sou · H3B394 · 2015-11-05 00:00:00 — Det finns statistiska samband mellan etermedierna och morgon- tidningen i relation till intresse för kommunala nyheter. Intresse för nationella nyheter har dock inget samband med morgon- tidningsläsning. När det gäller att ta del av nyheter från dags- och kvällspressen på nätet finns ett positivt samband med att ha stort intresse för lokala och nationella nyheter. Däremot finns inget statistiskt samband mellan stort intresse för nyheter och att ta del 93 Se exempelvis: Gripsrud, , , , (2011), Changing relations: Class, education and cultural capital, Poetics, 39 (6), s. 507–529. av nyheter via sociala medier.94 Detta kan handla om att nyheter i stor utsträckning flödar till användare av sociala medier – framför allt till de yngre (bland 16–29-åringar) – snarare än att dessa aktivt söker nyheter. Även när det gäller regelbunden nyhetsanvändning av morgon- tidningar via papper, dator, mobil och surfplatta är ålder en avgörande faktor. I första hand är det 35–49-åringar som regel- bundet tar del av nyheter via dator, mobil och surfplatta, följt av de yngsta. Bland de äldre däremot är det relativt få som tar del av nyheter med morgontidningen som avsändare digitalt. De håller istället fast vid sin gamla vana av att läsa papperstidningen.95 3.4.1Förskjutningar beroende på ålder Barn, ungdomar och unga vuxna porträtteras ofta utifrån sin digitalt orienterade medieanvändning. Det är inte ovanligt med analyser – och prognoser om framtiden – för vilka dagens unga beskrivs som att de växer in i en digital tidsålder där nätverks- uppkopplade skärmar, sociala medier och streamad rörlig bild via s.k. tjänster () för innehåll (som Netflix, Viaplay m.fl.) blivit vanliga, men också OTT-tjänster för med- delanden (WhatsApp, Snapchat m.fl.) som kringgår telekom- operatörerna har vuxit fram. Tjänster för streaming av rörlig bild har kommit att utgöra en ”naturlig” del av vardagen och de ungas beteenden skapar de facto nya tillväxtmarknader.96 Vid diskussion av barn och ungdomar är det vanligt att dessa etiketteras som en homogen grupp, trots att deras medie- användning kan skilja sig väsentligt åt.97 Aktuella svenska analyser av barn och ungas medieanvändning – av medieforskaren – vittnar sannerligen om att de yngsta i samhället tidigt 94Ohlsson, (2015), Nyhetskonsumtionens mekanismer, I: , , (red) Fragment. 95Andersson, (2015). Dagspressens digitala plattformar alltmer använda – men papperstidningen är fortfarande betydelsefull. I , , (red) Fragment. 96Multi (2015). /services/studies/multiplatform-content-services/ 97Westlund, , (2014). Media Life of the , , 22(1), s. 21–41. utvecklar medieliv som involverar surfplattor, tv, spel och mobiler. börjar en del av barnen använda mobilen intensivt. Bland tonåringarna är det hälften som bokstavligen lever mobila medieliv, med en användning på minst . diskuterar att i takt med att spelande och nätverkande bland barnen ökar minskar deras läsande, och ställer frågan om detta mönster kommer att spridas till fler svenskar i takt med att mobil medieteknik blir allt vanligare.98 Vidare ska noteras att både i svenska studier, som Statens medieråds enkätundersökning Ungar och medier, och utländska studier lyfts frågor om barn och ungas medie- och informa- tionskunnighet samt deras säkerhet på nätet.99 Att förstå och förhålla sig till de yngsta medborgarnas medievanor är viktigt i flera avseenden, inte minst för att skapa en hållbar mediepolitik för framtiden. Dessa grupper utgör ju ”framtidens medieanvändare”. Med ålder kan avses olika saker. Ett sätt att närma sig ålder är den faktiska biologiska åldern, ett annat är människors socialt präglade generationstillhörighet, ett tredje är människors livscykler. Inom forskning kring medieanvändning är det framför allt genera- tionstillhörighet och/eller livscykel som analyserats, och Medie- utredningens bedömning är att dessa samverkar. Med genera- tionstillhörighet läggs fokus på att en grupp människor växer upp – i ett liknande samhälle och med ett liknande medie- system – och att dessa därigenom skapar sig liknande erfarenheter och socialiseras in i och befäster vissa vanor.100 Generationer utvecklar och befäster vanor med medier, det finns därmed stabilitet i dessa vanor . Forskning kring livscykler lägger däremot tonvikt vid att människor förändrar sina beteenden vid specifika faser i sitt liv, eftersom saker som intresse, tid och resurser förändras. De eventuella nyhetsanvändningsbeteenden en individ uppvisar i tonåren kan – utifrån livscykelperspektivet – därmed mycket väl förändras när denne individ blir äldre, etablerar (2015). Ungas medieliv – ett kapitel för sig. I: Medieutveckling , : Myndigheten för radio och tv. 99Ofcom (2014). Children and parents: media use and attitudes report, . 100Volkmer, (2006). News in Public Memory. Memories across Generations, : . sig på jobbmarknaden och bildar familj.101 Detta betyder inte att människor kommer börja läsa papperstidning när de blir äldre, något svensk tidningsbransch hoppats på. I det följande presenteras en empirisk analys, med fokus på 2012–2014, vilket utgör den tidsperiod som passerat sedan Press- stödskommitténs utredning. Samma klassificering i generations- tillhörighet som medieforskarna använde tillämpas också här för att möjliggöra jämförelser bakåt i tiden. Klassifikationen inkluderar fyra generationer, beroende på födelse- intervall i relation till viktiga samhällsförändringar: plikttrogna (1926–1945), baby boomers (1946–1964), generation X (1965–1976) samt dotnets (1977–1995).102 Tabell 3.4 redovisar nyhetsanvändningen bland var och en av de fyra generationerna för elva olika nyhetsmedier/plattformar. Nedan presenteras utmärkande drag i nyhetsanvändningen för respektive generation för –2014, med koncis återkoppling till förskjutningar över tidsperioden –2011 i och studie. Avsnittet tecknar därmed ålderns betydelse för nyhetsanvändning i såväl dagsläget som över fyra decennier. Avslutningsvis jämförs de olika generationerna. W., , . & Bolton, .W. (1979). Media Use and the Life Span – Notes on Theory and Method, American behavioural scientist, 23: 1, s. 102Zukin, , , ., , ., , . (2006), A New Engagement? Political Participation, Civic Life, and the Changing American Citizen, : . Källa: De nationella SOM-undersökningarna 2012–2014. Kommentar: Observera att olika mått för regelbunden nyhetsanvändning tillämpas . Med regelbunden läsning avses minst för morgontidning (papper), SVT nyheter, SR nyheter, , kommersiell radio och nyheter via sociala medier, minst för kvällstidning (papper), morgontidning (nät), gratistidning och kvällstidning (nät). Regelbunden läsning av nyheter i mobilen avser minst en gång . Merparten av mobila nyhetsanvändare gör dock så . Den databearbetning som ligger till grund för uppgifterna i tabellen har utförts av på uppdrag av . De plikttrogna karakteriseras av stabilitet när det gäller användning av informativa och traditionella nyhetsmedier över fyra decennier. Regelbundet lyssnande till nyhetssändningar från SR är nästintill oförändrat. Regelbunden läsning av pappersburna morgontidningar har minskat med , medan tittandet på SVT:s nyhetssändningar tvärtom har ökat i motsvarande grad. är det numera fyra av tio som också ser TV4:s nyhets- sändningar. –2011 var den digitala nyhets- användningen förhållandevis begränsad, men –2014 har regelbunden nätnyhetsanvändning ökat från vad gäller morgontidning och från för kvällstidning. Det ska noteras att inte på motsvarande sätt mäter nätnyhetsanvändning via etermedierna. Därtill är det som tar del av mobilnyheter, en fyrdubbling sedan föregående tidsperiod (2007–2011). Sammantaget vittnar dessa resultat om att etermedierna har den mest framträdande platsen i de plikttrognas nyhetsanvändning, följt av morgontidningen, även om det här påbörjats en förskjutning från papper till digitalt. Även baby boomers nyhetsanvändning har varit förhållandevis stabil och präglats av orientering mot etermedier