sou · H3B365 · 2015-08-04 00:00:00 — Att den subjektiva sociala sammanhållningen riskerar att försvagas är inte liktydigt med att den kommer att försvagas. Avgörande är inte bara de centrifugala krafter som har diskuterats i det här kapitlet utan också hur starka olika sammanhållande krafter är. I det sammanhanget har politiken en viktig roll att spela och för det framtida politiska beslutsfattandet bör ett centralt övervägande vara om och på vilka sätt som olika åtgärder påverkar de samman- hållande krafterna i samhället. Förutom att minska det utanförskap som följer av exempelvis arbetslöshet och social utsatthet finns det några åtgärder som mer direkt kan relateras till digitaliseringen och medielandskapets förändringar. Här vill jag framförallt lyfta fram fem punkter: En viktig förutsättning för deltagande i ett allt mer digitaliserat samhälle är en fortsatt och snabbare utbyggnad av bredbandet i hela landet, och primärt via fiber som både är snabbare och mindre sårbart för störningar. Det bör ses som en infrastruktu- rell investering lika viktig som den fysiska infrastrukturen. Ökad digitalisering riskerar att leda till att stärka de centrifugala krafterna, så viktigt är också att stärka de medier som har bäst förutsättningar att nå ut brett med journalistik och annan infor- mation som är kvalificerad och har ambitionen att ge en korrekt bild av verkligheten. I det sammanhanget har public service en mycket viktig roll att spela, framförallt i etern men också på internet. Det bygger på att public service har bättre förutsätt- ningar än andra medieföretag att tillhandahålla ett utbud som både är kvalificerat och når ut brett. Samtidigt är det också viktigt att ge de kommersiella medier som har publicistiska ambitioner förutsättningar att försöka förverkliga dessa. Exakt hur det bör ske är en komplicerad fråga, vilket debatterna kring presstödet och dess utformning illustrerar, men att ta bort reklamskatten och sänka den digitala momsen så att den är lika oavsett om det handlar om analoga eller digitala produkter är ett första steg som borde ha tagits för länge sedan. Distributionsstödet bör även ses över för att underlätta för tidningsföretag att distribuera tidningarna också i mer glesbe- byggda och mindre lönsamma områden. Skolan spelar en mycket viktig roll, både för den sociala sam- manhållningen i sig och för människors möjligheter att orientera sig i och förhålla sig till ett allt mer fragmenterat medielandskap där kraven på medborgarnas egen förmåga att värdera informa- tion och att vara källkritiska ökar. Det handlar inte minst om att bygga ut undervisningen i medie- och informationskunnighet, men också om att stimulera barns och ungas intresse för politik och samhälle, deras intresse av att följa nyheterna liksom att stärka förståelsen och toleransen för grupper som på olika sätt skiljer sig från den egna. På en mer generell nivå är det också mycket viktigt att skolan fungerar som en mötesplats för män- niskor från olika grupper och olika bakgrunder. Ytterst är det via möten och kontakter som relationer byggs och förståelse för varandra kan formas. För den sociala sammanhåll- ningen är det därför viktigt att bidra till eller stimulera mötes- platser – i såväl det verkliga livet som virtuellt, via medier – där människor från olika bakgrunder och med olika erfarenheter kan mötas. Förutom skolan kan det civila samhället spela en viktig roll i det sammanhanget, förutsatt att olika föreningar är inkluderade och inte bara organiserar människor från vissa grupper eller bakgrunder. Även medierna har en stor betydelse för att skapa mötesplatser varigenom virtuella möten kan stim- uleras. Inte minst viktigt är det att medierna – där public service har en särskilt stor betydelse – strävar efter att spegla olika erfa- renheter och hela landet. De här punkterna är givetvis långtifrån heltäckande, men tillsam- mans med analysen i det här kapitlet erbjuder de förhoppningsvis en god utgångspunkt för en fortsatt diskussion kring hur de centri- fugala krafterna skulle kunna balanseras och den subjektiva sociala sammanhållningen skulle kunna stärkas. Framtiden är aldrig given, den formas . Därför är det viktigt att se de risker som finns, inte som självändamål utan för att det ska kunna föras en diskussion om hur dessa skulle kunna han- teras och hur olika sammanhållande krafter skulle kunna stärkas. Därför är det viktigt att forska mer om och diskutera den subjek- tiva sociala sammanhållningen och hur den skulle kunna bevaras eller stärkas, inklusive medieutvecklingens och digitaliseringens betydelse för den subjektiva sociala sammanhållningen. Och därför är det viktigt att inte fastna i vare sig dystopiska eller utopiska för- utsägelser om vart vi är på väg. För att parafrasera Kranzbergs första lag: utvecklingen är varken ond eller god, den är vad vi gör den till. Aalberg, T, Blekesaune, A & Elvestad, E (2013) