sou · H3B316 · 2015-03-10 00:00:00 — 2.organisera kontinuerligt erfarenhetsutbyte, 3.öka kunskapsutvecklingen om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt genom ett programråd för forskningsfrågor, 4.utarbeta en handlingsplan som följs upp och redovisas till regeringen. Myndighetschefen är rådets ordförande. Myndigheten ansvarar för sekretariatsfunktionen i rådet. Rådet ska upprätta en arbetsordning. Regeringen utser de organisationer som ska finnas representerade i rådet. Kunskapen hos myndigheter och andra aktörer i innovationssystemet behöver öka om vilka insatser de olika aktörerna gör som har betydelse för individer och företags hantering av immateriella tillgångar. Regeringen bör därför inrätta ett Råd för immateriella till- gångar vid PRV. Rådet ska vara ett forum för myndigheter, statliga bolag och andra aktörer i innovationssystemet att utbyta erfarenheter och information sinsemellan. Rådet ska även samråda med andra myndigheter utöver de som är direkt representerade, samt med företrädare för näringsliv, konsumenter och andra intressenter. Rådet bör vara placerat vid PRV, som ansvarar för ordförandeskap och sekretariat. Rådet bör upprätta en arbetsordning och en årlig handlingsplan för sitt arbete. Rådet kan ha arbetsgrupper under sig, till exempel för frågor inom upphovsrätt, piratkopiering eller kreativa näringar. En uppföljning av rådets arbete bör redovisas till regeringen i PRV:s årsredovisning. Utredningens bild är att kunskapen om immateriella tillgångar behöver höjas hos aktörer i innovationssystemet. Det finns också ett behov av att förbättra koordineringen mellan aktörerna, vilket bl.a. lyftes fram i PRV och kartläggning och analys av det offentliga stödsystemet för hantering av företags immateriella tillgångar.4 Genom att inrätta ett Råd för immateriella tillgångar anser utredningen att aktörernas framtida satsningar kommer bygga på ett bättre kunskapsunderlag och att de i ökad utsträckning kan koordineras sinsemellan. Rådet skulle också ge regeringen ett brett forum för att fånga upp trender, följa internationell utveckling och för att analysera framväxande behov. Det blir därmed ett verktyg för att lyfta fram goda exempel och kontinuerligt identifiera och analysera behov av statliga insatser inom det immaterialrättsliga området. 4 PRV och . Det offentliga stödsystemet för hantering av företags immateriella tillgångar. 8.4Förstärk kunskapsutvecklingen om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt Förslag: Regeringen bör inrätta ett Programråd för forskningsfrågor inom Rådet för immateriella tillgångar. Programrådets uppgift bör vara att stimulera forskning i gränsytan mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt, samt att sprida resultaten. I programrådet bör det finnas företrädare för akademi, myndigheter och näringsliv. Programrådet bör bidra med till forskning inom området. Kunskapen om vilken betydelse immateriella tillgångar har för innovation och ekonomi bör förstärkas för att utveckla det underlag som politiska och affärsmässiga beslut fattas på. behöver också stark egen forskning inom området för att kunna koppla upp sig mot internationella miljöer och ta del av internationell kunskapsutveckling. Utredningen föreslår därför att det inrättas ett Programråd för forskningsfrågor vid Rådet för immateriella tillgångar hos PRV. Programrådets uppgift bör vara att stimulera forskning om kopplingarna mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt. Regeringen bör utse programrådets ledamöter och ordförande. I rådet bör det finnas företrädare för akademi, myndigheter och näringsliv. Ansökningar bör bedömas utifrån vetenskaplig kvalitet och relevans för samhället. Programrådet bör ge en rekommendation om vilka ansökningar som ska beviljas, varefter generaldirektören för fattar beslut om vilka projekt som ska tilldelas forskningsmedel. Möjligheten att använda kompetens och erfarenhet av att administrera forskningsprogram bör undersökas, i syfte att driva programmet så effektivt som möjligt. Programrådet bör bidra med till forskning inom området. föreslås medlen tas ifrån anslag. Därefter föreslås att finansiering tilldelas i en kommande proposition inom forskning och innovation, som en ökning av PRV:s anslag. 