sou · H3B376 · 2015-09-01 00:00:00 — Alla nytillkomna tandvårdsbesökare kommer att få ATB. En ökning av besöksfrekvensen med en procentenhet medför att utgifterna för ATB ökar med ca . Beräkningen är baserad på dagens volymer, ålderstruktur och bidrags- belopp för respektive åldersgrupp. I beräkningen ingår att dessa personer inte besökt tandvården på länge och därför tar ut två ATB. En del av de nytillkomna tandvårdsbesökarna kan också behöva ett skydd mot höga kostnader. Den andelen är sannolikt större bland de nytillkomna än bland de som besöker tandvården (ca Om hälften av de nya besökare som tillkommer till följd av ökad kännedom om stödet också konsumerar så mycket tandvård att det kvalificerar till högkostnadsskydd, kan effekten beräknas till vid en genomsnittlig ersättning på . Detta scenario bedöms vara det mest sannolika. Om i stället av de som tillkommer i genomsnitt får i ersättning skulle det motsvara . En sådan ökning av besöksfrekvenserna måste ses i perspektivet av att dessa varit betydligt lägre än det som beräknades vid tandvårdsreformens genomförande, och som varit en av flera orsaker till att anslaget för tandvårdsstöd inte har utnyttjats fullt ut . En ökning av besöksfrekvenserna bedöms därmed leda till en större måluppfyllelse för stödet i enlighet med de ursprungliga intentionerna. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser nuvarande kundtjänst för tandvård vänder sig främst till vårdgivare och behandlare. är det få privatpersoner som ringer till för att fråga om tandvård och tandvårdsstöd. Den kundtjänst som utredningen föreslår ska kunna besvara frågor både om det statliga stödet och om andra tandvårds- frågor och hjälpa frågeställarna vidare till lämplig instans. En utvidgad och förstärkt kundtjänst behöver därför bli känd hos allmänheten. Den förutsätter också att personalen som arbetar där har en bred kompetens också när det gäller angränsande tandvård- frågor såsom klagomål på utförd behandling, frågor om pris- och kvalitetsjämförelser inför behandling och landstingens tandvårds- stöd. Marknadsföring och kompetensförstärkning innebär vissa initiala kostnader men det behöver också tillföras medel löpande för att säkerställa hög kännedom och kvalitet. för partners (KCP) hanterar ca 900 ärenden som rör det statliga tandvårdsstödet.2 KCP är huvudsakligen en kanal för vårdgivare och andra partners. Kundcenter för privatpersoner (KC) hanterar ytterligare ca 150 ärenden från privatpersoner . Frågor om det statliga tandvårdsstödet sysselsätter ca 10–15 årsarbetare enligt Försäkrings- kassan. Om de privata samtalen, som utgör en mindre del, skulle fördubblas med anledning av utredningens förslag skulle det innebära att behöver förstärka verksamheten med ca en till två årsarbetare för att behålla dagens ambitionsnivå när det gäller svarstider, vilket motsvarar en total kostnad mellan en halv och . Utredningen förordar att , inom ramen för det utvidgade informationsuppdraget, tillsammans med ett antal andra aktörer överväger behovet och utformningen av en tandvårdsportal. Portalen skulle vara ett nav för all information och tjänster rörande 2 Majoriteten av ärendena hanteras via telefon (besvarade samtal eller callback) och en mindre del via e-post. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser tandvårdsstödet som finns på webben. Om det finns goda skäl för en sådan portal bör till regeringen presentera ett konkret förslag med konsekvensbedömningar. Utredningen bedömer att arbete bör kunna ske inom myndighetens befintliga förvaltningsanslag. Utifrån det underlag och de eventu- ella förslag som presenterar bör regeringen överväga hur mycket medel som behöver skjutas till för att finansiera utveckling och drift av en tandvårdsportal. 20.5Förslag som syftar till att stärka patientens ställning och som främjar marknadens funktionssätt Förslagen som presenterats i detta avsnitt syftar till att jämna ut villkoren mellan patient och vårdgivare, där den senare fortfarande har en marknadsmakt som försämrar marknadens funktionssätt. 20.5.1Nationell patientenkät för vuxentandvården Utredningen föreslår att ges i uppdrag att genom- föra en årlig nationell patientenkät i tandvården i syfte att mäta patientbedömd kvalitet på mottagningsnivå i tandvården och att ge patienterna information om densamma. Genom utredningens förslag kan alla patienter ges möjlighet att få en strukturerad bild av den patientbedömda kvaliteten på olika tandvårdsmottagningar – något som helt saknas . Att införa en nationell patientenkät i tandvården innebär att framför allt , som ansvarig myndighet, behöver resurser för att utveckla och genomföra enkäten. Det finns en hel del erfarenhet och kunskap inom myndigheten att bygga på. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser behöver också samverka och samråda med andra i utvecklingsarbetet och genomförandet; framför allt med Försäkrings- kassan, SKL, tandvårdsbranschen och eventuellt patientorganisationer, vilka också behöver avsätta vissa resurser för arbetet. genomför en brukarundersökning inom äldreomsorgen som omfattar ca 216 000 personer. Den totala kostnaden uppgår till 10–, varav ca avser portokostnader.3 Det blir en kostnad om per enkät. , som görs av SKL på landstingens uppdrag kostar enligt uppgift ca per enkät med två påminnelser. Man arbetar för att öka användningen av nya tekniker för att få ned kostnaden ytterligare. En enklare och billigare variant än postal pappersenkät skulle kunna vara att skicka ut ett vykort med länk till en webbenkät – en modell som prövats med framgång bl.a. i för- skoleverksamhet. Kostnaden för att genomföra en nationell patientenkät i tand- vården, med ett beräknat antal enkäter på ca 106 000, kan sannolikt bli något lägre än de båda tidigare nämnda eftersom processen att identifiera och hitta urvalspersoner m.m. blir enklare genom att uppgifter om patientbesök redan finns i befintliga register. Kostnaden skulle utifrån detta kunna uppskattas till mellan 2,5 och . kan dock kostnaden bli något högre eftersom det krävs visst utvecklingsarbete. Konsekvenser för vårdgivarna/företagen Förslaget innebär inga ökade administrativa kostnader för företagen. En nationell patientenkät stärker patienternas ställning, främst genom förbättrad information om patientupplevd kvalitet hos olika vårdgivare. Konkurrensen på marknaden förväntas bli bättre efter- som vårdgivarna måste bli än mer uppmärksamma på patienternas upplevelser av kvalitet i tandvården. För vissa vårdgivare, som genomför egna patientenkäter, kan enkät innebära att den egna enkäten inte längre 3 Ett utskick av pappersenkät samt två påminnelser, inklusive svarsporto. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser För dessa vårdgivare innebär utredningens förslag minskade kostnader. Utöver en nationell patientenkät inom tandvården föreslår utredningen en förstärkt prisjämförelsetjänst som ger allmänheten möjlighet att jämföra priser och patientbedömd kvalitet innan besök och behandling. Detta skapar förutsättningar för patienterna att värdera en mottagnings pris och kvalitet parallellt, vilket stärker patientens ställning och förbättrar konkurrensen på tandvårds- marknaden. Förslaget innebär att alla vårdgivare som vill kunna ta del av det statliga tandvårdsstödet måste identifiera sina mottag- ningar för presentation på prisjämförelsetjänsten och därmed även vara kopplade till . är det frivilligt för vårdgivare att redovisa sina priser på prisjämförelsetjänsten och anslutningen från privata vårdgivare är låg. Priserna läggs in manuellt och behöver med jämna mellanrum uppdateras för att de ska vara aktuella. Dagens prisjämförelsetjänst kräver därmed hantering och en vårdgivare bestämmer själv vilka priser som ska visas. Hanteringen har kritiserats för att inte alltid ge patienten en rättvis bild av vårdgivarens pris. Därmed är värdet av prisjämförelsen för patienten begränsat. Pris- uppgifterna till den av utredningen föreslagna prisjämförelse- tjänsten ska baseras på tandvårdsregister och därmed på faktiskt debiterade priser. Utredningens förslag innebär att patienten ges betydligt bättre möjligheter att jämföra pris och patientbedömd kvalitet, samt en mer rättvisande bild av mottagningars priser eftersom uppgifterna som redovisas är beräknade på vad vårdgivaren debiterat andra patienter. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Dagens prisjämförelsetjänst förvaltas av SLL och finansieras med av staten. Initialt kan det uppstå ökade kostnader till följd av de förslag som utredningen lägger om prisjämförelsetjänsten. bedöms de löpande förvaltnings- kostnaderna ligga i paritet med dagens nivå. blir ansvarig för att bearbeta inrapporterade priser i tandvårdssystemet och med jämna mellanrum skicka över framtagna prisuppgifter per tandvårdsmottagning till förvaltaren av pris- jämförelsetjänsten. För att det ska vara möjligt att beräkna priserna för de mottagningar som patienterna upplever är en mottagning behöver system för tandvårdsstödet utvecklas för att kunna hantera ytterligare ett id-begrepp, HSA-id per mottagning. Denna HSA-id behöver rapporteras in till system i samband med den rapportering av patientbesöken som alla vårdgivare är skyldiga att göra . måste alltså kunna ta emot HSA-id och använda detta id-begrepp för tandvårdsmottag- ningarna när de beräknar priserna för respektive mottagning. Det är prisuppgifter per mottagning, som identifieras med hjälp av HSA-id, som ska visas på prisjämförelsetjänsten. Detta id-begrepp ska också användas av för att koppla uppgifter om patient- bedömd kvalitet med rätt mottagning. Den utveckling som förslaget kräver av IT-system beräknas kosta 5–10 miljoner kronor.4 ska också inledningsvis samordna ett utvecklingsarbete för hur genomsnittspriser på mottagningsnivå bäst ska beräknas och presenteras – ett arbete som behöver förankras med vårdgivare och företrädare för patienter. Dessa organisationer behöver därmed också avsätta vissa resurser. kan behöva bedriva visst utvecklings- och förvaltningsarbete kopplat till beräkningarna av genomsnittspriser vilket beräknas kosta . 4 Kostnad för verksamheten och testmiljöer ingår i beräkningen. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser ska sedan löpande producera och leverera dessa genomsnittspriser, något som förväntas ske högst automatiserat och därmed till en låg kostnad. Att kontinuerligt leverera relevanta genom- snittspriser som speglar de faktiska priserna kan kräva viss förvaltning och ett visst utvecklingsarbete, t.ex. till följd av förändringar i regelverket. Detta bör kunna ske inom befintlig resursram. Utredningen föreslår att TLV ska ansvara för att det finns en pris- jämförelsetjänst för tandvård. Detta ligger i linje med det uppdrag TLV fått av regeringen som finansieras med (motsvarande summa som TLV fått i regeringsuppdraget om prisjämförelsetjänsten ). Kostnaderna för att ta fram uppgifter om patient- bedömd kvalitet har behandlats ovan. Ökad priskonkurrens kan medföra att fler vårdgivare sätter sina priser under referenspriserna. Det skulle i så fall innebära en minskad belastning på tandvårdsanslaget. Konsekvenser för vårdgivarna/företagen Redovisning av priser baserade på registeruppgifter, som vård- givarna redan rapporterat till i anslutning till den utförda tandvården, medför minskad administration för företagen jämfört med dagens hantering. Den föreslagna prisjämförelsetjänsten kräver anslutning till HSA- katalogen. Alla offentliga vårdgivare och av de privata vårdgivarna är anslutna till HSA. HSA-anslutning via ett kommersiellt HSA-ombud beräknas kosta från och vårdgivare. Eftersom alla folktandvårdsenheter och de flesta större privata vårdgivare redan är anslutna, men av andra skäl än att visa sina priser, så innebär det dock en viss marginalkostnad för övriga vård- givare att gå med. Om vårdgivare ska lämna uppgift om HSA-id i samband med rapportering av utförd tandvård kommer det att krävas IT-utveckling av de journalssystem som inte kan hantera HSA-id-begreppet. IT-system stödjer kommunikation med Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser journalsystem från åtta leverantörer; endast två av dessa kan hantera ett HSA-id. Utvecklingskostnaden av journal- systemen har inte kunnat beräknas och kommer sannolikt att tas ut genom höjda avgifter för vårdgivarna. Eftersom kostnaden sprids på alla mottagningar förväntas kostnaden bli mindre omfattande. Det är ytterst vårdgivaren som avgör hur den vill klassificera sig och sina olika mottagningsenheter. Som tidigare nämnts i kapitel 15 behövs det ett gemensamt arbete mellan tandvården, Inera/HSA, och journalsystemsleverantörerna för att diskutera principerna för klassificering och rapportering m.m. Detta är en kostnad som i huvudsak belastar tandvårdens centrala organisationer, t.ex. Privattandläkarna och representanter för folktandvården. 20.5.3Utredning av ett förbättrat stöd till patienter som inte är nöjda Utredningen föreslår att en utredning tillsätts som får i uppdrag att göra en översyn av möjligheterna att utforma ett bättre och mer enhetligt konsumentskydd för patienter i vuxentandvården. Kost- naderna för en sådan utredning beräknas till ca . 20.6.1Fördelning av den ekonomiska ramen för tandvårdsstödet m.m. Utredningen föreslår att anslaget för tandvårdsförmåner bör delas upp i en del för ATB, en del för STB och en del för skyddet mot höga kostnader – eftersom de styrs av olika faktorer och den samlade avvägningen och fördelningen bör bli föremål för ett regeringsbeslut. TLV föreslås följa och analysera utvecklingen inom tandvårdsområdet vilket enligt förslaget också ska innefatta att regelbundet följa och analysera nyttjandet och fördelningen av tandvårdsstödet. TLV:s utökade analysansvar innebär behov av ytterligare en årsanställd med kvalificerad bakgrund; en beräknad kostnad på ca . Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser 20.6.2Höjt ATB för personer Utredningen föreslår att den grupp som får förhöjt ATB ska utvidgas till att också omfatta personer . Ett förhöjt ATB till personer är ett kost- nadseffektivt sätt för staten att finansiera en större andel av tandvårdskostnaderna för denna grupp, vilket enligt utredningens bedömning är lika viktigt som att öka gruppens besöksfrekvenser. För att inte tidigare investeringar i tänderna ska gå förlorade för denna grupp är det viktigt att tänderna underhålls vilket kräver regelbundna tandvårdskontakter och därmed högre tandvårds- kostnader. Förslaget skulle innebära att ytterligare ca 1,1 miljoner personer, eller av den vuxna befolkningen, får ett förhöjt ATB för sina tandvårdskostnader. En 65-årig medianpatient köper tandvård för och har ett omfattande tandvårdsbehov då 17 av de 27 egna tänderna är skadade. Med dagens ATB på för personer finansierar bidraget av tandvårdskostnaden för gruppen. Det är den lägsta nivån jämfört med alla andra ålders- grupper. Med ett högre ATB ökar bidragets finansieringsandel till . Beräkningarna i det följande är utförda i SCB:s mikrosimulerings- modell FASIT , version 1. Förändringarna antas träda i kraft och modellen är därför framskriven med prognoser för ekonomin och befolkningen. Beräkningen grundas på det s.k. STAR-urvalet som innehåller ett urval på drygt 1,6 miljoner individer. Den statiska förändringen till följd av förslaget beräknas medföra en utgiftsökning med ca prisnivå. De dynamiska effekterna, det vill säga effekter till följd av beteendeförändringar för personer , bedöms bli Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser relativt små på kort sikt. besöker av befolk- ningen i den aktuella åldersgruppen tandvården inom en tvåårs- period, vilket är den högsta andelen bland alla åldersgrupper. Ett förhöjt ATB kan få något fler av dem som inte besöker tand- vården att göra ett besök. Förslaget bedöms medföra att besöks- benägenheten som mest ökar med en procentenhet. Baserat på befolkningens storlek i den aktuella åldersgruppen, knappt 1,1 miljoner personer, innebär det en ytterligare utgiftsökning med som mest (för det sparade ATB och för ATB ). Den sammanlagda utgiftsökningen för ATB till följd av förslaget, dvs. statisk och dynamisk effekt sammantaget, beräknas därmed till ca . De dynamiska effekterna av förslaget kan också påverka utgifterna för högkostnadsskyddet, men de bedöms bli små. Bland dem som kan antas börja besöka tandvården på grund av ett förhöjt ATB kommer en del att konsumera tandvård över karensbeloppet. Om var fjärde person som tillkommer, på grund av höjningen av ATB, också får en genomsnittlig tandvårdsersättning på 1 000 kronor innebär det en ökning av statens utgifter med . Skulle tandvårdsersättningen i stället bli i genomsnitt innebär det en utgiftsökning med . Om i stället varannan person, som tillkommer till följd av förhöjt ATB, också får del av högkostnadsskyddet så medför det en ökning av utgifterna med 5,5 och vid 1 000 respektive i genomsnittlig tandvårdsersätt- ning. Den senare genomsnittsersättningen är mer trolig givet åldersgruppens allmänna tandstatus och bedöms vara det mest troliga scenariot. På motsvarande sätt skulle utgifterna öka med om av de som tillkommer på grund av höj- ningen av ATB också får i tandvårdsersättning och vid i genomsnitt 2 000 konorr i tandvårds- ersättning per person. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Det mest troliga scenariot bedöms vara att varannan person av de som tillkommer också får tandvårdsersättning med i genomsnitt ca . Det innebär i så fall att förslaget som helhet och på kort sikt beräknas komma att medföra en utgiftsökning med (100 + för ATB och för högkostnads- skyddet). 20.6.3Beloppsgränserna i högkostnadsskyddet och ATB värdesäkras Utredningen föreslår att beloppsgränserna och ATB återställs till de reala nivåer som gällde vid reformens införande. Förslaget innebär att beloppsgränserna höjs till 3 300 respektive och att ATB höjs till 175 respektive vid ingången av 2017. För patienterna har förslaget lite olika konsekvenser beroende på hur stora tandvårdskostnader man har. För majoriteten av patienterna som besöker tandvården , , innebär den engångsvisa justeringen av beloppsgränserna i högkostnadsskyddet ingen förändring eftersom de inte konsumerar tillräckligt med tandvård för att påverkas av förslaget. För övriga av patienterna innebär den initiala höjningen av beloppsgränserna att tandvårdsersättningen blir lägre. För de som konsumerar ersättningsberättigande tandvård för minskar ersättningen med som mest jämfört med dagens beloppsgränser. För de som konsumerar innebär förändringen att högkostnadsskyddet minskas med per ersättningsperiod. Det är förhållandevis små belopp i samanhanget. För patienter som konsumerar blir den initiala minskningen av ersättningen något större, som mest per mottagare och ersättningsperiod. En patient som konsumerar tand- vård för finanserar själv av sin Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser tandvård, resten står staten för.5 Vid en justering av belopps- gränserna skulle samma patient behöva finansiera av sin tandvård. Vid ökar finansieringsgraden för patienten från . Som andel av kostnaden innebär utredningens förslag relativt lite. Även nominellt är det svårt att se någon risk för större beteendeförändringar för de som konsumerar eftersom effekten maximalt kan bli per person och ersättningsperiod. Trots att det handlar om relativt små belopp i samanhanget är det viktigt att denna förändring kommuniceras tidigt och tydligt. När det gäller ATB innebär värdesäkringen att alla patienter får mer och de grupper som har rätt till ett förhöjt ATB får mer . Deras patientavgift kommer således att minska i motsvarande mån. En kontinuerlig värdesäkring av beloppsgränserna kommer knappast att bli märkbar för patienterna. Konsekvenser för statens utgifter De statiska effekterna av justerade beloppsgränser förväntas bli minskade statliga utgifter med . På kort sikt kan det också få effekter framför allt när det gäller patienter med väldigt kostsamma behandlingar (dvs. Dessa patienter kan komma att vara något mer benägna att tidigarelägga sin behandling till en tidpunkt innan beloppsgränserna justeras. Effekten kan bli att statens utgifter blir något högre bestämmelserna träder i kraft, men en motsvarande minskning kan förväntas efter ikraftträdandet. När det gäller värdejusteringe av ATB innebär det att utgifterna ökar med . Inga dynamiska effekter förväntas av att det årliga bidraget höjs med 25 respektive . Förslaget påverkar inte de administrativa kostnaderna för . 5 Beräkningarna i denna del bygger på att vårdgivarpriset är samma som referenspriset. Om vårdgivarpriset överstiger referenspriset finansierar patienten även mellanskillnaden. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Konsekvenser för vårdgivarna/företagen Konsekvenserna för vårdgivarna beror på hur mycket och på vilket sätt konsumtionen påverkas vid justeringen av högkostnads- skyddets beloppsgränser. Vid oförändrat patientbeteende blir intäkterna för vårdgivarna konstanta, med skillnaden att en något större del kommer via patientavgifter än genom statlig subvention. av patienterna kommer inte att påverkas av förslaget om värdejusterade beloppsgränser och övriga kommer att påverkas marginellt, upp till 150 respektive . Därför förväntas inga beteendeeffekter som påverkar omsättningen eller lönsamheten på tandvårdsmarknaden. Sammantaget förväntas inte efterfrågan på tandvård förändras varken på kort eller på lång sikt till följd av justeringen av belopps- gränserna. En effekt som förslaget kan få för vårdgivarna är att det initialt kan kräva marginellt mer tid att informera och förklara för patienterna vad förändringen innebär. Förslaget bedöms påverka små och stora vårdgivare/företag i proportion till deras patientantal. 20.7Åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar De av utredningens förslag som syftar till att motverka felaktiga utbetalningar kan komma att innebära vissa ökade kostnader för berörda myndigheter och för vårdgivare. Om de felaktiga utbetal- ningarna kan minskas innebär det en minskad belastning på anslaget för tandvårdsförmåner och för vårdgivare en ökad konkurrens på lika villkor. 20.7.1Uppföljning och rapportering av arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar av tandvårdsstöd Omfattningen av och orsakerna till de felaktiga utbetalningarna inom tandvårdsstödet ska enligt förslaget kontinuerligt följas upp och rapporteras till regeringen. Ett snarlikt uppföljningsarbete bedrivs av men redovisningen och analysen hanteras i huvudsak internt. En regelbunden rapportering till regeringen, med krav på en statistiskt säkerställd bedömning av Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser de felaktiga utbetalningarna, skulle ställa något ändrade krav på urvalet och omfattningen av de slumpmässiga kontrollerna. Det skulle i så fall handla om en omfördelning av resurser, från riktade till slumpmässiga kontroller. Förslaget bedöms därmed inte med- föra några ökade kostnader för . Utredningen föreslår att rapporteringen till regeringen inledningsvis görs . Därefter bör regeringen överväga ett lämpligt intervall med ledning av resultatet. 20.7.2Utökat samarbete och informationsutbyte Tillämpningsområdet för lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdsystemen utvidgas till att omfatta sådana ersättningar till vårdgivare som beslutar om enligt lagen om statligt tandvårdsstöd. Förslaget inne- bär att vissa myndigheter blir skyldiga att underrätta Försäkrings- kassan om det finns anledning att anta att tandvårdsstöd har beslutats eller betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp. har en sådan skyldighet gentemot andra myndigheter i fråga om de övriga förmåner som myn- digheten administrerar. Inga ökade kostnader för Försäkrings- kassan förväntas därför. Informationsskyldigheten kommer främst att påverka som blir skyldig att vid behov till lämna underlag som t.ex. legat till grund för beslut om eftertaxering.