksamhet kan falla under flera rubriker. En ny lag om behandling av personuppgifter… Utlänningars inresa i eller i en stat som ingår i Europeiska unionen eller i en stat som är ansluten till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vistelse eller arbete i samt utresa från Med denna verksamhet avses främst och utlands- myndigheternas verksamhet enligt utlänningslagen och utlännings- förordningen (2006:97, UtlF), dvs. verksamhet som rör visering, uppehållstillstånd, arbetstillstånd, avvisning, utvisning, kontroll och verkställighet av beslut. Även utlandsmyndigheternas biträde med utredning i utlännings- och medborgarskaps- ärenden med stöd av förordningen (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen avses. Vidare faller be- handling av personuppgifter i ärenden om utvisning, förvar m.m. av utlänningar enligt lagen om särskild utlänningskontroll under denna rubrik. Under denna rubrik faller behandling av person- uppgifter i anledning av beslut om eller återkallelse av statusförkla- ring enligt 4 kap. 3−3 c och 5 b−5 c §§ UtlL. En utlänning som med åberopande av skyddsskäl ansökt om uppehållstillstånd ska förklaras vara flykting (flyktingstatusförklaring), om han eller hon uppfyller definitionen för flykting och inte är utesluten från att anses som flykting av de skäl som anges i 4 kap. 2 § UtlL (exempelvis om han eller hon har gjort sig skyldig till brott mot freden eller krigsför- brytelser). En utlänning kan också förklaras vara alternativt skydds- behövande (alternativ skyddsstatusförklaring) eller övrig skydds- behövande (övrig skyddsstatusförklaring) om utlänningslagens krav för det är uppfyllda. Frågan om statusförklaring prövas van- ligtvis med frågan om uppehållstillstånd. Frågan ska tas upp till prövning utan särskilt yrkande. En ny lag om behandling av personuppgifter… Mottagande av asylsökande och andra utlänningar Med mottagande av asylsökande och andra utlänningar avses Migra- tionsverkets verksamhet enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och anslutande förordning, med undantag för sådan verksamhet som avser ekonomiskt bistånd eller stöd. Verk- samhet som avser ekonomiskt bistånd eller stöd behandlas under en egen rubrik, se nedan. verksamhet i samband med mottagande av kvotflyktingar faller också under denna rubrik. Bistånd och stöd till utlänningar Här avses verksamhet som gäller ekonomiskt bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. och anslu- tande förordning. Även verksamhet som följer av förordningen (1984:890) om bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land, förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigs resor till , förordningen (2008:778) om återetableringsstöd för vissa utlän- ningar och förordningen (2010:1345) om särskild dagersättning till vissa nyanlända invandrare avses. personuppgifts- behandling som föranleds av bidragsbrottslagen (2007:612) och lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetal- ningar från välfärdssystemen omfattas också. Här avses och utlandsmyndigheternas verksamhet enligt lagen om svenskt medborgarskap och medborgarskapsför- ordningen (2001:218). Statlig ersättning för kostnader för utlänningar I förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmot- tagande m.m., förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande och förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. finns bestäm- En ny lag om behandling av personuppgifter… melser om statlig ersättning till kommuner, landsting, kommunal- förbund och öppenvårdsapotek för vissa kostnader för utlänningar. Det är som beslutar om sådan ersättning. Migra- tionsverkets personuppgiftsbehandling i samband med denna hand- läggning bör också höra till den nya lagens tillämpningsområde. Härmed avses ansvar för bosättning av vissa ut- länningar enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Även verksamhet enligt förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare avses. Som framgår av redogörelsen i kapitel 4 utför vissa uppgifter enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Polis- myndigheten har huvudansvaret för personkontroller vid yttre gräns i samband med inresa och utresa samt för inre utlänningskontroll. har behörighet att handlägga och besluta i viseringsärenden. får, vid sidan av Migrations- verket, i vissa fall besluta om avvisning. Myndigheten verkställer egna beslut om avvisning och en allmän domstols beslut om