sou · H3B324 · 2015-03-23 00:00:00 — I meddelandet redovisas bl.a. omständigheter som beaktas för att bedöma om de sociala trygghetssystemen, hälso- och sjukvårdssystemen eller utbild- ningssystem som är i fråga ska anses utgöra ekonomisk eller icke- ekonomisk verksamhet. Avslutningsvis går kommissionen i med- delandet igenom de fyra Altmark-kriterierna och hur dessa tillämpats i rättspraxis. nr SWD(2013) 53 final/2. 63Meddelande från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om stat- ligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT C 8, , s. 4–14, Celex 52012XC0111(02)). Påverkan från EU:s konkurrensrätt När behöver stöd till SGEI inte anmälas till kommissionen? Kommissionen har i en förordning och ett särskilt beslut tagit ställ- ning till när stöd som rör tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte behöver anmälas till kommissionen. I förordningen64 som rör stöd av mindre betydelse regleras ett särskilt s.k. de minimis-stöd som betalas till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt förordningen påverkar utbetalningar , som ges , inte handeln mellan medlemsstaterna och utgör inte stöd över huvud taget. Detta ska inte förväxlas med det gene- rella de minimis-beloppet om (se avsnitt 11.3.2). Båda kan tillämpas om verksamheten utgör en allmännyttig tjänst, men bara . De minimis-förordningen kan inte tillämpas som Altmark åberopas, såvida de inte ger ersättning för olika avgränsade tjänster av allmänt intresse. När det gäller stöd som är högre än de minimis-stöd har kom- missionen i ett särskilt beslut65 angett förutsättningar för att stöd som hör till vissa kategorier av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ska undantas från kravet på förhandsanmälan till kom- missionen. Det gäller i huvudsak ersättning för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som avser dels 1.ett årligt belopp som inte överstiger inom andra områden än transport och infrastruktur för transport, dels följande tjänster oavsett belopp, 2.medicinsk vård på sjukhus och akuttjänster, 3.sociala behov när det gäller sjuk- och långvård, barnomsorg, till- träde till och återinträde på arbetsmarknaden, socialt subventio- nerade bostäder och vård och social integrering av sårbara grupper, 4.luft- eller sjöförbindelser till öar (med högst 300 000 passagerare ), eller 64Kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 114, 26.4.2012, s. 8–13, Celex 32012R0360). 65Kommissionens beslut (2012/21/EU) av om tillämpningen av arti- kel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersätt- ning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, , s. 3–10, Celex 32012D0021). Påverkan från EU:s konkurrensrätt 5.flygplatser och hamnar (med högst 200 000 respektive 300 000 passagerare ). Om förutsättningarna i beslutet är uppfyllda föreligger ett med EU-reglerna förenligt stöd. Om kommissionens beslut har tillämpats ska också en hänvisning göras till det.66 Om ett stöd inte omfattas av kommissionens beslut eller de minimis- reglerna ska det anmälas till kommissionen. Kommissionen ska då pröva om stödet är förenligt med fördraget. Kommissionen har antagit särskilda rambestämmelser för statligt stöd i form av ersätt- ning för offentliga tjänster (2011)67 som fastställer förutsättningar för när stöd för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som inte omfattas av kommissionens beslut eller de minimis-reglerna är för- enligt med statsstödsreglerna. utgör således grund för prövning av de ärenden som anmäls till kommissionen och anger förutsättningar för när sådana stöd ska kunna godkännas. Enligt ramverket är en grundläggande förutsättning att stödet beviljas för en verklig och korrekt definierad tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget. En stor del av bestäm- melserna reglerar sedan hur ersättningens storlek ska beräknas för att det ska kunna godkännas. Sammanfattningsvis kan sägas att det reviderade post-Altmark- paketet dels drar gränsen för vilka ärenden som kommissionen ska granska, dels ger vägledning för hur stöd ska ges för att vara tillåtet. Följande bild illustrerar hur regelverket är tänkt att fungera. 