sou · H3B343 · 2015-04-01 00:00:00 — De länsstyrelser som ingår i , Södra och Norra vattendistrikt ska genom att vidareutveckla sitt arbete med samordning och stödjande insatser förbättra förutsättningarna för kommuner och fastighetsägare att minska utsläppen från enskilda avlopp. Återrapporteringskravet till mål 3 var att Länsstyrelserna skulle översiktligt redovisa viktigare insatser. Länsstyrelserna skulle särskilt redovisa –insatser och resultat när det gäller att samordna och integrera vattenmiljöarbetets olika delar, –en sammanställning av vattenmyndigheternas insatser i respektive vattendistrikt. Beträffande tillsyn och vägledning avseende enskilda avlopp samt tillsyn enligt 6 § lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster ska de länsstyrelser som ingår i , Södra och Norra vattendistrikt rapportera till enligt verkets anvisningar. Verksamhetsgrenens mål 4 var att länsstyrelserna ska bidra till att delmålen om efterbehandling av förorenade områden nås. Länsstyrelserna ska särskilt verka för att andelen privatfinansierade åtgärder när det gäller efterbehandling av förorenade områden ökar. Återrapporteringskravet till mål 4 var att länsstyrelserna översiktligt skulle redovisa viktigare insatser. Övrig åter- rapportering till verksamhetsgrenen var beträffande områdesskydd, skötsel av skyddade områden, restaurering av vattendrag, kalkning och efterbehandling av förorenade områden skulle länsstyrelserna rapportera till i enlighet med verkets anvisningar. Det regionala mål- och uppföljningsarbetet samt resultat- bedömning angående miljökvalitetsmålen skulle redovisas till inom . I regleringsbrevet hade samtliga länsstyrelser följande gemensamma återrapporteringskrav under rubriken , miljö- och hälsoskydd. Återrapporteringskravet innebar att läns- styrelserna skulle verka för att de av beslutade miljökvalitetsmålen med tillhörande delmål och de sektorsmål som har beslutats inom särskilda politikområden såsom landsbygds- politiken, livsmedelspolitiken, kulturpolitiken, skogspolitiken och transportpolitiken nås. Länsstyrelserna ska i bred förankring i länet utveckla regionala åtgärdsprogram för att nå miljökvalitetsmålen och i övrigt bedriva det regionala mål- och uppföljningsarbetet så att det ger underlag för ett sektorövergripande miljöarbete inom och länet. Länsstyrelserna skulle översiktligt redovisa viktigare insatser inom området. –verka för att miljömålsarbetet, inklusive arbetet med naturvård, fiskevård, kulturmiljövård, friluftsliv samt natur- och kultur- turism, samordnas med det regionala utvecklingsarbetet och med arbetet förenergiomställning, –verka för att samordningen mellan miljömålsarbete, tillsyns- arbete och miljöövervakning utvecklas, samt- påbörja arbete med regionala landskapsstrategier med utgångspunkt i Natur- vårdsverkets vägledning. Länsstyrelserna skulle särskilt redovisa –insatser och resultat när det gäller att samordna miljö- målsarbetet, inklusive arbetet med naturvård, fiskevård, kulturmiljövård, friluftsliv och natur- och kulturturism, det regionala utvecklingsarbetet, regionala landskapsstrategier och med arbetet för energiomställning, –insatser för att utveckla arbetsformerna för samordning avmiljö- målsarbete med miljötillsynsarbete och miljöövervakning, samt –väsentliga insatser rörande minskade risker vid användning avbekämpningsmedel inom jordbruks- och trädgårdsnäringen, minskadeväxtnäringsförluster, bevarande av biologiskt mångfald och för utveckling av ekologisk produktion. Enligt regleringsbrevet under rubriken mål och åter- rapporteringskrav skulle länsstyrelserna i fråga om miljömålsarbetet verka för att de av beslutade miljökvalitetsmålen nås. Länsstyrelserna skulle i bred förankring i länet utveckla regionala åtgärdsprogram för att nå miljökvalitetsmålen och i övrigt bedriva det regionala mål- och uppföljningsarbetet så att det ger underlag för ett sektorövergripande miljöarbete inom och länet. Länsstyrelserna skulle översiktligt redovisa