8.5Betona betydelsen av immateriella tillgångar i styrdokument för vissa myndigheter och statliga bolag Förslag: Skrivningar om hantering av immateriella tillgångar bör föras in i ett antal myndigheters instruktioner och statliga bolags ägardirektiv enligt följande: ska bidra till att de företag som bolaget stöttar tar till vara värdet av sina immateriella tillgångar. ska bidra till att värdet av immateriella tillgångar som skapas med stöd av myndighetens verksamhet tas till vara. Formas ska bidra till att värdet av immateriella tillgångar som skapas med stöd av rådets verksamhet tas till vara. Forte ska bidra till att värdet av immateriella tillgångar som skapas med stöd av rådets verksamhet tas till vara. ska bidra till att värdet av immateriella tillgångar som skapas med stöd av myndighetens verksamhet tas till vara. Business ska bidra till att värdet av immateriella tillgångar som skapas med stöd av rådets verksamhet tas till vara. ska bidra till att värdet av immateriella tillgångar som skapas med stöd av institutens verksamhet tas till vara. Ett flertal myndigheter och statliga bolag behöver aktivt arbeta för att professionalisera hanteringen av immateriella tillgångar i den verksamhet de stöttar och finansierar. Utredningen föreslår att regeringen i instruktioner och ägardirektiv understryker vikten av att myndigheter och statliga bolag bidrar till att immateriella tillgångar hanteras systematiskt och professionellt. För forskningsfinansiärerna bör ett första steg vara att utarbeta planer för hantering av immateriella tillgångar, i enlighet med förslag 8.11.1. bör ha målet att värdet av immateriella tillgångar som skapas i landet ska öka, och att offentliga aktörer ska ha bättre förståelse för immaterialrätt och hantering av immateriella tillgångar. berör långt fler myndigheter och statliga bolag än de som är direkt verksamma inom den immaterialrättsliga sfären. Utredningen har tidigare beskrivit behovet av att öka medvetenheten om dessa frågor, och bedömer att de inte är tillräckligt uppmärksammade inom myndigheter och statliga bolag. För att lyfta området anser utredningen att regeringen behöver specifikt uttrycka att myndigheter och statliga bolag aktivt ska arbeta för att immateriella rättigheter hanteras systematiskt och professionellt inom de verksamheter som aktörerna finansierar och stöttar. I detta arbete finns internationella exempel att hämta. T.ex. har och sammanställt verktyg och strategier från olika länder som kan tjäna som inspiration. Utredningen vill särskilt lyfta fram vikten av att har djup kompetens inom området. uppdrag är att bidra till hållbar tillväxt och innovation genom att förbättra möjligheterna att utveckla konkurrenskraftiga företag såväl nationellt som globalt. I takt med att immateriella tillgångar spelar allt större roll för företagens konkurrenskraft och värdeskapande behöver kunna ge företagen kvalificerad affärsstrategisk rådgivning kring hur företagen kan hantera dessa tillgångar, integrerat med sin övriga rådgivning. Utredningen bedömer att behöver förstärka erbjudandet av sådan kompetens. I det sammanhanget är det av intresse att studera hur Innovasjon har byggt upp en enhet med personer som är dedikerade rådgivare inom frågor som gäller immateriella tillgångar, och som kan stötta organisationens övriga affärsrådgivare ute i landet. ska dock inte bygga upp intern kompetens ifall det går att anlita privata aktörer för att möta företagens behov av rådgivning. 