66Se punkt 52 i meddelandet, artikel 4 i beslutet och punkt 47 i vägledningen. 67EUT C 8, , s. 15–22, Celex 52012XC0111(3). Föreligger någon av följande tre situationer? - Ingen påverkan på den Ja gränsöverskridande handeln - De fyra Altmark-kriterierna är uppfyllda. år (de minimis för SGEI)? Är ersättningen lägre än i beslutet uppfyllda? eller sociala tjänster? Finns det risk för År alla förutsättningar i Påverkan från EU:s konkurrensrätt Tillåtet stöd med villkor Till att börja med bör konstateras att kommissionens granskning tar sikte på verksamhet som påverkar handeln mellan medlems- staterna och inte på sådan som har rent lokal karaktär. Exempel på sådan lokal verksamhet som kommissionen själv lyfter fram är sim- bassänger att användas främst av lokalbefolkningen, lokala sjukhus som enbart är avsedda för lokalbefolkningen, lokala museer som Påverkan från EU:s konkurrensrätt sannolikt inte drar till sig gränsöverskridande besökare och lokala kulturevenemang där den potentiella publiken är lokalt begränsad.68 Inför revideringen av post-Altmark-paketet sammanställde kom- missionen i ett arbetsdokument sin beslutspraxis för tillämpningen av för statligt stöd på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse sedan 2005.69 Praxisen redovisades på områdena land-, luft- och sjötransporter, energi, avfall och vatten, post, finans, radio och TV i allmänhetens tjänst, bredband, hälso- och sjukvård samt soci- ala tjänster och tjänster som anordnas av lokala myndigheter. Kommissionen tar enligt arbetsdokumentet emot ett stort antal klagomål när det gäller landtransporter. Man lyfter dock särskilt fram bl.a. två danska fall som godkänts. Det ena avser ett system med lägre avgifter för vissa typer av passagerare som färdas med långfärdsbussar. Det andra gäller ett ersättningssystem inom järn- vägstrafiken som utformats så att stödmottagaren stimuleras att öka sin produktivitet. Avkastningen sattes först till men kunde öka eller för en treårs- period beroende på effektivitet. Någon trafikplikt för lufttranspor- ter hade inte någonsin anmälts till kommissionen och endast en gång hade kommissionen fattat ett negativt beslut. hade utan upphandling beviljat ersättning till ett flygbolag. Kommissionen fann att ett statligt stöd hade lämnats. De spanska myndigheterna åberopade den då gällande artikel 86.2 i fördraget (nuvarande arti- kel 106.2) om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Eftersom man inte hade tillämpat de förfaranderegler som gällde saknade kommissionen möjligheter att fastställa om stödnivån var den rätta och det gick då inte att utesluta att andra flygbolag hade kunnat erbjuda tjänsten till en lägre stödnivå. Stöden kunde därför inte förklaras förenliga med fördragets regler om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.70 Kommissionen hade dittills inte fattat något beslut på grundval av bestämmelserna om tjänster av allmänt eko- nomiskt intresse i flygplatsriktlinjerna, även om de enligt kom- missionens uppfattning i dokumentet verkar erbjuda relativt tydliga och positiva riktlinjer för att bevilja offentlig finansiering som inte 68Punkt 40 i kommissionens meddelande 2012/C/8/02. 69Arbetsdokument från kommissionens avdelningar om tillämpningen av för statligt stöd på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och resultatet av det offentliga samrådet, 23.3.2011, SEK(2011) 397. 