viktigare insatser inom området. Länsstyrelserna skulle särskilt redovisa: –insatser och resultat när det gäller att samordna miljö- målsarbetet, inklusive arbetet med naturvård, fiskevård, kulturmiljövård, friluftsliv och natur- och kulturturism, det regionala utvecklingsarbetet, regionala landskapsstrategier och med arbetet för energiomställning, –insatser för att utveckla arbetsformerna för samordning av miljömålsarbete med miljötillsynsarbete och miljöövervakning, –väsentliga insatser rörande minskade risker vid användning av bekämpningsmedel inom jordbruks- och trädgårdsnäringen, minskade växtnäringsförluster, bevarande av biologiskt mång- fald och för utveckling av ekologisk produktion, samt –viktigare insatser i arbetet med att andelen privatfinansierade åtgärder när det gäller efterbehandling av förorenade områden ska öka.- Mål och återrapporteringskrav om miljömålssystemet i reglerings- brevet innebar att länsstyrelserna skulle svara för den regionala samordningen av arbetet med miljökvalitetsmålen. Det innebar bl.a. att i bred förankring i länet utveckla regionala åtgärdsprogram för att nå generationsmålet och miljökvalitets- målen. Länsstyrelserna skulle översiktligt redovisa insatser för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Länsstyrelserna skulle särskilt redovisa: –viktigare insatser inom de miljöpolitiskt prioriterade områdena: klimat, havsmiljö (i berörda län), biologisk mångfald samt giftfri miljö, –viktigare insatser i arbetet med att andelen privatfinansierade åtgärder när det gäller efterbehandling av förorenade områden ska öka. Mål och återrapporteringskrav om miljömålssystemet i regleringsbrevet innebar att länsstyrelserna skulle utveckla och genomföra regionala åtgärdsprogram i bred förankring i länet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Arbetet med åtgärdsprogrammen skulle översiktligt redovisas. Länsstyrelserna skulle särskilt redovisa viktigare insatser inom de miljöpolitiskt prioriterade områdena: klimat, havsmiljö (i berörda län), biologisk mångfald samt giftfri miljö. Mål och återraporteringskrav om miljömålssystemet i regleringsbrevet innebar att länsstyrelserna skulle utveckla och genomföra regionala åtgärdsprogram i bred förankring i länet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Arbetet med åtgärdsprogrammen skulle översiktligt redovisas. I regleringsbrevet hade inte länsstyrelserna något återrapporteringakrav om miljömålssystemet. I regleringsbrevet däremot fanns ett återrap- porteringskrav inom miljömålssystemet som innebar att länsstyrelserna i årsredovisningarna ska redovisa hur de a)integrerar arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen i den övergripande verksamhetsplaneringen, b)stödjer och stimulerar åtgärder i kommuner och näringsliv i länet, samt använder de regionala åtgärdsprogrammen för att åstadkomma a) respektive b). Återrapporteringskravet är en fördjupning inom ramen för den bredare redovisningen av länsstyrelsernas uppdrag inom miljö- målssystemet enligt instruktionen. , och ingår inte i gruppen miljömålsmyndigheter men har haft och har fortfarande viktiga uppgifter i förhållande till miljömålen. omfattades av 7 § i verksförordningen (1995:1322) vilket innebar att chef skulle beakta de krav som ställdes på verk- samheten när det gäller /---/ en ekologiskt hållbar utveckling /---/. nu gällande instruktion148 trädde i kraft . I denna instruktion finns en uppgift med anknyt- ning till miljökvalitetsmålen. Enligt instruktionens 2 § ska ta fram beslutsunderlag som bidrar till en god samhällsplanering, till att minska sårbarheten i samhället och till att miljökvalitetsmålen nås. I samtliga regleringsbrev åren 2003–2008 låg verksamhet inom politikområdet Miljöpolitik och inom verksamhetsområdet och underlag för miljöarbete. var målet för politikområde Miljöpolitik att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Målet för verksamhetsområdet och underlag för miljö- arbete var att genom forskning, uppföljning och analys ta fram den kunskap som behövs för att genomföra och förnya insatser för att nå miljökvalitetsmålen. Målet för verksamhetsgrenen Infrastruktur och beslutsunderlag för samhällsplanering var 2003–2008 att ska genom att till- handahålla meteorologiskt, hydrologiskt och oceanografiskt underlag för åtgärder och uppföljning bidra till att miljökvalitetsmålen uppfylls. Återrapporteringskravet till målet för verksamhetsgrenen var att skulle redovisa hur institutet bidragit till att miljö- kvalitetsmålen uppfyllts. I regleringsbrevet återkom samma mål och återrappor- teringskrav. 