utvis- ning på grund av brott. Vidare verkställer beslut om utvisning och avvisning som har lämnats över från Migrations- verket. Det gäller ärenden som rör personer som håller sig undan eller sådana fall där bedömer att tvång är nödvändigt för att verkställa beslutet. Det är också som verk- ställer utlämningar och överlämnande med stöd av lagen (1957:668) om utlämning för brott, lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder, lagen (2011:1165) om överlämnande från enligt en nordisk arresteringsorder samt lagen (1970:375) om utlämning till , , eller för verkställighet av beslut om vård eller behandling. När det gäller verksamhet på utlännings- och medborgarskapsområdet finns en annan närliggande lagstiftning som En ny lag om behandling av personuppgifter… personuppgiftsbehandling i den brottsbekämpande verksamheten regleras i polisdatalagen, som trädde i kraft . Polisdatalagen gäller vid behandling av personuppgifter i 1.brottsbekämpande verksamhet vid , i Nationellt forensiskt centrum dock endast vid behandling av personupp- gifter i vissa särskilda register, 2.brottsbekämpande verksamhet vid i den utsträck- ning som anges i lagen och 3.polisiär verksamhet vid . Lagen gäller för sådan behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad och för annan behandling av personuppgifter, om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad sam- ling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller samman- ställning enligt särskilda kriterier. personupp- giftsbehandling i den brottsbekämpande verksamheten bör således falla utanför den föreslagna lagens tillämpningsområde. Frågan är vad som närmare avses med brottsbekämpande verksamhet. Med brottsbekämpande verksamhet avses enligt förarbetena till polisdatalagen verksamhet som syftar till att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller till att utreda eller beivra brott (se prop. 2009/10:85 s. 74). I propositionen diskuteras vilka polisuppgifter som ryms inom dessa ändamål och därmed bör anses utgöra brottsbekämpande verksamhet. När denna bedömning görs finns det enligt propositionen skäl att utgå från beskrivningen av polisens uppgifter i 2 § polislagen (1984:387), trots att polisen numera tillämpar en något annan indelning av arbetsuppgifterna. Till Polis- myndighetens uppgifter hör enligt 2 § polislagen att 1.förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet och andra störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten, 2.övervaka den allmänna ordningen och säkerheten och ingripa när störningar har inträffat, 3.utreda och beivra brott som hör under allmänt åtal, 4.lämna allmänheten skydd, upplysningar och annan hjälp, när så- dant bistånd lämpligen kan ges av polisen och En ny lag om behandling av personuppgifter… 5.fullgöra den verksamhet som ankommer på enligt särskilda bestämmelser. Den verksamhet som beskrivs i punkterna 1−3 avser som huvud- regel brottsbekämpande verksamhet som faller under polisdatalagens tillämpningsområde. Den verksamhet som beskrivs i punkten 4, som brukar kallas polisens serviceverksamhet, och i punkten 5, den s.k. polismyndighetsverksamheten, faller generellt sett utanför polis- datalagens tillämpningsområde. Till polismyndighetsverksamheten räknas till exempel biträde åt andra myndigheter vid tvångsingripan- den. Till de uppgifter som faller utanför den brottsbekämpande verk- samheten, och därmed inte omfattas av polisdatalagens tillämpnings- område, hör enligt propositionen bland annat hjälpåtgärder inom trafiken, medverkan vid katastrofer och liknande händelser samt åligganden av skilda slag inom området för offentlig förvaltning, till exempel tillstånds- och tillsynsärenden av olika slag (exempelvis av- seende vapen, sprängämnen, offentliga tillställningar och nyttjande av offentlig plats), passärenden och ärenden om delgivning eller annan handräckning. Hit räknas även vissa verkställighetsåtgärder på kriminalvårdens och område. I propositionen kon- stateras att begreppet allmän ordning och säkerhet under punkten 1 är vittomfattande och svårdefinierat. Den allmänna ordningen och säkerheten kan störas både genom brott och på andra sätt. Sådana polisuppgifter som innebär att polisen förebygger, hindrar och in- griper mot andra störningar av den allmänna ordningen och säker- heten än som innefattar brott kan enligt propositionen inte anses utgöra brottsbekämpande verksamhet i det här sammanhanget. Detsamma gäller övervakning