sou · H3B330 · 2015-03-30 00:00:00 — Nollalternativet i denna konsekvensanalys är att fortsätter med nuvarande nivå av ansträngningar för att få fler farliga flam- skyddsmedel förbjudna i elektronik genom en utvidgning av RoHS-direktivet samt att tillsynen även fortsättningsvis sker enligt nuvarande nivå. Ingen kemikalieskatt på elektronik i detta alternativ. 7.5Antal företag som berörs Enligt Kemikalieinspektionen fanns det cirka 1 300 företag som tillverkade elektronik i samt cirka 4 600 företag som importerar elektronik. Av dessa bedömer Kemikalieinspektionen8 att tillverkar eller importerar sådana varor som är intressanta för deras tillsyn. Detta skulle innebära sammantaget 130 tillverkande företag. Dessa uppgifter kan jämföras med de cirka 2 000 företag som har registrerat sig hos som importörer eller tillverkare av elektronik enligt de bestämmelser som följer av WEEE-direktivet910. Betydligt fler elektronikvaror omfattas av WEEE-direktivet än av utredningens skatteförslag. Utifrån statistik från framgår att 908 företag som är stora, medelstora och små importörer importerar viss elektronik från tredje land för mer än . Dessa företag för ofta även in elektronik till från andra EU-länder. Cirka 1 080 företag och myndigheter importerar från tredje land för ett värde . Utredningen antar att ett lika stort antal, 1 080 företag, inte importerar varor från tredje land men däremot för in elektronik från andra EU-länder för mot- svarande belopp . Sammantaget bedömer utredningen att 130 tillverkande och 908 importerande företag berörs löpande av förslaget medan ytterligare 2 060 importerande företag berörs vid något eller några tillfällen . Företag som importerar viss elektronik för mindre än 10 000 8Kemikalieinspektionens tillsynsplan 2013, Tillsyn 4/13. 9Europaparlamentets och rådets direktiv /19/EU av om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk eller elektronisk utrustning (WEEE). 10Mailkontakt, , , . Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik kronor antas inte lägga ner någon administration utöver den tid som de lägger ner på att exempelvis förtulla sina varor. Årlig import från 3:e land 7.6Administrativa kostnader för företag Beräkningarna utgår från 130 tillverkande företag. Av dessa antas 30 företag vara stora tillverkare och 100 företag vara mindre till- verkare. RoHS-direktivet14, som omfattar samtliga enligt detta förslag skattepliktiga varor, innehåller bestämmelser som innebär att till- verkaren ska ha full kontroll på att vissa ämnen inte finns i produkterna, det vill säga ett fullskaligt kontrollsystem. Den mer- kostnad som tillkommer med förslaget om skatt på viss elektronik är att tillverkaren måste ställa frågor som inte har ställts om olika delar och komponenters innehåll till sina underleverantörer och få in svar från dessa. Tillverkaren kan även behöva göra fler stickprov än på komponenter i de fall där osäkerhet uppstår. Behovet av stickprov antas sjunka två. Kostnaden för ett stickprov är osäker men har uppskattats till per 14Europaparlamentets och rådets direktiv /65/EU av om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik vara, inklusive administration och materialkostnader. Alla 130 till- verkande företag antas vara lagerhållare som kommer att behöva lägga ner tid på dokumentation och inbetalning av skatten . antas lägga ner och små företag . Timpriset är satt till . Både små och stora företag antas få kostnader för att utbilda sin personal 1. Se tabell 7.2 och 7.3. RoHS-direktivet15 föreskriver att importerande företag ska ha god kontroll på innehållet i de varor som importeras. Den kontroll som föreskrivs är främst dokumentationskontroll. Importören ska inte sätta ut varor på marknaden som kan antas innehålla förbjudna ämnen. För att yrka skatteavdrag är det dock förekomsten av andra ämnen i varorna än de ämnen som är förbjudna enligt RoHS- direktivet som importören behöver känna till. Detta innebär att importören, för att kunna yrka