148 Förordningen (2009:974) med instruktion för . I regleringsbreven –2015 hade inte haft något mål/återrapporteringskrav/uppdrag om miljömålen. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande – Formas Formas omfattades inte av 7 § i verksförordningen. Formas har inte, vare sig i den nuvarande eller i tidigare instruktioner, någon uttalad uppgift inom ramen för miljömålssystemet. Dock hade Formas – regleringsbrevet – ett uppdrag som innebar att Formas skulle redovisa en kunskapsöversikt över forskning om biologisk mångfald som relaterade till de av riks- dagen fastställda miljökvalitetsmålen med tillhörande delmål samt till de internationella åtaganden har gjort. omfattades av 7 § i verksförordningen (1995:1322) vilket innebar att chef skulle beakta de krav som ställdes på verksamheten när det gäller /---/ en ekologiskt hållbar utveckling /---/. har inte någon särskild uppgift att verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska nås. I Konjunk- turinstitutets nuvarande instruktion149 införde regeringen en ändring150 som innebar att institutet enligt p. 5 i 1 § fick en ny uppgift med anknytning till miljökvalitetsmålen som innebar att göra miljöekonomiska analyser, utvärdera den ekonomiska politikens kort- och långsiktiga effekter på mål för miljökvalitet och på en i övrigt miljömässigt hållbar utveckling, pröva olika strategier för att nå dessa mål samt utveckla miljöekonomiska modeller. 149Förordningen (2007:759) med instruktion för . Vid samma tillfälle beslutade regeringen att skulle ha ett rådgivande organ – vetenskapligt råd. Det vetenskap- liga rådet ska enligt § 4a bistå myndigheten i frågor om metoder och relevanta modeller när det gäller myndighetens miljöekonomiska verksamhet samt den ekono- miska politikens lång- och kortsiktiga effekter på mål för miljökvalitet och på en i övrigt miljömässigt hållbar utveckling. I ytterligare en ändring151 till instruktion som trädde i kraft fick i uppgift att även göra samhällsekonomiska analyser, som ska omfatta miljö- och klimatpoli- tiska styrmedel, och andra miljöekonomiska analyser av relevans för svensk miljö- och klimatpolitik. I regleringsbreven –2013 hade inte något mål/återrapporteringskrav/uppdrag om miljömålen. – under rubriken mål och återrapporteringskrav – i uppdrag att i genomföra arbetet med den årliga rapporten om miljöpolitikens samhällsekonomiska aspekter i samråd med . Rapporten skulle bland annat behandla den ekonomiska politikens kort- och långsiktiga effekter på miljökvalitetsmål och på en i övrigt miljömässigt hållbar utveckling. 151 SFS 2013:280. Till avsnitt 6 – Exempel på författningar Bilaga till avsnitt 6 .......................................................... 1.1Förordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala 1.2 Laponiaförordningen (2011:840).......................................... 1.3Förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statsbidrag för sådant 1.4Förordningen (2010:2008) om statsbidrag till 1.5Lagen (2010:1539) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen 1.6Förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala 1.7 Viltskadeförordningen (2001:724) ....................................... 1.8Förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag ............................................................... 1.9 Förordning (1998:1343) om stöd till fiskevården................ 