70Ärende C 79/2002, (EUT L 110, 30.4.2005, s. 56–77). Påverkan från EU:s konkurrensrätt kan anses som statligt stöd. När det gäller sjötransporter hade kom- missionen fattat beslut i fyra ärenden om tjänster av allmänt eko- nomiskt intresse. I fråga om energi redovisade kommissionen begränsad erfaren- het av statligt stöd för fullgörandet av skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster inom el- eller gassektorn. Sedan det första eldirektivet hade kommissionen godkänt fem stödordningar av energiförsörjningsskäl. I ett ärende hade medlemsstaten tillhanda- hållit detaljerad bevisning för att den skulle stå inför risken av ett avbrott i elförsörjningen under vissa perioder av toppbelastning och att den behövde reservkapacitet som marknaden inte kunde förväntas tillhandahålla på egen hand. Kommissionen hade dock inte fått några anmälningar gällande skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster åt bl.a. sårbara kunder eller kunder i avlägsna regioner. Sedan paketet antogs 2005 hade inga medlemsstater underrättat kommissionen om några planer på att bevilja ersättning för till- handahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som avser avfall eller vatten enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget. För posttjänster hade kommissionen under de föregående fem åren fattat 15 beslut varav några avsåg och som bara handlade om svensk kassaservice. Kommissionen hade behandlat tolv ärenden som gällde tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inom sektorn för finansiella tjänster. De flesta av dessa avsåg att banken skulle tillhandahålla en tjänst som den annars inte hade tillhandahållit. I dokumentet konstateras att finansiella tjänster är ett komplext område eftersom det är mycket svårt att identifiera de korrekta kostnaderna och intäkterna och en rimlig vinst i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Kommissionen hade men med stöd av med- delandena om radio och TV i allmänhetens tjänst prövat 16 ärenden. Huvudfrågorna i dessa gällde tilldelningen av ett public service- uppdrag till ett programföretag, programföretagens rätt att erbjuda nya audiovisuella tjänster och lämpliga mekanismer för att undvika överkompensation. Endast i ett fåtal ärenden hade stödsystem för utbyggnad av bredband identifierats som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Kommissionen beslutade i tre ärenden att inget statligt stöd förelåg eftersom Altmark-kriterierna var uppfyllda. Bland dessa tre finns Påverkan från EU:s konkurrensrätt ett fall som gäller bredband i en stadsdel i som kan sägas vara stadens it-centrum. Kommissionen hade där tillåtit stöd.71 Beslutet överklagades till tribunalen som inte ändrade kommissionens beslut.72 Inom hälso- och sjukvårdsområdet handlar de flesta fall enligt kommissionen om klagomål från privata kliniker om stöd till offent- liga sjukhus. Det noteras i dokumentet att en del av klagomålen verkar bygga på missuppfattningar om kraven. De klagande anser ofta att alla som tillhandahåller hälso- och sjukvårdstjänster ska behandlas lika och att det inte vore möjligt att tilldela en tjänste- leverantör fler skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster än en annan. De hävdar dessutom ofta att det inte skulle vara möj- ligt att ersätta ineffektiva tjänsteleverantörer. Bland de sociala tjänsterna och tjänsterna som anordnas av lokala myndigheter lyfts ett beslut från fram om sub- ventionerat boende i som förklarade att det neder- ländska systemet var förenligt med om statligt stöd enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget.73 Ett stort antal klagomål och anmälningar rörande tjänster som anordnas lokalt har kommissionen bedömt inte krävt någon anmälan. 11.4.11 SGEI i andra länder I utredningens uppdrag ingår att översiktligt kartlägga hur tjänster av allmänt ekonomiskt intresse regleras i andra EU-länder. publicerades med stöd av kommissionen en omfatt- ande studie av tjänster av allmänt intresse, ekonomiska och icke ekonomiska, inom unionen och dess då 27 medlemsstater.74 Studien omfattade såväl traditionella tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inom infrastruktur (post, tele, el, gas, transport, vatten, avlopp, värme samt tv och radio) som icke ekonomiska tjänster (offentlig administration och obligatoriskt socialt skydd) men även det som i studien bedömdes som tjänster i gråzonen (hälsovård, utbildning, 71Ärende N 331/2008, Réseau à très haut débit en Hauts-de-Seine (EUT C256, 23.9.2010, s. 1). 