skatteavdrag, måste lägga ner mer tid än på dokumentationskontroll och leverantörskontakter. Det innebär även ökade kostnader för stickprovtagningar för importörerna. Behovet av och kostnaderna för stickprov antas sjunka två då både leverantörer och importörer har kommit in i det nya systemet. De företag som importerar varor till ett värde som överstiger antas vara lagerhållare och kommer därmed behöva lägga ner tid på dokumentation och inbetalning av skatten . Större importörer antas lägga ner , medelstora importörer och små importörer . Företag och myndigheter med enstaka importtillfällen antas lägga ner tre tim- mar på administration. Stora, medelstora och små importörer antas få kostnader för att utbilda sin personal 1. Se tabell 7.2 och 7.3. 15 och rådets direktiv /65/EU av om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik SOU 2015:30 Beräkning av administrativa merkostnader för skattskyldiga företag år 1 år 1, kronor Beräkning av administrativa merkostnader för skattskyldiga företag år 2 år 1, kronor Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik Sammantaget blir företagens administrativa kostnader 41 mil- joner kronor år 1 och år 2 och kommande år. Förutom ökade administrativa kostnader förväntas försäljningen, av viss elektronik, i svenska butiker och e-handelsplatser sjunka med cirka 5,5 procent.18 Detta leder till färre arbetstillfällen inom elektronikhandeln. Små företag antas få merkostnader på cirka 1 200 till . Denna kostnad avser i huvudsak utgifter för administration av skatten. antas i huvudsak förlita sig på sina leve- rantörers dokumentation och antas endast i undantagsfall anlita laboratorium för kemisk analys. 7.6.6Beskrivning av hur särskilda hänsyn kan tas till småföretag Små företag är särskilt beroende av att få tydlig information om den nya skatten så att tiden för att administrera den minimeras. Eftersom informationen till övervägande del kommer att efter- frågas från är det viktigt att utbildar sin personal så att de kan svara på dessa frågor. 7.6.7Tidpunkt för införande och behov av informationsinsatser Företagen bör få ta del av de nya skattereglerna, vad som krävs av dem och få information om vad som händer om reglerna inte följs. Företagen kan behöva informationsmaterial om de nya 18 Minskningen blir större än minskningen för den totala försäljningen. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik skattereglerna översatta till olika språk för att kunna skicka ut till sina underleverantörer. 7.7Effekter på försäljning, e-handel, import, export, och tillverkning Utredningen har byggt upp en egen beräkningsmodell för att kunna uppskatta skattens effekter på försäljningen av elektronik som innehåller flamskyddsmedel i olika skatteklasser samt hur för- säljningen av elektronik via olika försäljningskanaler påverkas. Beräkningsmodellen omfattar en rad antaganden. Egenpriselasti- citeten har satts till -1. Detta bygger på en genomgång av artiklar i ämnet. Bland annat en sammanställning gjord av Eisenhauer och Principe19 som visar att egenpriselasticiteten för konsument- elektronik: Telefoner (-0,61), radio- och TV-apparater (-0,71), datortillbehör (-0,74), hushållsmaskiner (-0,84), trådlöst internet (- 1,29) samt datorer (-2,17). Modellen tar även hänsyn till korspriselasticiteten, det vill säga hur försäljningen av en vara påverkas av att andra varor får ett för- ändrat pris. Korspriselasticiteten har antagits vara 1,5. Detta efter- som det är relativt lätt för konsumenten att välja en annan försälj- ningskanal eller en lägre beskattad vara. Både värdet för egenpriselasticiteten och korspriselasticiteten är osäkra och omfattas därför också av en känslighetsanalys i slutet på detta kapitel. Av E-barometern, kvartal 3 2014, framgår att e-handeln av hem- elektronik uppgår till av den totala hemelektronik- handeln. Av E-handeln i Norden20 framgår att av inköpen har gjorts från e-handelsföretag som kunderna uppfattar som utländska. Med detta som utgångspunkt beräknas att av hemelektronikprodukterna säljs via svenska e-handelsföretag medan säljs från utländska e-handelsföretag. Andelen elektronik som hamnar i olika skatteklasser är oklart. 