1.1Förordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt 1 § Enligt denna förordning får, i mån av tillgång på medel, statliga bidrag ges till kommuner för åtgärder i naturvårdsprojekt som bi- drar till att nå det generationsmål för miljöarbetet och de miljö- kvalitetsmål som har fastställt. 1.kunskapsuppbyggnad som syftar till att skapa underlag för fram- tida åtgärder inom naturvård och därmed sammanhängande friluftsliv, 2.framtagande av underlag i form av kommunala naturvårds- program för genomförande av åtgärder inom naturvård och därmed sammanhängande friluftsliv, 3.områdesskydd för att skydda värdefull natur, särskilt sådana natur- eller kulturreservat som kommunen beslutar om med stöd av 7 kap. , 4.vård och förvaltning av områden, naturtyper eller bestånd av arter som bedöms värdefulla från naturvårdssynpunkt, inklusive åt- gärder som syftar till att främja friluftsliv och liknande nyttjande av naturområden, 5.restaurering av områden, naturtyper eller bestånd av arter som bedöms värdefulla från naturvårdssynpunkt, eller 6.information, folkbildning och annan kunskapsspridning om naturvård och därmed sammanhängande friluftsliv. 2 § Bidrag får ges till flera kommuner gemensamt, om det bedöms lämpligt och bidraget avser projekt med åtgärder inom samtliga dessa kommuner. 3 § Bidrag får avse högst av kostnaden för projektets bidragsberättigade åtgärder. 4 § Bidrag får inte ges till vinstdrivande verksamheter. Bidrag får inte avse åtgärder 1.som påbörjats innan bidraget har beviljats, 2.som följer av skyldigheter i lag eller annan författning, eller 3.för vilka stöd har beviljats enligt förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. 5 § Frågor om bidrag enligt denna förordning prövas av länsstyrel- sen i det län där projektet huvudsakligen avses att genomföras. 6 § En ansökan om bidrag ska innehålla en redogörelse för 1.vilken eller vilka kommuner som ansöker om bidraget, 2.vilket eller vilka resultat som avses med projektet och vilka åt- gärder och metoder som avses att användas för att nå resultaten, 3.hur projektet bidrar till att nå generationsmålet för miljö- arbetet och ett eller flera av de miljökvalitetsmål som har fastställt, 4.projektets samband med kommunens eller kommunernas över- gripande arbete med folkhälsa, regional utveckling, turism, areella näringar, kulturmiljö, friluftsliv och andra verksamhetsområden med betydelse för naturvården, 5.hur projektet beaktar lokal delaktighet och hur samarbete med lokala aktörer är avsett att ske inom projektet, 6.hur projektet kommer att bidra till ett varaktigt och lång- siktigt naturvårdsarbete inom kommunen eller kommunerna, 7.den tidsplan som avses att gälla för de åtgärder som omfattas av projektet, 8.de beräknade kostnaderna för de åtgärder som omfattas av projektet och hur stor andel av dessa kostnader som bidrag söks för, 9.om projektet omfattar åtgärder för vilka stöd har sökts eller beviljats enligt förordningen (2007:481) om stöd för landsbygds- utvecklingsåtgärder. 7 § När prövar en ansökan om bidrag ska den särskilt beakta hur väl åtgärderna med hänsyn till projektets totalkostnad är ägnade att från naturvårdssynpunkt uppfylla det resultat som avses med projektet. 8 § Om beslutar att ge bidrag ska den preliminärt be- stämma bidragets storlek och besluta om utbetalningen av bidraget. ska förena ett bidragsbeslut med de villkor som be- hövs med hänsyn till bidragets syfte och i beslutet ange vilket resul- tat som måste uppnås för att sökanden ska få rätt till hela bidraget. Om bidraget avser ett flerårigt projekt ska utbetalningen av bi- draget fördelas över åren. Högst av det totala bidraget får betalas ut innan pro- jektet har slutrapporterats. 