8.6Förläng uppdrag att finansiellt stödja företags hantering av immateriella tillgångar Förslag: Regeringen bör även fortsättningsvis ge i uppdrag att genom finansiellt stöd till hantering av immateriella tillgångar bidra till att öka små och medelstora företags konkurrenskraft. Uppdraget bör omfatta –2020. Uppdraget bör bedrivas i samarbete med PRV. Företag behöver kunskap om hur de ska hantera immateriella tillgångar ur ett affärsstrategiskt perspektiv, för att ta till vara de värden dessa tillgångar kan ge. Små och medelstora företag är ofta beroende av att anlita extern kompetens för att arbeta med dessa frågor. Det är viktigt att det finns ett dedikerat stöd till affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar för att få företagen att prioritera detta arbete. Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att ge små och medelstora företag finansiellt stöd till hantering av immateriella tillgångar. Syftet är att stärka företagens konkurrenskraft. Satsningen bör omfatta –2020, och drivas i samarbete med PRV. Satsningen måste även nå företag som inte har ursprung inom akademin. En viktig målgrupp är företag inom inkubatorer. bör därmed även i utformningen av sitt inkubatorprogram särskilt beakta inkubatorföretagens behov av rådgivning inom affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar. Den föreslagna satsningen syftar även till att höja kompetensen hos de offentliga rådgivarna i innovationssystemet. Rådgivarna bör aktivt delta i att utarbeta företagens strategier. Det höjer rådgivarnas egen kunskap, och bygger ett långsiktigt kunskapskapital som kommer fler företag till del än enbart de företag som direkt deltar i satsningen. För det enskilda företaget bidrar rådgivarna till att höja företagets beställarkompetens och att orientera sig i utbudet av tjänsteleverantörer. Ett finansiellt stöd enligt förslaget stimulerar vidare privata aktörer till att utveckla tjänster för affärsstrategisk rådgivning kring hur ett företag kan hantera immateriella tillgångar för att stärka sin affärsstrategi. genomförde en pilotsatsning kallad , där företag som fått finansiering från kunde söka finansiering för att gå igenom sina immateriella tillgångar och utveckla en strategi för att hantera dessa. En slutsats från studien var att företagen utan stödet inte själva skulle ha genomlyst sina immateriella tillgångar eller utvecklat en strategi. terade vidare att det fanns få aktörer i som kunde agera som fristående rådgivare utan att ha ett affärsmässigt intresse av att även hantera processen för att registrera rättigheter.5 Som ett resultat av studien gav regeringen PRV och i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det offentliga stödet till små och medelstora företags hantering av sina immateriella tillgångar. Projektet bestod av insatser som hade tre syften: att höja kompetensen hos företagsrådgivare, att öka medvetenheten hos innovativa små och medelstora företag samt att ge ett ekonomiskt stöd till företag för att ta fram immaterialrättsstrategier. Regeringen finansierade uppdraget med totalt . Därutöver bidrog med totalt . För att öka kompetensen hos såväl offentliga som offentligt finansierade rådgivare anordnade PRV och utbildningar, seminarier och workshops. För att öka medvetenheten hos innovativa små och medelstora företag satte PRV och med hjälp av konkreta exempel in immaterialrätten i ett affärsstrategiskt sammanhang. Exempel på aktiviteter var att PRV utvecklade en webbplats för små och medelstora företag, kallad ”PRV för företagare”, och att verket deltog i företagsarrangemang runt om i landet. Det ekonomiska stödet gavs i form av s.k. IP-checkar om maximalt . IP-checkarna delades under projektets gång ut av rådgivare hos , Swedish Incubators and Science Parks (SISP) och Industriella UtvecklingsCentra (IUC). Finansieringen gav små och medelstora företag möjlighet att köpa tjänster från specialister för att ta fram en strategi för hanteringen av företagets immateriella tillgångar. Det fanns en beskrivning av hur processen skulle gå till och vad som skulle uppnås. Rådgivarna följde också företagens och konsulternas arbete med immaterialrättsstrategin. och projekt har varit framgångsrikt. Det visas av uppföljningen av satsningen, och