19Eienhauer, . and Principe, . Price Knowledge and Elasticity, in Marketing Science, Vol 12, No.2. Postnord 2014. s. 4. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik stickprovsundersökning visar att av varorna har krets- kort som innehåller brom. Det vanligaste bromerade flamskydds- medlet i kretskort är TBBPA som är reaktivt tillsatt. För andra plastdelar i elektronik ser det annorlunda ut. För att få en bild av situationen har utredningen konsulterat en branschexpert.21 Utifrån detta samt utredningens egen bedömning antas att av varorna kommer att få betala elektronikskatt utan avdrag, 65 pro- cent av varorna antas få betala skatt med rätt till avdrag på av skatten och av varorna antas få rätt till avdrag på skatten . Då det råder osäkerhet om dessa upp- gifter har två alternativa scenarier tagits fram. Se känslighets- analyserna i avsnitt 7.16. Skatten beräknas höja prisnivån med i genomsnitt vid full skatt. Beräkningarna av den genomsnittliga skattenivån utgår från beräkningar som bland annat bygger statistik från för de aktuella varugrupperna. Se bilaga 2 och 4. Tabell 7.4 Sammanställning över värden och antaganden Andel elektronik som får elektronikskatt utan avdrag Andel elektronikskatt som får skatteavdrag Andel elektronik som får skatteavdrag Genomsnittlig skattenivå innan avdrag 7.7.2Minskad försäljning av elektronik Skatten beräknas leda till en minskad försäljning av viss elektronik. Effekten beräknas bli störst för den elektronik som får högst skatt medan den bedöms bli procentuellt lägre för de varor som får lägre skatt. Totalt sett förväntas elektronikförsäljningen gå ner med 4,5 21Muntligt meddelande, , TCO Development. 22Joseph G. Eienhauer, , Price Knowledge and Elasticity, in Marketing Science, 2009, Vol 12, No.2. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik Försäljningen mätt i procent av den ursprungliga totala försäljningen för olika varukategorier efter att skatten införts har beräknats med hjälp av följande formel: , = , ö + , ö ∗ [∆ ∗ + (∆̅̅̅̅ − ∆ ) ∗ ] där A är försäljningsandelen i procent, i anger en viss varukategori, ∆P anger den procentuella prisförändringen (för respektive vara i samt i genomsnitt för samtliga varor) och ε anger elasticiteter (egenpris- respektive korspriselasticiteter). Se även bilaga 3. Tabell 7.5 Beräkning av effekter av skatten på försäljningen av olika varukategorier och försäljningen via olika försäljningskanaler Andel varor som/med: Säljs i svenska butiker Säljs via svensk e-handel Säljs via utländsk e-handel Skatten antas leda till en ökning av e-handeln från länder utanför . Detta beror på att denna handel inte kommer att omfattas av beskattning. Den svenska e-handeln kommer däremot att omfattas av beskattning och antas i stället minska . Beräkning har gjorts med hjälp av formeln i avsnitt 7.7.2. Se även bilaga 3. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik 7.7.4Tillverkning, import och export Den svenska tillverkningen av de aktuella varugrupperna uppgår enligt SCB till för . Av tillverkningen antas gå på export medan antas säljas i och därmed omfattas av skatten. Skatten förväntas minska försäljningen av de inhemskt tillverkade varorna (den inhemska tillverkningen antas ej säljas via utländsk e-handel, därför minskar den kraftigare än genomsnittet). Detta innebär en minskning av den svenska tillverkningen med . Nettoimporten för de aktuella varugrupperna uppgår enligt utredningens beräkningar utifrån SCB:s statistik till . Skatten väntas leda till att konsumtionen av viss elektronik totalt sett går ner . Detta innebär att importen minskar med . Exporten påverkas inte då elektronik som ska exporteras inte kommer att omfattas av beskattning i . Skatten kommer att gynna substitution till varor som innehåller flamskyddsmedel som har