72Tribunalens dom i mål T-79/10, Colt Télécommunications mot kommissionen. 73Ärende N 642/2009, Existing and special project aid to Dutch housing corporations (EUT C 31, , s. 6–7). 74European providing (Ceep), Public services in the european union & in the 27 member states, 2010. Påverkan från EU:s konkurrensrätt bostäder, kulturella tjänster etc.). Studien visade att mer än 30 pro- cent av arbetskraften i är sysselsatta med att tillhandahålla tjänster av allmänt intresse och att dessa tjänster omsätter av de samlade bruttonationalprodukterna. Studien visade även att variationen bland medlemsstaterna i fråga om bedöm- ningen av tjänsterna samt hur de finansieras och regleras är stor. Varje medlemsstat har historiskt sett utvecklat sina egna strukturer och reglering av tjänster av allmänt intresse som en del av hur staten är uppbyggd. I , med en stark tradition av förvalt- ningsrätt, är detta inte ett rättsligt koncept utan snarare ett eko- nomiskt. I däremot är begreppet etablerat och klarlagt i rättssystemet. I flera länder som , , , , och är begreppet erkänt i lagstift- ningen men har ingen strukturell roll. Vare sig , , , eller har någon horisontell reglering av tjänster av allmänt intresse. Enligt rapporten finns en horisontell reglering i men i övrigt regleras tjänster av allmänt in- tresse sektorsvis även där. Utredningen har hämtat in uppgifter från , och om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I har frågor om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse aktualiserats främst på det statliga området. I flera fall har man lagstiftat i frågan och i några fall har man använt sig av beslut i statsbudgeten. Bostadsföretag stöds genom myndigheten för att de ska tillhandahålla bra bostäder till rimlig hyra för hyresgäster beroende på behov, inkomst och förmögenhet.75 För att bibehålla fiskebeståndet i finns en reglering när det föreligger ett marknadsmisslyckande på det området.76 Finpro, som kan liknas vid det svenska Business (tidigare ), får stöd för sin verksamhet att främja finska exportföretag.77 När det gäller särskilda tjänster som pekats ut i lagstiftningen kan även nämnas att i kan ålägga en leverantör av isbrytningstjänster med betydande marknadsinflytande att tillhandahålla isbrytnings- tjänster i en situation då tjänsterna inte kan ordnas genom upp- 75Lag om räntestöd för hyresbostadslån och bostadsrättshuslån (604/2001) och lag om under- stöd för förbättring av bostadsförhållandena för grupper med särskilda behov (1281/2004). 76Lag om vilt- och fiskeriforskningsinstitutet (1131/1987). 77Statsrådets förordning om allmänt understöd till sammanslutningar som främjar utrikes- handeln, näringspolitiken och företags internationalisering (1301/2010). Påverkan från EU:s konkurrensrätt När tjänsteleverantören tillhandahåller sådana isbrytningstjänster ska de principer som avses i fördraget om upp- rättandet av Europeiska gemenskapen och som tillämpas på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse följas när ersättningen för tjänsterna bestäms.78 gällde en lag som gav stöd för det finska att i samband med att produktionsverksamhet ombildades till aktiebolag ålägga aktiebolaget att tillhandahålla sjömätnings- och farledshållningstjänster samt tjänster för drift och underhåll av kanaler.79 har också genomfört transparensdirektivet. Lagen reglerar bl.a. insynen i de finansiella förbindelserna mellan finländska offentliga samfund (staten, kommuner och samkommuner m.fl.) och vissa företag. Den ålägger en skyldighet att ha separat redovisning för företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.80 Därutöver har man i en förordning om de förfaranden som ska följas när statligt stöd anmäls till kommissionen.81 För återkrävande av statsstöd finns bestämmelser i lag.82 Inom budgeten har förbätt- ringar av elnätet i