9 § En kommun ska som den har utfört åtgärder inom ett projekt för vilket bidrag beviljats upprätta en verksamhetsrapport och lämna in den till . I verk- samhetsrapporten ska redovisas 1.hur tidsplanen följts för varje åtgärd som omfattas av projek- 2.vilka effekter från naturvårdssynpunkt som åtgärderna har medfört, 3.hur de villkor som angetts i bidragsbeslutet har uppfyllts och 4.hur projektet fortsättningsvis är avsett att följas upp. 10 § En kommun som beviljats bidrag ska efter att projektet har genomförts upprätta en slutrapport och lämna in den till länsstyrel- sen. I slutrapporten ska redovisas 1.projektets initiala och långsiktiga effekter från naturvårds- synpunkt, 2.hur de villkor som angetts i bidragsbeslutet har uppfyllts, 3.kostnaden för varje åtgärd som omfattas av projektet och 4.hur den återstående uppföljningen och utvärderingen av pro- jektet är avsedd att genomföras. 11 § När slutrapporten har lämnats in, ska slutligt be- stämma bidragets storlek. ska till Naturvårds- verket lämna in en sammanställning av de slutrapporter som mot- tagits och de slutliga bidrag som bestämts . 12 § får besluta att ett utbetalt bidrag helt eller delvis ska återbetalas om 1.en åtgärd som omfattas av projektet i väsentliga avseenden avviker från villkor som avses i 8 § första stycket, 2.en åtgärd som omfattas av projektet inte har genomförts eller inågot väsentligt avseende har ändrat inriktning utan medgivande, 3.bidraget har beviljats till följd av att sökanden lämnat oriktiga eller ofullständiga uppgifter eller bidraget getts med felaktigt eller för högt belopp och detta orsakats av sökanden på annat sätt, eller 4.bidraget har getts med felaktigt eller för högt belopp och sökan- den skäligen borde ha insett detta. 13 § ska fortlöpande följa utvecklingen i länet i fråga om projekt för vilka bidrag getts enligt denna förordning. 14 § beslut enligt denna förordning får inte överkla- gas. 15 § får meddela föreskrifter om tid för ansökan om bidrag enligt denna förordning. får även med- dela föreskrifter om den närmare utformningen av ansökan och rapporter enligt denna förordning. 1.2Laponiaförordningen (2011:840) 1 § Denna förordning är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § rege- ringsformen. 2 § Med Laponiatjuottjudus avses i denna förordning en ideell fören- ing som har bildats för förvaltning av världsarvet Laponia och som består av samebyarna Báste cearru, , Jåhkågasska tjiellde, Luokta-Mávas, Sierri, Sirges, Tuorpon, Udtja och Unna tjerusj samt i , , kom- mun och kommun. 3 § i får i fråga om världsarvet Laponia överlåta till Laponiatjuottjudus att 1.förvalta och sköta de nationalparker och naturreservat som ingår i Laponia enligt den skötselplan och de föreskrifter som gäller för parkerna och reservaten samt enligt den förvaltningsplan som i enlighet med rikt- linjer har tagits fram för Laponia, 3.sprida kunskap och information om de värden som ligger till grund för världsarvsutnämningen samt om de nationalparker och naturreservat som ingår i Laponia, och 4.i enlighet med skötselplanen och förvaltningsplanen a)svara för att de byggnader och anläggningar för det rörliga fri- luftslivet som finns inom Laponia används på ett sätt som är fören- ligt med ändamålet med Laponia, b)underhålla och sköta de delar av fjälledsystemet som finns inom Laponia, och c)underhålla, sköta och utveckla anläggningar och byggnader för det rörliga friluftslivet samt övrig verksamhet inom Laponia. 4 § Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får inte överlåtas enligt 3 §. 5 § Om Laponiatjuottjudus har åtagit sig att utföra de uppgifter som anges i 3 §, ska Laponiatjuottjudus till redovisa 1.hur uppgifterna har utförts, 2.hur förvaltnings- och skötselplanen har uppfyllts, 3.föreningens förvaltning och räkenskaper, inklusive revisionsberättelsen, och 4.de behov av utveckling av förvaltningen som har identifierats och förslag på hur dessa behov kan tillgodoses. 6 § ska till regeringen lämna en sammanfattning av Laponiatjuottjudus redovisning enligt 5 §. 1.3Förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statsbidrag för sådant avhjälpande 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om behovet av att avhjälpa föroreningsskador som avses i 10 kap. . Statsbidrag får ges enligt förordningen till åtgärder för avhjälp- ande av sådana skador som avses i 10 kap. 1 § första stycket miljö- balken. Nationell plan och rapportering om avhjälpande av föroreningsskador 1 a § ska upprätta en nationell plan för avhjälp- ande av föroreningsskador. I planen ska prioritetsordningen för av- hjälpande av föroreningsskador anges. Planen ska utgöra utgångs- punkten vid prövningen av ansökningar om bidrag enligt denna för- ordning. ska vid behov uppdatera planen. 1 b § ska till rege- ringen ge in en lägesbeskrivning av arbetet med att avhjälpa sådana föroreningsskador som avses i 10 kap. . 2 § I den utsträckning det finns medel får bidrag lämnas till 1.undersökning i syfte att utreda om det har uppstått en för- oreningsskada, 3.den utredning som behövs för att avhjälpandeåtgärder ska kunna genomföras, 4.åtgärder som på grund av föroreningar behövs för att avhjälpa skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön eller för att förebygga, hindra eller motverka att sådan skada eller olägenhet upp- står, och 5.uppföljning och utvärdering av avhjälpandeåtgärder. 3 § Bidrag enligt 2 § 2 får lämnas endast om det finns särskilda skäl. Bidrag enligt 2 § 3–5 får lämnas endast om 1.ansvar enligt eller äldre lagstiftning att utföra eller bekosta sådan verksamhet inte kan utkrävas eller endast kan utkrävas delvis, 2.den eller de som är ansvariga för att bekosta sådan verksamhet inte kan betala, eller 3.det finns synnerliga skäl. 4 § Från det bidragsbelopp som följer av 2 och 3 §§ ska avräknas eventuell ersättning som en fastighetsägare är skyldig att betala en- ligt 10 kap. 9 § eller motsvarande äldre bestämmelser på grund av värdeökning som uppkommit till följd av bidrags- berättigat avhjälpande. Förordning (2009:1526). 5 § Ansökan om bidrag görs hos av . Om ett skadat område är beläget i flera län, är det i det län där huvuddelen av området är beläget som ska lämna in an- sökan. 6 § Av ansökan ska det framgå vilken eller vilka åtgärder i 2 § 1–5 som ansökan avser. Om ansökan avser bidrag till avhjälpandeåtgärder, uppföljning och utvärdering enligt 2 § 4 eller 5 ska den innehålla 1.en motiverad ansvarsbedömning enligt 3 §, 2.en beskrivning av vilka hälso- och miljörisker som förorenings- skadan innebär, 3.en beskrivning av föreslagen utredning eller föreslagna avhjälp- andeåtgärder samt åtgärdsmål, 6.ett förslag till huvudman för avhjälpandet, 7.uppgift om hur prioriterar att åtgärder vidtas beträffande föroreningsskadan jämfört med andra föroreningsskador inom länet, och 8.en beskrivning av hur uppföljning och utvärdering av avhjälp- andeåtgärderna ska genomföras. 6 a § Om ansökan avser kostnader för avhjälpande som uppkom- mer med anledning av att den myndighet som är tillsynsmyndighet enligt miljötillsynsförordningen (2011:13) har begärt verkställighet enligt 26 kap. 17 § eller meddelat beslut om rättelse enligt 26 kap. 18 § , ska ansökan innehålla 1. samtliga förelägganden som meddelats verksamhetsutövaren avseende den aktuella föroreningsskadan, 2.uppgift om huruvida avhjälpandet brådskar och de omstän- digheter som i så fall gör att avhjälpandet brådskar, 3.en beskrivning av vilka hälso- och miljörisker som förorenings- skadan kan innebära, 4.en beskrivning av de avhjälpandeåtgärder som vidtagits eller avses att vidtas, 5.en kostnadskalkyl, och 6.en beskrivning av hur uppföljning och utvärdering av avhjälp- andeåtgärderna avses att genomföras. 7 § får begära att lämnar in de ytter- ligare uppgifter som behövs för prövningen av bidragsansökan. 8 § När ansökan om bidrag prövas ska man beakta förorenings- skadans farlighet, föroreningsnivån, spridningsriskerna, omgivning- ens känslighet och skyddsvärde samt den samlade risk som föroren- ingsskadan innebär för människors hälsa eller miljön. Ett bidrag ska främst avse föroreningsskador som innebär 1.ett hot mot människors hälsa, mot naturområden med stora skyddsvärden eller mot betydande vattenförsörjningsintressen, eller