sou · H3B321d2 · 2015-03-02 00:00:00 — De ärenden där den ersättningsgrundande inkomsten fastställs på basis av e-inkomstuppgifter kommer i många fall att kunna handläggas betydligt snabbare. Bestämmelserna är kon- struerade så att ramtiden löper ut vid den senaste eller näst senaste månaden före ansökan om ersättning, beroende på när ansökan görs. Det innebär att den senaste månaden som kan innehålla en inkomstuppgift är den senaste månaden i ramtiden. Därmed ska det inte behöva uppstå fördröjningar i handläggningen. För att hantera att vissa får lön retroaktivt finns det även en möjlighet att fastställa rätten till ersättning och storleken på ersättningen baserat på och periodiserade uppgifter på samma sätt som . Därmed kan väntetiden aldrig bli längre än vid tillämpning av nuvarande regler. Konsekvenser för den enskilde När arbetslöshetsförsäkringen baseras på e-inkomst kommer den försäkrade själv att kunna ta reda på hur stor ersättningen han eller hon skulle få vid arbetslöshet. Administrationen kommer att kunna effektiviseras och därigenom kan handläggningstiderna minska. Dessutom kommer den som blir arbetslös i normalfallet inte att behöva lägga tid på att söka upp sina gamla arbetsgivare och vänta på att de ska fylla i arbetsgivarintyget. Även detta kommer att minska den totala tiden från det att en person ansöker om ersätt- ning tills dess att ersättningen kan betalas ut. De som arbetar deltid kommer även fortsättningsvis att lämna uppgifter om aktuell arbetstid. I genomförandesteg två kommer de som får arbetslöshetsersättning på deltid dessutom att behöva redovisa veckoinkomst, vilket de inte behöver under nuvarande regler. Det kommer inte leda till att det tar att få ersättning men det blir en uppgift, utöver aktuell arbetstid, att hålla reda på. 25.2Del 2 En långsiktigt hållbar sjukförsäkring Förslaget om ökad standardtrygghet innebär att staten ska ansvara för den huvudsakliga ersättningen vid sjukdom. av de försäkrade som erhåller ersättning från sjukpen- ningen ska enligt förslaget få sin standardtrygghet tillgodosedd genom ersättning från den allmänna sjukförsäkringen. Med standardtrygghet avses en ersättningsnivå motsvarande av inkomsten vid arbete. Inflationstakten ska även fortsättningsvis utgöra grundprincipen för hur socialförsäkringarna indexeras. Utöver detta kan ytterligare uppräkning av taket i sjukförsäkringen behövas för att uppnå det långsiktiga målet. Effekter för offentliga finanser Reformen bedöms medföra att taket i sjukförsäkringen höjs till cirka åtta prisbasbelopp. Kostnaden för en sådan reform beräknas uppgå till ca . Ett höjt tak innebär att ersättningen främst höjs för arbetslösa som blir sjuka, för anställda i företag som saknar kollektivavtal och för egenföretagare utan tilläggsförsäkringar. De försäkrade som får en höjd ersättning återfinns företrädesvis i grupper med medel- och hög ekonomisk standard. För dem som omfattas av kollektiv- avtalade försäkringar blir effekten av reformen begränsad. Den ökade ersättningen från den allmänna sjukförsäkringen ersätter till största delen det som betalas från de kollektivavtalade försäkringarna. Effekten för den enskilde blir ofta obetydlig. Det saknas statistik över hur många som omfattas av kollektiv- avtal. bedömer att av de anställda omfattas av kollektivavtal. Någon uppgift om hur många av dem som saknar kollektivavtal som varit sjukskrivna finns emellertid inte. Det är svårt att uppskatta antalet personer som får en faktisk inkomstförbättring. Fler män än kvinnor har inkomster över taket i sjukförsäkringen. En höjning av taket i sjukförsäkringen kommer därmed innebära ökad ersättning för fler män än kvinnor. Det innebär att den genomsnittliga ökningen av ersättningen blir högre för män än för kvinnor. Ur ett hushållsperspektiv kommer däremot skillnaderna mellan kvinnor och män vara mindre. Det förklaras av att kvinnor som sammanbor med män vars ersättning ökar, får en förbättrad ekonomisk standard. Enligt ekonomisk teori kan höjda