norra skett liksom stöd till lotsverk- samhet och navigation i sjöområdet Saimaa. Vissa färjeförbindelser har inom ramen för offentligt upphandlade kontrakt behandlats som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för att undvika över- kompensation när det förelegat naturliga monopol. Finansieringen av TV och radio har också varit föremål för omstruk- turering men i enlighet med kommissionens regler om statsstöd till public service-företag. I behandlas frågor om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse sektorsvis under varje minister. Frågorna aktualiseras inom områden som post, telekommunikation, el, gas, transporter, vatten, avlopp, infrastruktur, sociala bostäder och barnavård. Någon sär- skild reglering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller någon horisontell sådan reglering finns inte i . 7810 a § lagen om fartygs isklasser och isbrytarassistans (1121/2005). 79Lag om temporärt tryggande av de statliga farledstjänsterna (1239/2010). 80Lag om skyldighet att medge insyn i och lämna uppgifter om vissa företags ekonomiska verksamhet (19/2003). 81Statsrådets förordning om de förfaranden som ska följas när statligt stöd anmäls till kom- missionen (89/2011). 82Lag om tillämpning av vissa av Europeiska gemenskapernas bestämmelser om statligt stöd (300/2001). Påverkan från EU:s konkurrensrätt gett ut en guide som finns på webben.83 De franska kommunerna är självständiga och kan själva avgöra i vilken utsträckning de tillämpar reglerna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. har inte heller någon horisontell reglering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utan frågan hanteras sektorsvis. Kommissonen samlar regelbundet in information från medlems- staterna om tillämpningen av artikel 9 i kommissionens beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (SGEI-beslutet).84 lämnade den senaste rapporten den 26 juni 2014.85 Rapporterna publiceras sedan på kommissionens webbplats.86 Där finns specifik information om tillämpningen inom de områden som beslutet avser. 11.4.12 Den senaste utvecklingen av SGEI och statsstöd Bredbandsområdet är ett av de områden inom vilket tjänster av allmänt ekonomiskt intresse aktualiserats. Bredbandsmarknaderna i har utvecklats på skilda sätt. I vissa delar av landet råder konkurrens och någon samhällsinsats behövs inte. I andra delar kan det bli fråga om att samhället be- höver gå in med stöd för att utbyggnad ska kunna komma till stånd. Utrymmet för stöd har beskrivits genom EU:s riktlinjer för statligt stöd på snabb utbyggnad av bredbandsnät (2013/C 25/01).87 Inom ramen för dessa finns möjlighet att åberopa att bredband är en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, SGEI, enligt artikel 106.2. har två notifierade och godkända stödordningar på bred- bandsområdet. Dels har notifierat det nationella stödet till bredband (passiv infrastruktur) inom ramen för landsbygds- programmet, dels har notifierats läns landstings 83http:///webdav/site/sgae/shared/03_Autorites_FR_et_UE/Autres-positions/ Guide_SIEG.pdf. 84Kommissionens beslut (2012/21/EU) av om tillämpningen av arti- kel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersätt- ning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, , s. 3–10, Celex 32012D0021). 85Regeringskansliet, , N2013/1131/MK. 86http://ec.europa.eu/competition/state_aid/overview/public_services_en.html. 87 Kommissionens meddelande (2013/C 25/01) EU :s riktlinjer för tillämpning av reglerna för statligt stöd på snabb utbyggnad av bredbandsnät (EUT C 25, 26.1.2013, s. 1–26, Celex 52013XC0126(01)). Påverkan från EU:s konkurrensrätt stödprogram där kommunerna inom gränser kan söka stödmedel hos för enskilda projekt.88 Kommissionen gav ut nya riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag.89 Syftet är att ge medlemsstaterna råd om hur de kan stödja flygplatser och flygbolag utan att bryta mot om statligt stöd. Vid tiden för samrådet 2013 hade