mindre skadliga miljö- och hälsoeffekter. Utredningen har försökt undvika så kallad falsk substitution genom att använda sig av så övergripande och breda definitioner att samtliga flamskyddsmedel omfattas av definitionerna. Detta elimi- nerar risken för att ett ämne som liknar ett annat inte omfattas. Dock har beskattningen fått utgå från respektive grupps genom- snittliga skadlighet vilket i enskilda fall kan innebära substitution från ett mindre farligt till ett något farligare ämne. I stort kommer dock skatten styra åt rätt håll. Kemikalieinspektionen föreslås få resurser för att regelbundet utvärdera och föreslå ändringar av skatten och kan i samband med detta föreslå revideringar av definitionerna för vilka ämnen som inte får förekomma för att ge rätt till skatteavdrag. På så sätt finns det en möjlighet att korrigera eventuella skevheter i systemet. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik Även om varje medlemsstat inom EU själv har att besluta om vilka nationella skatter som ska tas ut måste unionsrättsliga hänsyn tas vid utformningen av skatterna. Punktskatter som inte är harmoniserade Inom EU tillämpas harmoniserade bestämmelser om punktskatt för vissa varugrupper, se avsnitt 12.3.1. För dessa varugrupper har meddelats gemensamma bestämmelser i det så kallade punktskatte- direktivet, direktiv /118/EG23. Av artikel 1.3 i punktskatte- direktivet följer att medlemsstaterna får påföra skatter på andra produkter än de varor som omfattas av punktskattedirektivets til- lämpning. Påförande av sådana skatter får emellertid inte leda till gränsformaliteter i handeln mellan medlemsstater. Den skatt som föreslås innebär inte att några gränskontroller ska göras vid gräns mot annan medlemsstat. Den före- slagna skatten innebär inte heller att redovisning och betalning av skatt ska ske i samband med att varor fysiskt passerar gränsen från annan medlemsstat till . Därmed är den föreslagna skatten på viss elektronik enligt utredningens bedömning förenlig med de krav som ställs upp i punktskattedirektivet. Tekniska standarder och föreskrifter Medlemsstaternas skyldighet att till europeiska kommissionen anmäla utkast till tekniska föreskrifter anges i artikel 8 i direktiv /34/EG24. I detta direktiv finns bestämmelser om ett inform- ationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter. Utredningen bedömer att den föreslagna skatten på viss elekt- ronik bör anmälas till europeiska kommissionen enligt ovan 23Rådets direktiv /118/EG av om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv /12/EEG. 24Europaparlamentets och rådets direktiv /34/EG av om ett inform- ationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik nämnda förfarande eftersom bestämmelserna om rätt till avdrag innebär att den som är skattskyldig behöver information om varor- nas innehåll. Det kan avse information som inte är nödvändig för andra ändamål. För att tillgodogöra sig rätten till skatteavdrag kan den som är skattskyldig behöva efterfråga denna information från tillverkare och leverantörer i andra EU-länder. Även om den före- slagna skatten inte ställer upp något krav på att varorna ska åtföljas av viss dokumentation eller information kommer bestämmelserna om avdrag ändå innebära att svenska återförsäljare kommer att efterfråga särskild dokumentation från tillverkare och leverantörer i andra EU-länder. Fri rörlighet och konkurrens Den skatt som föreslås ska betraktas som en sådan intern skatt eller avgift som regleras i artikel 110 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF). Denna artikel har till syfte att säkerställa den fria rörligheten för varor mellan medlemsstaterna på normala konkurrensvillkor. Enligt första stycket i artikel 110 FEUF är det förbjudet för alla medlemsstater att belägga varor från andra medlemsstater med högre interna skatter eller avgifter än vad som gäller för liknande inhemska varor. Denna bestämmelse ska således säkerställa att interna skatter och avgifter blir helt