ersättningar i välfärdssystemen förväntas leda till ett minskat arbetsutbud och en negativ utveck- ling av andelen sysselsatta och antalet arbetade timmar i ekonomin. Antalet personer som träffas av reformen, så att den ger en faktisk inkomstförbättring, beräknas bli så pass begränsat att de totala effekterna på sysselsättningen blir små. 25.2.2Hälso- och sjukvårdens ansvar för sjukfrånvaron Staten ska genom den s.k. sjukskrivningsmiljarden stödja lands- tingen så att sjukskrivningsfrågorna får högre prioritet inom hälso- och sjukvården. Konsekvenser för offentliga finanser ger staten hälso- och sjukvården riktat ekonomiskt stöd för att prioritera och utveckla sjukskrivningsprocessen. Kommittén bedömer att en förstärkning av sjukskrivningsmiljarden behövs. Förstärkningen ska gälla den del av sjukskrivningsmiljarden som riktas till hälso- och sjukvårdens arbete med sjukfrånvaron. Hälso- och sjukvården har stora möjligheter att påverka sjuk- frånvarons utveckling. Det är till hälso- och sjukvården en person först vänder sig vid sjukdom eller andra tecken på ohälsa och det är läkaren som intygar arbetsförmågans nedsättning efter dag sju i en sjukperiod. Sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att sjukskrivnings- processen blivit en mer närvarande och aktuell fråga inom hälso- och sjukvårdens samtliga ledningsnivåer. Olika metoder och arbetssätt har utvecklats hos olika landsting. Kommittén stödjer denna utveckling och menar att det ska vara upp till respektive landsting att fortsätta utveckla de arbetssätt som anses vara mest effektiva utifrån de egna förutsättningarna. En förstärkning av sjukvårdsmiljarden bedöms få en långsiktigt positiv effekt på sjukfrånvarons utveckling. Utöver detta bedöms förslaget inte få några effekter på vare sig andra myndigheter, organisationer, kommuner, landsting, företag, regionalpolitik, jämställdhet, integration, brottslighet eller den personliga integriteten. föreslås få i uppdrag att utveckla sjukförsäkrings- handläggarnas kompetens avseende utredningsmetodik och försäk- ringsmedicin. Konsekvenser för offentliga finanser Den lagstiftning som tillämpar är komplicerad. Det ställer höga krav på handläggarnas kompetens för att de noggrant och klart ska kunna utreda och motivera beslut som ofta har stor betydelse för den enskilde. Den bevisvärdering som görs måste vara begriplig både för handläggaren och för den enskilde. Kvaliteten i tillämpningen av sjukförsäkringen har brister och behöver därför förbättras och utvecklas. avsätter ett antal för kompetensutveckling. Kostnader för kompetensutveckling avseende utredningsmetodik och försäkringsmedicin kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. På kort sikt bedöms förslaget ha begränsad inverkan på sjuk- frånvarons utveckling. I ett längre perspektiv förväntas en utvecklad utredningsmetodik och ökad kunskap i försäkrings- medicin få positiva effekter på sjukfrånvarons utveckling. Förutom ökad kvalitet i tillämpningen av sjukförsäkringen bör sjukskriv- ningstiderna kunna förkortas om utredningarna leder till att rätt insatser sätts in i rätt tid i sjukskrivningsprocessen. En ökad kunskap inom det försäkringsmedicinska området förbättrar också samverkan mellan och hälso- och sjukvården. Det bör resultera i en förbättrad kvalitet i läkar- intygen. Om får in fler kompletta läkarintyg förkortas handläggningstiden och den försäkrade får sitt beslut snabbare. Utöver konsekvenserna för den offentliga sektorn bedöms förslaget inte få några konsekvenser för vare sig andra myndigheter, organisationer, kommuner, landsting, företag, regionalpolitik, jäm- ställdhet, integration, brottslighet eller den personliga integriteten. 