kommissionen cirka 60 öppna ärenden om statligt stöd inom luft- fartssektorn.90 Kommissionen lyfte fram betydelsen av regionala flygplatser för ekonomisk tillväxt och geografisk samman- hållning, särskilt i isolerade, avlägsna och perifera delar av EU, samt uppmanade medlemsstaterna att anmäla nationella stödsystem fram- för att anmäla individuella stöd för enskilda flygplatser.91 I rikt- linjerna konstateras att mindre flygplatser ofta måste förlita sig på offentligt stöd för finansiering av verksamheten och att en stor majoritet av de regionala flygplatserna subventioneras regelbundet av offentliga myndigheter. Det handlar främst om investerings-, drifts- och startstöd. Uppförande och drift av flygplatser liksom flygbolagens verksamhet anses dock som ekonomisk verksamhet. Stöden till dem omfattas därför av reglerna om statligt stöd. I vissa fall kan dock verksamheterna definieras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, SGEI, enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget och målet Altmark, vilket ger utrymme att finansiera dem. Regel- paketet som följde på domen i målet anses tillämpligt för stöd till flygplatser och flygbolag (se avsnitt 11.4.10). Riktlinjerna ger dock särskild vägledning för tillämpningen inom luftfartssektorn.92 Kommuner som äger och driver flygplatser i har sedan de nya riktlinjerna kommit anmält stödordningar till kommissionen. Bland dessa har bl.a. kommun förklarat sitt stöd som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, SGEI. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygds- 88SOU 2013:47 s. 62. 89Kommissionens meddelande (2014/C 99/03) Riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag (EUT C 99, , s. 3–34). 90Kommissionens pressmeddelande, Nytt samråd om statligt stöd för flyget, den 91Kommissionens promemoria “State aid: Commission consults on new state aid rules for airports and airlines – Frequently asked questions”, . 92Kommissionens meddelande (2014/C 99/03) Riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag (EUT C 99, , s. 3–34), punkterna 5, 17, 27, 28, 67 och 68. Påverkan från EU:s konkurrensrätt områden (dir. 2014:4). Utredaren ska undersöka förutsättningarna för ett stöd riktat till kommersiell service och viss offentlig service i de glesbygdsområden i landet som är särskilt sårbara och utsatta. Syftet med stödet är att medborgare och företag i dessa områden också fortsättningsvis ska ha tillgång till en grundläggande nivå av sådan service. Utredningen i glesbygd ska redovisa sitt upp- drag . 11.5Utrymmet för kommunsektorn att ge statsstöd till allmännyttig verksamhet 11.5.1SGEI är ekonomiska tjänster av allmänt intresse Det vedertagna sättet att uttrycka begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är i princip en ordagrann översättning av uttrycket Services of general economic interest. Från det uttrycket är förkortningen SGEI hämtad. Det framstår då som att det all- mänt ekonomiska står emot något särskilt ekonomiskt intresse. Frågan är om det är intresset som är ekonomiskt eller om det är tjänsterna som är ekonomiska? Begreppet tjänster av allmänt eko- nomiskt intresse består enligt utredningens mening av två huvud- delar, nämligen allmänt respektive ekonomiskt. Uttrycket kommer från konkurrensreglerna i fördraget där det ekonomiska sätts främst. Genom att begreppet tjänster av allmänt intresse har lyfts in i EU:s primärrätt i protokoll 26 till EUF-fördraget har det allmänna in- tresset lyfts fram som det centrala. De allmänna tjänsterna består därigenom av dels ekonomiska, dels icke-ekonomiska. Begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skulle därför enligt utred- ningens mening bli mer begripligt om prefixet eller bestämningen av de allmänintressanta tjänsterna sätts först, dvs. att ordföljden ändras till ekonomiska tjänster av allmänt intresse, till skillnad från icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse där prefixet sedan tidi- gare har placerats först.