av den allmänna ordningen och säker- heten som inte syftar till att förebygga brott. Den mer renodlade övervakningen och ordningshållande verksamhet som polisen be- driver ska inte betraktas som brottsbekämpande och faller därmed utanför polisdatalagens tillämpningsområde. I propositionen konsta- teras således att vissa uppgifter som omfattas av 2 § 1–3 polislagen inte kan anses utgöra brottsbekämpande verksamhet och därmed inte bör omfattas av polisdatalagens tillämpningsområde. Som framgår av redogörelsen ovan är gränsen mellan Polismyn- dighetens olika uppgifter inte alltid tydlig. Det medför vissa svårig- heter att avgöra vilken verksamhet på utlännings- och medborgar- En ny lag om behandling av personuppgifter… skapsområdet som utgör brottsbekämpande verksamhet och därmed faller under polisdatalagens tillämpningsområde och vilken verk- samhet som i stället bör regleras av utlänningsdatalagen. har huvudansvaret för den yttre och inre ut- länningskontrollen. fullvärdiga deltagande i Schengensam- arbetet innebar att kontrollen vid s.k. inre gräns, dvs. gräns mot andra Schengenstater som exempelvis och , i princip upphörde, medan utlänningslagens bestämmelser om kontroll vid yttre gräns, dvs. gräns mot icke-Schengenstat, skärptes bland annat genom att obligatorisk utresekontroll infördes. När det gäller den yttre utlänningskontrollen anges i en kommentar till polislagen att den övervakning som avses i 2 § 2 polislagen om- fattar bland annat gränsövervakning (, N. m.fl., Polislagen. Zeteo, kommentaren till 2 § polis- lagen). Detta ger intryck av att den personuppgiftsbehandling som utförs i samband med den yttre utlänningskontrollen regleras av polisdatalagen. I sammanhanget bör dock beaktas att den yttre utlän- ningskontrollen har flera syften. Ett av dem är den traditionella gränskontrollen, dvs. att kontrollera den inresandes identitet och att denne uppfyller de krav som ställs för att få resa in i och vistas här, dvs. att kontrollera att en utlänning uppfyller de formella och materiella kraven enligt utlänningslagen för rätt till inresa och vistelse i (se SOU 2004:110 s. 126 f.). Här avses framför allt kontroll av att de i utlänningslagen angivna avvisnings- eller utvis- ningsgrunderna inte föreligger (se 8 kap. UtlL). Ett annat syfte med den yttre utlänningskontrollen är att före- bygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet, framför allt gränsöverskridande brottslighet, till exempel människohandel. Kon- trollen syftar till att undersöka om utlänningen har eller kan förväntas begå brott, och på så sätt förhindra och bekämpa brottsligheten i och inom hela Schengenområdet. Kontrollens syfte är också att avvärja hot mot allmän ordning och säkerhet. Även utresekontrollen har flera syften. Ett av dem är att fast- ställa utlänningens identitet och att kontrollera att utlänningen har giltiga resehandlingar. Kontrollen omfattar en undersökning av att en utlänning inte vistas längre i eller Schengenområdet än vad han eller hon haft tillstånd till. Ett annat är att fånga upp efter- spanade brottslingar som försöker lämna landet och att hitta efterlyst egendom. En ny lag om behandling av personuppgifter… Det kan således konstateras att den yttre utlänningskontrollen innehåller moment av olika karaktär. Som ovan anförs är ett av syftena med verksamheten att förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet och andra störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten. Den personuppgiftsbehandling som utförs i sådan verk- samhet torde falla under polisdatalagens tillämpningsområde. Den yttre gränskontrollen har emellertid också som ändamål att se till att den som reser in i landet uppfyller villkoren för att få vistas här och att den som begär asyl får sin sak prövad på ett korrekt sätt. Denna typ av verksamhet kan inte sägas utgöra brottsbekämpande verksamhet. Den personuppgiftsbehandling som utförs vid denna typ av kontroll bör i stället falla under utlänningsdatalagens tillämp- ningsområde. En insats kan även innehålla moment av både brotts- bekämpning och utlänningskontroll. Då får polisdatalagen och utlänningsdatalagen tillämpas på respektive verksamhet. Avgörande för gränsdragningen är om det rör sig om brottsbekämpande verk- samhet eller inte. Enligt 1 § föreskrifter och allmänna råd om Polisens inre utlänningskontroll (RPSFS 2011:4) avses med inre utlänningskontroll en åtgärd som vidtas med stöd av 9 kap. 9 § UtlL.