25.2.4Socialstyrelsens uppdrag med det försäkringsmedicinska beslutsstödet får i uppdrag att utveckla och förstärka det för- säkringsmedicinska beslutsstödet. Förordningen med instruktion för ändras med innebörden att myndigheten ska förvalta, utveckla, uppdatera och utvärdera beslutsstödet. försäkringsmedicinska beslutsstöd tillkom som ett led i att utforma en mer kvalitetssäkrad, enhetlig och rättssäker sjukskrivningsprocess. Beslutsstödet tillkom 2007 och komplet- terades med rekommendationer för psykiska diagnoser och sym- tom 2008. En uppdatering av beslutsstödet genomfördes . Beslutsstödet består av dels specifika rekommendationer om sjukskrivningstider för olika diagnoser, övergripande principer som gäller vid alla sjukskrivningsbedömningar, vägledning för de specifika rekommendationerna och redogörelse för tillkomst av och planerad utveckling av beslutsstödet. Studier har visat att beslutsstödet minskat de regionala skillnaderna i sjukskrivnings- tider för samma diagnos. Beslutsstödet behöver kontinuerligt utvecklas och uppdateras. Uppdraget till innebär att mer resurser behöver läggas på arbetet med det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Social- styrelsen bör exempelvis granska och utvärdera praxis i användandet av beslutsstödet genom analyser av hur läkarintygen och Försäk- ringskassans prövning av rätten till ersättning följer beslutsstödet. Det är svårt att närmare precisera kostnaderna för detta utveck- lingsuppdrag till . Bedömningen är att detta uppdrag kan innebära ett ökat resursbehov på en eller ett par . En närmare precisering bör dock ske i den fortsatta beredningsprocessen av förslaget. Kommittén bedömer att förslaget på kommer att ha en positiv effekt på sjukfrånvarons utveckling. Utöver detta bedöms inte förslaget få några konsekvenser för den offentliga sektorn, andra myndigheter, organisationer, kommuner, landsting, företag, regionalpolitik, jämställdhet, integration, brottslig- het eller den personliga integriteten. 25.2.5Utvecklat bedömningsstöd för hälso- och sjukvårdens arbete med tidiga insatser Ett bedömningsstöd för hälso- och sjukvården införs. Stödet ska tidigt identifiera insatser som kan minska behovet av sjukskrivning, bidra till en ökad återgång i arbete och prognostisera risken för långtidssjukskrivning. Konsekvenser för hälso- och sjukvården Det finns behov av att stödja hälso- och sjukvården i kontakten med patienten. Bedömningsstödet ska tidigt identifiera insatser som kan minska behovet av sjukskrivning, bidra till en ökad återgång i arbete och prognostisera risken för långtidssjukskrivning. Hälso- och sjukvården ska ta ett större ansvar för åtgärder som tar sikte på återgång i arbete tidigt i sjukskrivningsprocessen. Det pågående arbetet mellan , , kommuner och landsting (SKL) och hälso- och sjuk- vårdens representanter ska fortsätta utvecklas. bedömningsstöd för hälso- och sjukvården ska även fortsättnings- vis finansieras genom sjukskrivningsmiljarden. Det är för tidigt att uttala sig om utvecklingsarbetets effekter. Det saknas underlag för att närmare kunna uppskatta vad kostnaderna för utvecklingen av stödet kommer att bli. I ett längre perspektiv kan ett bedömningsstöd förväntas ha positiva effekter på sjukfrånvarons utveckling. Färre personer kan förväntas bli sjukskrivna vilket minskar inflödet i sjukförsäkringen. Sjukfallen kan också förväntas bli kortare eftersom läkaren kommer att kunna identifiera personer med ökad risk för långtids- sjukskrivning tidigare. För dessa personer ska rätt insatser sättas in vid rätt tillfälle i sjukfallet vilket leder till snabbare återgång i arbete. Detta kan bidra till att antalet arbetade timmar i ekonomin ökar. Utöver de beskrivna konsekvenserna är det inte möjligt att bedöma vilka konsekvenser eller effekter förslaget får på offentliga sektorn, andra myndigheter, organisationer, kommuner, landsting, företag, regionalpolitik, jämställdhet, integration, brottslighet eller den personliga integriteten. 25.2.6Rättvisare utformning av karens En förändring av karensen i sjuklönesystemet föreslås. Förslaget innebär att reglerna om en karensdag ersätts av ett karensavdrag. I lagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL) regleras grunderna för att storleken av ett karensavdrag ska uppgå till av en genomsnittlig veckoersättning i form av sjuklön. Majoriteten av sjukfallen hanteras från början inom sjuklöne- systemet. De problem som förslaget ska komma till rätta med finns i huvudsak inom sjuklönesystemet. Beräkningen av karensavdrag skiljer sig åt från nuvarande regler om karensdag. Förslaget berör i första hand arbetsgivare i branscher där arbetstiden ofta förläggs koncentrerat. Det kan exempelvis vara arbeten i kommun- och landstingssektorn eller i branscher som handel, hotell och restaurang. För sådana branscher innebär förslaget ökade kostnader på grund av att karensavdraget minskar. För berörda arbetsgivare innebär förslaget, förutom ändringar av sjuklönereglerna, även administrativa konsekvenser. De personal- administrativa systemen kan behöva ändras för att hantera beräk- ningen av karensavdraget. Utbildning och information till arbets- tagare, fackliga organisationer m.fl. behöver genomföras och avtals- försäkringar kan behöva omförhandlas. Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för vare sig andra myndigheter, organisationer, regionalpolitik, jämställdhet, integra- tion, brottslighet eller den personliga integriteten. 25.3Del 3 Bättre stöd för återgång i arbete 25.3.1Krav på samverkan införs i hälso- och sjukvårdslagen Hälso- och sjukvården ska, när det är nödvändigt för att patienten ska kunna återgå i förvärvsarbete, och om patienten medger det, samverka med patientens arbetsgivare, eller Arbetsförmed- lingen. Skyldigheten gäller även i de fall en sjukskrivning kan undvikas genom samverkan. Konsekvenser för myndigheter samt hälso- och sjukvården Förslaget innebär inte några större förändringar för hälso- och sjukvårdens arbetssätt. Förslaget är i huvudsak en kodifiering i lag av det arbetssätt som redan finns i många landsting. Förslaget innebär att ska ta fler kontakter än om sjukfrånvaro kan undvikas eller förkortas genom en direktkontakt med arbetsgivaren. Det förutsätter att patienten lämnar sitt medgivande. I relation till Arbetsförmedlingen och innebär samverkansskyldigheten inte fler kontakter än . I den delen syftar förslaget bara till att förtydliga att hälso- och sjukvården inte ska gå genom för att samverka med Arbetsförmedlingen i de fall en person inte har ett pågående sjukförsäkringsärende. Hur många ytterligare kontakter med arbetsgivare som förslaget innebär beror på hur många fall det blir där hälso- och sjukvården bedömer att sjukfrånvaron kan undvikas eller förkortas genom en direktkontakt med arbetsgivaren. Kommittén föreslår att sjukskrivningsmiljarden förstärks, och att ett permanent statsbidrag för koordinering införs. Kommittén bedömer att landstingen därmed kompenseras för de kostnader som förslaget kan innebära. Förslaget innebär inte att ska komma in senare i sjukfallen, eller på något sätt bli avvaktande i sin roll som försäkringsgivare. löpande uppföljning ska vara aktiv. behov av förvaltningsmedel påverkas inte av förslaget. Det faktum att får vetskap om att sjukfallet i ett senare skede talar för att rehabiliteringsprocessen blir effektivare om fler kontakter tas mellan arbetsgivare och hälso- och sjukvården redan i sjukfallets inledningsskede. Arbetsgivare kommer med förslaget i vissa fall att snabbare kunna få kontakt med hälso- och sjukvården. Det innebär förbättrade kontakter mellan dessa båda aktörer, vilket kan förväntas underlätta för arbetsgivaren att ta det rehabiliteringsansvar som nuvarande regler föreskriver. Genom en tidig kontakt med hälso- och sjukvården ges arbetsgivaren professionellt stöd i sitt ansvar för insatser och anpassningar på arbetsplatsen. Därmed är bedömningen att sjuk- skrivningsperioden i vissa fall kan förkortas, eller t.o.m. undvikas, genom att insatser vidtas redan tidigt i sjukfallet i stället för att invänta att kallar till ett möte. Förslaget kan förväntas påverka fler kvinnor än män då det är fler kvinnor som är sjukskrivna. kan en förtydligad sjuk- skrivningsprocess med tidiga kontakter mellan arbetsgivare och hälso- och sjukvården förväntas bidra till att skillnaden i sjuk- skrivningar mellan kvinnor och män jämnas ut. Konsekvenser för den personliga integriteten Ur ett integritetsperspektiv är det viktigt att betona att den enskildes samtycke är en förutsättning för att hälso- och sjuk- vården ska samverka. Därmed kan förslaget inte förväntas leda till ett oacceptabelt intrång i den personliga integriteten. Gällande regionalpolitik, kommuner, brottslighet eller företagens administrativa börda har förslaget inga konsekvenser. 