bekräftas av intervjuer som utredningen har gjort. De företag, rådgivare och konsulter som använt sig av IP-checkarna anser att företagen kommer att ha stor nytta av den IP-strategi som tagits fram med hjälp av finansieringen. Det offentliga stödsystemet för hantering av företags immateriella tillgångar. enkät har skickats ut till 297 personer som använt sig av checkarna. Dessa fick ange på en sjugradig skala hur stor affärsstrategisk nytta de bedömde att företaget kommer ha av IP-strategin. Av företagen gav högsta betyg (sju) och nästa högsta betyg (sex). Bland rådgivarna gav högsta betyg och näst högsta betyg, och bland konsulterna var motsvarande andelar . I regleringsbrev gav regeringen tillsammans med PRV i fortsatt uppdrag att genomföra insatser för att öka små och medelstora företags konkurrenskraft genom förbättrat offentligt stöd för hantering av immateriella tillgångar. har frivilligt åtagit sig att finansiera en fortsättning av IP- checkarna. Utredningen menar dock att regeringen bör fastslå att ska göra det, så att insatsen inte riskerar att prioriteras ned om andra åtaganden läggs på myndigheten. Satsningen bör bedrivas i motsvarande omfattning som under det tidigare regeringsuppdraget, och omfatta . I det tidigare uppdraget finansierade PRV:s arbete med , varav från regeringsuppdraget. Utredningen föreslår i avsnitt 8.7 att PRV ska ha egna resurser för kunskapsspridning, och därmed självt finansiera sitt deltagande i satsningen. 8.7Förstärk PRV:s verksamhet inom information och kunskapsspridning Förslag: I syfte att ge PRV ett tydligt uppdrag att sprida kunskap och information om immateriella rättigheter bör följande ändringar göras i myndighetens instruktion: ”Myndigheten ska tillhandahålla behovsanpassad information om immateriella rättigheter som är relevant för olika intressenter. Myndigheten ska också genomföra insatser för att öka kunskapen om immaterialrättens innehåll, inklusive upphovsrätt, och det immaterialrättsliga systemet. Myndigheten ska långsiktigt främja tillväxt samt stärka innovationsförmåga och konkurrenskraft i hela landet. Myndigheten ska samverka med andra berörda nationella, regionala och lokala aktörer med uppgift att skapa förutsättningar för innovation och tillväxt.” För detta arbete bör PRV tilldelas via anslag. Det finns ett omfattande behov av att öka medvetenheten i om betydelsen av immateriella tillgångar. En del i detta är att öka kunskapen om immaterialrätt och hur det immaterialrättsliga systemet fungerar. PRV bör därför få ett tydligt uppdrag att sprida kunskap och information om immateriella rättigheter, som även innefattar att informera om upphovsrättens innehåll. Myndigheten bör ha specifik finansiering via anslag för att arbeta med information och kunskapsspridning. Utredningen föreslår därför att ersätta 2 a § Förordning (2007:1111) med instruktion för . Nuvarande paragraf lyder: ”ska långsiktigt främja tillväxten samt stärka innovationsförmågan och konkurrenskraften i hela landet. Verket ska göra detta genom att informera om och bidra till ökad förståelse för hanteringen av immateriella tillgångar hos företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet.” Utredningen föreslår nya paragrafer enligt följande: ”3 § Myndigheten ska tillhandahålla behovsanpassad information om immateriella rättigheter som är relevant för olika intressenter. Myndigheten ska också genomföra insatser för att öka kunskapen om immaterialrättens innehåll, inklusive upphovsrätt, och det immaterialrättsliga systemet. 