neutrala ur konkurrenssynpunkt mellan nationella varor och importerade varor (se t.ex. domar i mål C-383/01 De Danske , punkt 37 och i mål C-402/09 punkt 35). Utredningens förslag har utformats så att det ska vara objektivt och icke-diskriminerande i förhållande till importerade varor. Detta kommer till uttryck genom att inhemskt tillverkade varor också beskattas och genom att kraven på att redovisa innehållet i varan inte ställs på tillverkaren utanför utan på den som till för in eller importerar varan. (Vidare sätts skattenivåerna inte så högt att de i praktiken innebär ett de facto förbud. Vad gäller de kriterier som kan användas vid utformningen av en skatt eller avgift följer av rättspraxis att gällande unionsrätt inte begränsar medlemsstaternas frihet att upprätta ett differentierat avgiftssystem för vissa varor enligt objektiva kriterier, såsom de råvaror och produktionsmetoder som har använts, även Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik när det är fråga om liknande varor i den mening som avses i artikel 110 första stycket FEUF. Sådana olika beräkningsmetoder är emellertid förenliga med unionsrätten endast om de motiveras av mål som är förenliga med – t.ex. skydd av miljö eller folkhälsa (jämför. t.ex. dom i mål C-213/96, Outokumpu (1998) p. 30–31) och under förutsättning att de inte leder till en situation som direkt eller indirekt gynnar inhemsk produktion. Om det visar sig t.ex. att de högre skattesatserna i huvudsak drabbar importerade produkter kan detta innebära att skatten inte blir godtagbar (jfr t.ex. domar i mål C-90/94, (1997) p. 29–30; och i mål 112/84 Humblot (1985) p. 14–15). Utredningens bedömning är att den föreslagna skatten uppfyller dessa krav. Som framgår av avsnitt 7.1 syftar skatten till att minska tillförseln av farliga ämnen från viss elektronik i människors hem- miljö och därigenom begränsa människors exponering av dessa ämnen. Således motiveras skatten av skyddet för miljö och hälsa vilket är ett med unionsrätten förenligt mål. Kriterierna är objektivt utformade och kopplade till de kemiska ämnen som förekommer i produkterna. Ett max-tak för skatt per vara har utformats för att undvika orimliga skattenivåer. är visserligen en netto- importör av hemelektronik men det finns en viss inhemsk produk- tion som också kommer att beskattas när de säljer varor på den svenska marknaden. Även fördragets bestämmelser om statligt stöd i artikel 107-109 FEUF begränsar medlemsstaternas möjligheter att utforma skatte- system. För att ett statligt stöd ska anses föreligga ska fyra kriterier vara uppfyllda. Stödet ska (1) ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, (2) snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen genom att (3) gynna vissa företag eller viss pro- duktion och (4) påverka handeln mellan medlemsstaterna. Uppfylls inte samtliga dessa kriterier är åtgärden inte ett statligt stöd i unionsrättslig mening och åtgärden är därmed tillåtlig ur ett statsstödsperspektiv. Se avsnitt 12.3.1 för en mera utförlig beskriv- ning av statsstödsreglerna. Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik Utredningen gör bedömningen att den föreslagna skatten på viss elektronik inte innebär ett selektivt gynnande av vissa företag eller viss produktion. Den föreslagna skatten utgör därmed inte ett statligt stöd i unionsrättslig mening. Den föreslagna skatten på viss elektronik har utformats på så sätt att sådana varor som orsakar att vissa farliga ämnen tillförs människors vardagsmiljö ska vara föremål för beskattning. Urvalet bygger på objektiva principer som är kopplade till vilken risk för exponering av farliga ämnen en vara kan tänkas innebära för de som använder den. De kriterier för urval som har använts är: –Att varorna används eller . Varor som används mer sällan innebär en mindre risk för exponering efter- som varorna avger mer ämnen när de används och blir varma. –Att varorna normalt sett förvaras i hemmet. Varor som normalt sett förvaras