och dagspress, om än med något lägre nivåer jämfört med de plikttrogna. Över fyra decennier har andelen som regelbundet läser en pappersburen morgontidning sjunkit , som andelen som tittar på SVT:s nyhetssändningar ökat , motsvarande siffra för TV4 är . Även om de traditionella nyhetsmedierna är mest framträdande så har baby boomers också i relativt stor utsträckning utvecklat en digital nyhetsorientering: Drygt fyra av tio tar regelbundet del av nätnyheter från morgonpress och/eller kvällspress och var tredje använder sin mobil för nyheter. Generation X uppvisar överlag ett mer varierande beteende- mönster än de plikttrogna och babyboomers. De har dessutom sin tyngdpunkt bland digitala plattformar i stället för bland de traditionella nyhetsmedierna. Morgontidningsläsning i papper har sjunkit till nutid, kvällspressen har rasat och SR har sjunkit . Tittandet på nyhetssändningar från TV4 har varit oförändrat, medan fler ser på SVT:s nyhetssändningar nu jämfört med för fyra decennier sen (om än att det sjunkit sedan toppen 2002–2006). Hos generation X är mobilen den plattform som flest använder för nyheter (), följt av nätnyhetsanvändning med kvällspress respektive morgonpress som avsändare. Därtill tar drygt var fjärde regelbundet del av nyheter via sociala medier. Dotnets särskiljer sig väsentligt genom förhållandevis begränsad traditionell nyhetsanvändning, men en omfattande digital. Mät- ningarna av deras nyhetsanvändning påbörjades –1995, när de var gamla nog för att inkluderas. Deras nyhetsanvändning via SR och SVT var då – liksom under kommande tidsperioder – för- hållandevis begränsad. Till skillnad från övriga generationer har deras regelbundna tittande på SVT:s nyhetssändningar minskat något . Andelen regelbundna tittare () är drygt hälften av generation X () och drygt en sjättedel jämfört med de plikttrogna (). Läsning av morgontidningar i papper har sjunkit kraftigt: från till 2012–2014. Däremot uppger varannan att de regel- bundet tar del av nätnyheter från morgonpressen; något fler vänder sig till kvällspressen för nyheter på nätet. Precis som för Gene- ration X är mobilen den främsta nyhetsplattformen. Sju av tio tar regelbundet del av mobilnyheter 2012–2014, en ökning med –2011. Därtill uppger varannan dotnet att de regelbundet tar del av nyheter via sociala medier. Denna form av nyhetsanvändning mättes inte tidigare, men det är ändå tydligt att utvecklingen har varit explosionsartad. Utifrån en jämförande analys av de olika generationernas nyhetsanvändning dras två huvudsakliga slutsatser: –De plikttrogna och baby boomers är de generationer som upp- visar mest omfattande användning av traditionella nyhetsmedier över samtliga tidsperioder. Detta hänger samman med att dessa generationer i relativt stor utsträckning vidmakthåller de beteenden de etablerade när de växte upp. Det sker en förskjutning från dagspress till etermedier hos dessa genera- tioner, samt en ökning vad gäller digital nyhetsanvändning. Denna komplementerar de traditionella nyhetsmedierna. –Dotnets gjorde –2011 de digitala nyhetsmedierna till sina främsta, medan generation X tog detta kliv 2012–2014. Traditionella nyhetsmedier – särskilt dagspressen – har i jäm- förelse mindre betydelse för dessa generationers nyhets- användning. För dotnets och generation X handlar det i mångt och mycket om en förskjutning från traditionella till digitala nyhetsmedier, där de sistnämnda ersätter de förstnämnda. Det är särskilt viktigt att båda dessa generationer nu utvecklat medieliv där mobiler är första- handsval för nyheter. Dessa generationer växer upp och genomgår olika faser i livet i ett väsentligt annorlunda och mer snabbrörligt samhälle och medielandskap. Mobiler kommer väl till pass i dessa alltmer rörliga livsstilar. Det kan rentav vara som så att människor utvecklar liv där de i stor grad är på språng, just eftersom portabel medietekniker underlättar för användning av medier och kommu- nikation oavsett var denna person befinner sig.103 103 , , (2010). 