25.3.2Krav på behandlings- och rehabiliteringsplanering införs i hälso- och sjukvårdslagen När en patient är i behov av samordnade behandlings- och reha- biliteringsinsatser inom hälso- och sjukvården, för att kunna återgå i förvärvsarbete, föreslås att ska göra en rehabiliteringsplanering för återgång i förvärvsarbete. Rehabiliteringsplaneringen ska omfatta planerade vårdinsatser och, om möjligt, en tidsplan för dessa. Konsekvenser för hälso- och sjukvården Det ska inte finnas några speciella formkrav för rehabiliterings- planeringen. Avsikten med förslaget är således inte att åstadkomma att ett särskilt dokument ska upprättas. På samma sätt som när det gäller förslaget om samverkan i avsnitt 25.3.1 behöver ansvaret för rehabiliteringsplaneringen inte ligga på en läkare. När det är ändamålsenligt kan uppgiften även fullgöras av en särskild utsedd person eller ett team. kan uppfylla kraven gällande både samverkan och rehabiliteringsplanering genom en koordineringsfunktion. Kommittén föreslår att sjukskrivningsmiljarden förstärks. Konsekvenser för jämställdheten och sysselsättning En effektivare process kring de insatser som ges under en sjuk- skrivningsperiod kan förväntas ha en gynnsam effekt på återgång i arbete och sjukfrånvarons utveckling. Det innebär att antalet arbetade timmar ökar. Förslaget kan komma att beröra fler kvinnor än män eftersom kvinnor oftare är sjukskrivna än män. I ett långsiktigt perspektiv kan förslaget bidra till att skillnaden mellan kvinnors och mäns sjukskrivningar minskar. Gällande regionalpolitik, kommuner, brottslighet, personlig integritet eller företagens administrativa börda har förslaget inga konsekvenser. 25.3.3Ekonomiskt stöd för koordineringsfunktioner i hälso- och sjukvården Ett permanent statsbidrag införs för koordineringsfunktioner i hälso- och sjukvården. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om villkor för att ta del av statsbidraget. Systemet bör träda i kraft . Konsekvenser för myndigheter samt hälso- och sjukvården Förslaget bedöms bidra till ett bättre stöd för återgång i arbete och minskad sjukfrånvaro. Landstingen kommer med systemet kunna få permanenta resurser som kan bidra till kontinuitet i vården och förbättra arbetsmiljön som processen för återgång i arbete utvecklas. Förslaget innebär vissa förvaltningskostnader för . Dessa kostnader bedöms dock kunna hanteras inom nuvarande anslag. 25.3.4En stärkt roll för Det föreslås att ett expertråd för återgång i arbete ska inrättas vid . Rådet ska samla och sprida kunskap om återgång i arbete så att den blir lättillgänglig för hälso- och sjukvården. Förslaget innebär ökade förvaltningskostnader för på , beräknat på ett sekretariat med tre heltidsanställda tjänstemän och arvoderade experter. föreslås, i samverkan med och landstingen, jämföra och rapportera sjukskrivningar och resultatet av åtgärder för återgång i arbete för de olika landstingen. Det uppdraget bör täckas inom ramen för myndigheternas förvalt- ningsanslag. Förslagen bedöms komma att bidra till bättre stöd för återgång i arbete och minskad sjukfrånvaro. 