4 § Myndigheten ska långsiktigt främja tillväxt samt stärka innovationsförmåga och konkurrenskraft i hela landet. Myndigheten ska samverka med andra berörda nationella, regionala och lokala aktörer med uppgift att skapa förutsättningar för innovation och tillväxt.” PRV bedriver informationsverksamhet. Myndigheten har också enligt sin instruktion i uppgift att informera om och bidra till ökad förståelse för hanteringen av immateriella tillgångar hos företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet. Utredningen menar dock att detta uppdrag bör vara ännu tydligare, och ange att myndigheten ska tillhandahålla information om immateriella tillgångar som har anpassats till olika intressenter, utan att som avgränsa målgrupperna till företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet. Uppdraget ska också ange att PRV förväntas agera proaktivt och genomföra insatser för att öka kunskapen om immaterialrättens innehåll och det immaterialrättsliga systemet. Detta gör PRV till viss , men arbetet begränsas av bristande finansiering. Myndigheten ska emellertid inte konkurrera med utbildningar som erbjuds av privata aktörer. För att nå ut brett i samhället och anpassa informationen till olika intressenter bör PRV aktivt söka samarbete med andra myndigheter och organisationer. Här kan särskilt nämnas universitet och högskolor, affärsrådgivare, innovationsslussar, branschorganisationer, regionala aktörer, Ung Företagsamhet m.fl. Dessa aktörer kan även tillföra perspektiv och kunskap inom områden som ligger utanför PRV:s kärnkompetens, såsom affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar och nyttiggörande av kunskapstillgångar. Det är viktigt att insatserna riktas även utanför tekniska sektorer, t.ex. till företag inom kulturella och kreativa näringar. PRV bör dessutom ha ett uttalat uppdrag att informera om upphovsrätten. Behovet av att öka kunskapen om upphovsrätten har bl.a. framkommit i arbete –2012 med sina regeringsuppdrag att stärka kulturella och kreativa näringar. I slutrapporterna lyfter fram att immateriella rättigheter är centrala för affärsutveckling inom kulturella och kreativa näringar och att kunskapen om värden som skapas av dessa rättigheter måste öka.6 –2015 driver verket på eget initiativ en branschdialog med organisationer inom kreativa och kulturella näringar. Inom denna har immateriella rättigheter och frågan om PRV bör ha ett nationellt ansvar inom upphovsrätten diskuterats, vilket flertalet av de deltagande organisationerna har ställt sig positiva till. Slutrapport: Kompetensutveckling av kultur- och näringslivsaktörer inklusive hur kulturella och kreativa verksamheter utvecklas i samt påverkar utvecklingen av it och nya medier. Utredningen anser att PRV bör ha egna resurser för information och kunskapsspridning. erbjuder PRV webbaserat lärande inom immaterialrätt kostnadsfritt på hemsidan, t.ex. via PRV-skolan eller webbseminarier. PRV erbjuder även en rad öppna kurser till en kostnad som är marknadsanpassad. Vad gäller utbildningar för till exempel myndigheter och högre lärosäten tar verket ut en avgift som motsvarar självkostnadspris. avböjer PRV förfrågningar om utbildning för övriga intressenter runt om i landet på grund av bristande resurser. Verket hänvisar då till sitt webbaserade material för information och utbildning. Inom ramen för regeringsuppdraget att stödja små och medelstora företags hantering av immateriella tillgångar genomför PRV informations- och utbildningsinsatser. Till exempel har myndigheten utvecklat webbplatsen ”PRV för företagare” och PRV håller utbildningar och webbseminarier för innovationsfrämjande myndigheter och rådgivarorganisationer. Detta arbete finansieras av . PRV bör själv kunna finansiera sin medverkan i denna typ av insatser. När PRV håller specifika företagsanpassade utbildningar faktureras de däremot till full kostnadstäckning, och så bör det vara även fortsättningsvis. Att verket har egna resurser för information och kunskapsspridning möjliggör också egna prioriteringar efter en bedömning av var störst behov av information finns. Behov kan t.ex. identifieras under diskussioner i Rådet för immateriella tillgångar. Ökade möjligheter till att agera proaktivt och utåtriktat ger också fler tillfällen att samla kunskap om omvärldens behov och synpunkter och att anpassa verksamheten därefter. Med nuvarande finansieringsmodell där verket är helt avgiftsfinansierat finns också en problematik kring att kunder som ansöker om och upprätthåller olika former av immaterialrättsligt skydd indirekt finansierar den informationsverksamhet som bedrivs . Det gör det dessutom svårt för PRV att planera informationsverksamheten långsiktigt eftersom intäkterna varierar mellan åren. Utredningen menar att de medel som avräknas från PRV:s intäkter för att finansiera Patentbesvärsrättens verksamhet bör användas för att finansiera PRV:s utökade verksamhet inom information och kunskapsspridning. uppgick dessa medel till . Patentbesvärsrätten är tänkt att avvecklas i samband med att en Patent- och marknadsdomstol inrättas, och regeringen har aviserat att en proposition om att inrätta denna domstol kommer läggas . skriver i Ds 2014:2 Patent- och marknadsdomstol att anslaget för Domstolar bör ökas med resurser motsvarande befintliga anslag för Patentbesvärsrätten och i samband med att verksamheterna förs över dit och den nya domstolen inrättas. Utredningen anser att avgifter från innehavare av immateriella rättigheter inte bör användas för att finansiera en domstols verksamhet, och att de avgiftsintäkter som har finansierat Patentbesvärsrättens verksamhet frigörs i samband med att Patent- och inrättas. 8.8Ändra PRV:s namn till Myndigheten för immateriella rättigheter Förslag: Patent- och registreringsverkets namn bör ändras till Myndigheten för immateriella rättigheter. Patent- och registreringsverkets nuvarande namn ger intryck av att verksamheten enbart berör patent, vilket är missledande. Det bidrar också till den ofullständiga bilden av att patent är den viktigaste formen av immateriell rättighet. Därmed finns det en risk att vissa företag och organisationer inte tror att PRV:s kunskap är relevant för deras verksamhet. Utredningen anser att PRV:s namn bör ändras till Myndigheten för immateriella rättigheter, vilket bättre speglar hela verksamheten. Utredningen har också övervägt namnen Verket för Intellectual Property, vilket bedömts som sämre eftersom det blandar engelska och svenska, samt Myndigheten för immateriella tillgångar, vilket bedömts som sämre eftersom uttrycket immateriella tillgångar är bredare och går utöver myndighetens kärnverksamhet att skydda idéer med hjälp av patent, designskydd och varumärkesskydd. Utredningen har i kapitel 1 lämnat förslag till ny Förordning med instruktion för Myndigheten för immateriella rättigheter, där myndighetens namn är ändrat. Utredningen föreslår inte något datum för när namnändringen ska träda i kraft, men rekommenderar att det sker och . 8.9Ändra finansieringsform för PRV till anslagsfinansiering Förslag: Den offentligrättsliga delen av PRV:s verksamhet bör finansieras med anslag, och avgiftsintäkterna bör bruttoredovisas mot inkomstitel på statens budget. Verksamheten bör även fortsättningsvis bedrivas med full kostnadstäckning som mål. PRV bör dock även fortsättningsvis få disponera avgiftsintäkterna från uppdragsverksamheten. PRV:s verksamhet är helt finansierad med avgifter, som myndigheten förfogar över. Utredningen menar att denna finansieringsform inte uppfyller de krav som regering och riksdag har ställt för när en myndighet själv får disponera avgiftsintäkter. Den begränsar också regeringen och möjlighet att styra och besluta om omfattningen av PRV:s verksamhet. Utredningen föreslår därför att PRV:s offentligrättsliga verksamhet finansieras med anslag. Avgiftsintäkterna bör föras till statsbudgeten. PRV bör däremot även fortsättningsvis disponera intäkterna från sin uppdragsverksamhet. Hela verksamheten bör också fortsättningsvis bedrivas med full kostnadstäckning som mål. För att fastställa anslagets nivå bör regeringen begära in underlag från PRV. Utredningen har i uppgift att föreslå vilken finansieringsform PRV ska ha och i det följande redovisas grunderna för ovanstående förslag. Inledningsvis redogörs för grundläggande reglering om avgiftsfinansiering och specialdestination, dvs. när myndigheten som i PRV:s fall själv får disponera intäkter från sin verksamhet.