3.4.2Samhällsintresse: fyra grupper av nyhetsanvändare Dagens medielandskap karaktäriseras av informationsöverflöd och ett brett utbud av medier och plattformar. Denna mångsidighet och fragmentisering av mediernas struktur har, som detta kapitel visat, resulterat i att medborgare utvecklat väsentligt olika slags nyhets- vanor. Via journalisternas aktiva urval av nyheter – via eter- mediernas nyhetssändningar samt papperstidningar – har med- borgarna blivit försedda med ett relativt brett utbud av nyheter. I en och samma nyhetssändning och i en och samma papperstidning så har medborgare kunnat få reda på vad som händer inom politiken, i världen, med ekonomin, i kulturen osv. Detta kapitel har med olika empirisk grund fastlagt att det håller på att ske kraftiga förskjutningar mot olika slags digital nyhets- användning. Detta kan i ökande grad kopplas till personalisering, kring vilket det finns en tvåsidig argumentation. Det ena argu- mentet handlar om att de nyhetsanvändarna i dagens medieland- skap i ökande grad aktivt väljer efter sina intressen, vilket kan leda till en avsmalnande exponering.104 Det andra argumentet handlar om att nyhetsanvändarnas intressen och beteenden – i en digital miljö – resulterar i att allt mer personifierat innehåll serveras till dem. En möjlig följd av detta är att de mer passivt tar del av digitala nyheter, utifrån sina vanor och de nyheter som kommer till dem, och att de därmed utvecklar en egen personlig filterbubbla. Forskningen har tydliggjort att selektivitet har fyra dimen- sioner: exponering (den information man exponerar sig för), uppmärksamhet (vad man faktiskt uppmärksammar i informa- tionen), perception (hur man uppmärksammar och tolkar informa- tionen) hågkomst (det man kommer ihåg). I av överflöd har såväl internationell som svensk forsk- ning indikerat att människors personliga intresse och preferenser spelar en allt viktigare roll för huruvida medborgare söker upp nyheter, i synnerhet politiska nyheter.105 Att intresse har betydelse också för nyhetsanvändning framgick tidigare också av studie, vilken visade att människor med intresse för 104Se t.ex. Prior, (2007). Post-Broadcast Democracy, . 105Strömbäck, (2015). Demokratin och det förändrade medielandskapet. Mot ökade kunskapsklyftor och deltagandeklyftor?, Rapport skriven på uppdrag av demokrati- utredning. politik samt kommunala respektive nationella nyheter själva tar del av nyheter via tv, radio och dagstidningar i större utsträckning än de som har ett mindre intresse.106 Personligt intresse för nyheter och politik är viktigt, och knyter an till människors värderingar och samhällsintresse i stort. I detta sammanhang är det relevant att också fördjupa betydelsen av människors samhällsintresse. TNS , har för räkning tillhandahållit en konceptuell och empirisk analys av detta, med grundval i den enkätbaserade studien statistiskt grundad fyrfältsmodell har tagits fram som sammanlänkar samhällsintresse med orientering i medieanvändning. Samhällsintresse fångar in om man har stort eller litet intresse för samhällsfrågor, som knyter an till tidigare diskussion av personligt intresse i politik och nyheter. Medieorienteringen särskiljer mellan grupper som primärt använder traditionella medier eller digitala medier, vilket knyter an till plattformsförskjutningarna i avsnitt 3.3.4. Analysen av användning inbegriper medieanvändning i allmän- het, inte endast nyhetsanvändning. Fyrfältsmodellen i figur 3.16 visar de fyra statistiska kluster av medieanvändare som har extraherats, vilka tillsammans utgör av de svarande i studien. I det följande hänvisas dessa ”kluster” istället som ”arke- typer” av medieanvändare. Namngivningen av dessa är resultatet av en gemensam arbetsinsats. För medieanvändning används ett index från 1–200 för olika slags nyhetsanvändning där 100 är ett medel- värde. Medieorienteringen har styrt formuleringen av respektive arketyp, exempelvis motiveras ”de traditionella” av att de använder etermedier och papperstidningsläsning i olika former mer än genomsnittet, medan det motsatta gäller för deras användning av digitala medier. När det gäller klassificering kring i vad mån och på vilket sätt sociala medier används inom respektive grupp beroende på aktivitetsgrad. På ena änden återfinns de som är helt passiva vad gäller sociala medier och på andra änden har vi dem som själva aktivt skapar och distribuerar innehåll. 