25.3.5Ett förtydligande av arbetsgivarens skyldigheter enligt socialförsäkringsbalken Kommittén föreslår att arbetsgivaren, efter samråd med den försäkrade, ska svara för att de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering vidtas. Förslaget förändrar inte vilka åtgärder som arbetsgivaren ska vidta i förhållande till nuvarande ansvar. Som en konsekvens av förslaget avseende skyldigheter föreslås att arbets- givarens skyldighet att lämna upplysningar till i syfte att klarlägga den försäkrades rehabiliteringsbehov ska tas bort. Arbetsgivaren behöver härigenom inte invänta initiativ. Detta bör dels innebära goda förutsättningar för en effektivare process för återgång i arbete för den försäkrade, dels innebära en förenkling för arbetsgivaren att fullgöra sina skyldig- heter. måste naturligtvis få tillgång till de upp- gifter som behövs för att kunna bedöma rätten till ersättning för den försäkrade. Den försäkrades skyldighet att lämna sådana uppgifter framgår av 110 kap. 13 § socialförsäkringsbalken. Förslagen kan på lång sikt förväntas bidra till bättre stöd för återgång i arbete och minskad sjukfrånvaro. Förslaget bedöms påverka jämställdheten positivt eftersom kvinnor är sjukskrivna i högre utsträckning än män och förslaget bedöms bidra till återgång i arbete. Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för regionalpolitik, brottslighet, personlig integritet eller företagens administrativa börda. 25.3.6En förtydligad roll för ska löpande följa upp de åtgärder för återgång i arbete som vidtas och verka för att organisationer och myndigheter, var och en inom sitt verksamhetsområde, vidtar de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. Det gäller försäkrade som har rätt till ersättning vid sjukdom. Förslaget gör att det står klart att inte vidtar några egna rehabiliteringsåtgärder och att de berörda aktörerna självmant ska vidta åtgärder för den försäkrades återgång i arbete. samverkan gäller bara försäkrade som har rätt till ersättning vid sjukdom. roll innebär även fortsättningsvis att de ska samla in olika utredningar, att vid behov samla aktörerna för att diskutera återgång i arbete och att följa upp olika åtgärder under sjukskrivningsprocessen. Förslaget innebär dock inte att ska komma in senare i fallen, eller på något sätt bli avvaktande. Eftersom aktivitet i sjukförsäkringsärenden inte minskas genom förslaget påverkas inte myndighetens behov av förvaltnings- medel. Kommuner, landsting och Arbetsförmedlingen påverkas av att skyldigheter gällande samverkan enligt social- försäkringsbalken (2010:110) avgränsas till försäkrade som har rätt till ersättning vid sjukdom. Konsekvenserna bedöms dock bli marginella, eftersom inte heller med nuvarande ordning står för några faktiska åtgärder i dessa fall. Det innebär inte ökade förvaltningskostnader för kommuner, landsting eller . Det föreslås också att bidrag till arbetshjälpmedel för förvärvs- arbetande ska handläggas av Arbetsförmedlingen i stället för av . Eftersom handläggning av ärenden om bidrag till arbetshjälpmedel sysselsätter tolv helårspersoner hos Försäkrings- kassan bedöms förslaget medföra att bör föras över från till Arbetsförmedlingens förvaltnings- Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser för jämställd- het, regionalpolitik, brottslighet, personlig integritet eller före- tagens administrativa börda. 25.3.7Investeringar i långsiktig kunskapsuppbyggnad Kommittén föreslår att en databas över vilka insatser som ges till sjukskrivna i syfte att underlätta återgången till arbetet upprättas. Det bör avsättas för att , Arbetsförmedlingen och Inspektionen för socialförsäkringen gemensamt ska utveckla en sådan databas. Arbetet ska ske i nära samarbete med forskare så att innehållet i databasen uppfyller de kriterier som möjliggör framtida forskning och utvärdering av vilka insatser som är effektiva i rehabiliteringsprocessen. Försäkrings- kassan ges dessutom i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtas för att underlätta de sjukskrivnas återgång till arbets- livet. Redovisningen föreslås ske i en årlig rapport som utöver en utvärdering av effektiviteten i olika rehabiliteringsåtgärder även beskriver sjukförsäkringens utveckling ur en rad olika perspektiv. För berörda myndigheter innebär det att resurser behöver avsättas för att skapa databasen och utarbeta rutiner för hur data- basen kontinuerligt uppdateras. För detta föreslås att det avsätts .