i förråd eller garage har i normalfallet inte tagits med. –Att varorna innehåller en stor viktandel kretskort. Kretskort står för en stor andel av innehållet av flamskyddsmedel. Varor som behandlar ljud, bild eller stora mängder data har i regel en större andel kretskort än enklare elektroniska produkter. Utredningens förslag till skatt på viss elektronik har utformats så att de varor som möter ovan nämnda kriterier ska omfattas av skatteplikt. Elektronikvaror som i genomsnitt används mer sällan, normalt förvaras i garage eller förråd eller vanligtvis innehåller en mindre mängd kretskort omfattas inte av skatteplikt eftersom de innebär en lägre risk för att de farliga ämnena tillförs människors vardagsmiljö. Inte heller ska andra varor än elektronikvaror omfattas av skatteplikt. Frågan är då om det finns andra varor, än elektronik- varor, som bidrar till exponering av flamskyddsmedel i människors hemmiljö? Stoppade möbler och textilier kan vara behandlade med flamskyddsmedel, men vanligtvis bara om de är avsedda att användas i offentliga miljöer.25 Detta innebär att möbler och textilier som behandlats med flamskyddsmedel i normalfallet inte hamnar i bostäder. Därmed innebär flamskyddsmedel i möbler och textilier en Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik lägre risk för att farliga ämnen tillförs människors vardagsmiljö än flamskyddsmedel i elektronik. Samtliga varor som omfattas av skatteplikt likabehandlas vid til- lämpningen av den föreslagna skatten. Alla företag som tillverkar och säljer sådana varor behandlas också lika vid tillämpningen av den föreslagna skattelagstiftningen. Andra varor omfattas inte av beskattning enligt den föreslagna skatten på viss elektronik eftersom de inte uppfyller ovan nämnda kriterier och därmed innebär en lägre risk för att de farliga ämnena tillförs människors vardagsmiljö. Att andra varor inte omfattas av beskattningen innebär således inte att det införs ett undantag från skattens tillämpning. Den föreslagna skatten innebär därmed inte ett selektivt gynnande av företag som tillverkar och säljer andra varor. Även inom finns ett förbud i artikel III 1994 (Allmänna tull- och handelsavtalet) om att belägga import- erade varor med högre interna skatter eller avgifter än de som gäller för liknande inhemska produkter. Utredningen anser att den föreslagna skatten inte strider mot detta förbud. Den föreslagna skatten har utformats på så sätt att inhemskt tillverkade varor och importerade varor belastas med lika hög skatt. 7.10Påverkan på de offentliga finanserna En kemikalieskatt skulle resultera både i ökade intäkter i form av skatteintäkter, och i form av ökade administrativa utgifter, för det offentliga. Skatteintäkterna beräknas uppgå till . Beräkningarna utgår från statistik från för de aktuella KN-nummer som omfattas av skatten. Försäljningen av dessa varor har beräknats genom att export av varor från har dragits bort från import och tillverkning varor. Underlaget för beräk- ningarna kommer från SCB. Se bilaga 4. Dessa siffror kan fluktuera Konsekvensanalys – skatt på viss elektronik något över åren. Det kan även finnas brister i SCB:s data. Ingen känslighetsanalys har gjorts för denna effekt men allmänt kan sägas att 2016 skulle ligga över försälj- ningen så ska intäkterna räknas upp . I ett andra steg har siffrorna delats upp i fyra kategorier: För- säljning av vitvaror till hushåll respektive företag samt försäljning av övrig elektronik till hushåll respektive företag. För att få fram andelen som har sålts till företag respektive hushåll har antaganden för respektive KN-nummer gjorts. Exempelvis antas av alla vitvaror, av alla spelkonsoler samt av alla datorer säljas till hushåll. Se bilaga 4. I ett tredje steg antas hur stor andel av varornas vikt som kom- mer att omfattas av skatten, det vill säga ligger under skattens tak på för vitvaror och för övrig elektronik. Vilka antaganden som har gjorts för respektive KN-nummer framgår av bilaga 4.