106Ohlsson, (2015). Nyhetskonsumtionens mekanismer, i , , (red) Fragment. ., , . 107Analys av Orvesto Konsument 2015:1 genomförd av TNS . Källa: Orvesto Konsument 2015:1, TNS . Kommentar: Den databearbetning som ligger till grund för figuren har utförts av TNS på uppdrag av . –Förnöjda traditionalisterna () är framför allt orien- terade mot tryckta dagstidningar samt tv och radio, och har ett lägre samhällsintresse än andra. Fyra av tio använder sociala medier och femton procent säger sig ha många aktiva kontakter med vänner och bekanta via nätet. De är under- representerade i samtliga former av sociala medier användning, i synnerhet vad gäller att själva skapa och distribuera innehåll. skriver ofta kommentarer och tipsar sitt sociala nätverk om länkar. De har värderingar som ligger nära det svenska folkhemmet. De är hemkära, nöjda, balanserade och njutningssökande. –Privata nätverkarna () har ett litet samhällsintresse och tar del av relativt lite nyheter via traditionella och digitala nyhetsmedier, men använder i stor utsträckning mobiler och surfplattor. De förlitar sig istället i stor utsträckning på information de får via digitala medier i allmänhet. Bland nät- verkarna finns en särskilt hög andel som skapar och distribuerar innehåll i sociala medier. Totalt använder sociala medier , uppger sig ha många aktiva kon- takter på nätet, läser/skriver/kommenterar på blog- gar och ofta gör så på sociala nätverk. De privata nätverkarna ser sig själva som navet i livets hjul, präglas av självuttryck och image, och har värderingar som uttrycker viljestyrka, njutningssökande och nyfikenhet. –Digitalt orienterade () har stort samhällsintresse och deras nyhetsanvändning är tydligt digitalt orienterad. Via sociala medier är de förhållandevis aktiva med att dela med sig av sina tankar och åsikter. Drygt två av tre använder sociala medier , läser/skriver/kommenterar på bloggar , och hälften så många gör ofta statusuppdateringar eller skriver kommentarer på sociala nätverk samt tipsar bekanta om länkar till internetsajter. Värderingarna bland de digitalt orien- terade präglas av spänning, förändring och nyfikenhet. –Allätande åskådarna () har ett mycket stort samhälls- intresse, och detta tar sig bland annat uttryck genom att de regelbundet använder många olika slags nyhetsmedier. Nästan hälften använder sociala medier och deras användning av sociala medier präglas av att de följer vad andra gör likt åskådare, snarare än att de själva producerar och distribuerar innehåll. Värderingarna i denna grupp präglas av globalism, ekologi samt förändring. Tabell 3.5 redogör för hur dessa grupper ser på att hålla sig informerade, medias roll för kunskap, och i vad mån de diskuterar politik och samhällsfrågor med människor i sin omgivning. På frågan om ”det är viktigt att vara välinformerad om saker och ting” instämmer fyra av tio bland allmänheten helt och hållet. De all- ätande åskådarna tycker det är viktigast att vara välinformerade (), följt av de digitalt orienterade (). Siffrorna är väsentligt lägre bland de förnöjda traditionalisterna () och privata nätverkarna (). Media antas vanligtvis spela den allra mest framträdande rollen för hur människor håller sig uppdaterade och får kunskap. Emellertid är det, ur ett sådant perspektiv, relativt få som instämmer helt och hållet till att ”min kunskap om samhällsfrågor hämtar jag i hög grad från media”. De allätande åskådarna utmärker sig genom att vara de som i störst utsträckning känner att de utvecklar samhällskunskap via medier (), medan de privata nätverkarna känner så i minst utsträckning (), som de förnöjda traditiona- listerna och de digitalt orienterade placerar sig däremellan. Källa: Orvesto Konsument 2015:1, TNS . Kommentar: Den databearbetning som ligger till grund för figuren har utförts a v TNS på uppdrag av . Liknande mönster framträder apropå påstående ”jag samtalar ofta med min omgivning om politik och samhällsfrågor”, till vilket instämmer bland allätande åskådare och digitalt orienterade, men endast hälften bland de förnöjda traditionalisterna och bland de privata nätverkarna. Till sammanhanget kan noteras att det bland de digitalt orienterade () och privata nätverkarna () är flest som uppger att de ”har många aktiva kontakter med vänner och bekanta på nätet”, medan motsvarande siffra för de förnöjda traditionalisterna och allätande åskådarna är . 3.4.3Nyhetsanvändning beroende på bostadsort Forskare har identifierat två huvudsakliga vita fläckar i nyhets- rapporteringen: glesbygden samt förorter till , och . har påvisat detta, exempelvis genom analyser som kombinerar nyhets- rapportering med nyhetsanvändning, och där slutsatserna pekar på att medborgare lever i skilda medievärldar. I de områden som utgör vita fläckar – eller ”medieskuggor” som kallat det – måste medborgare förlita sig på mer allmänna nyhetsmedier snarare än de lokala.108 En konsekvens av detta blir att det på många håll saknas granskning av, och rapportering kring, vad som sker lokalt. Det blir därmed mycket svårt, i vissa fall rent omöjligt, för medborgarna i dessa områden att hålla sig infor- merade om, och vara delaktiga i, den lokala demokratin. forskning, bl.a. från , har försökt ta ett helhetsgrepp kring utbudet av nyheter i lokalsamhällen, och har visat att det är väsentliga skillnader i nyhetsutbud mellan till synes lika ameri- kanska kommuner.109 Till sammanhanget hör också att en omfat- tande analys också bör väga in informations- och nyhetspublicering av andra aktörer än (de traditionella) nyhetsmedierna, däribland medieborgarna. Frågan om medieborgare diskuteras närmare i kapitel 4. Mediernas utbud avgör emellertid inte medborgarnas nyhets- användning (såvida det inte finns något att tillgå alls), men sätter däremot ramarna för vad som finns att välja mellan. Att svenska journalister företrädelsevis bor på , och verkar i , har betydelse för svensk journalistik.110 Dessa frågor – och urbaniseringen av journalistikens innehåll – diskuteras närmare i kapitel 5. Hur medborgarna sen faktiskt väljer att ta del av nyheter, och om de betalar för dessa nyheter, påverkar i sin tur mediernas fortsatta ageranden.111 Som en följd av detta kan såväl utbudet av nyheter – och förut- sättningarna att ta del av detsamma – se väsentligt olika ut på olika platser i . Det saknas aktuella och heltäckande kart- läggningar av det totala utbudet av journalistik och nyheter i , vilket gör det svårt att göra en samlad bedömning av 108Nygren, (2005). Skilda medievärldar: lokal offentlighet och lokala medier i , : . 109Napoli, ; , Stonbely; , McCollough & (2015). Assessing the Health of Local Journalism Ecosystems: A Comparative Analysis of Three Communities, : , media + the public interest initiative. 110Ekberg, ; Finnäs, , (2015). Där bor journalisterna, : . (2011). Work – Sensemaking of the Mobile Media (R)evolution, JMG Bokserie no. utbudet av och kvaliteten på nyheter i glesbygd och storstads- förorter. Att det är väsentliga skillnader i utbud mellan olika platser står dock klart. har gjort en studie kring skillnader i användning av papperstidning och/eller nättidning mellan olika titlar och utgivningsorter i år 2013.112 Studien visar att för (SLA) – bland dess läsare/nätnyhets- användare – uppgav att de endast läser denna i papper, uppgav sig läsa endast på webben, och läste både papper och webb. Motsvarande siffror för enkom pappers- tidningsläsning för , TTELA och (BT) var 78, . Det innebär att en något högre andel av nyhetsanvändarna bland dessa tidningsföretag tog del av nyheter digitalt.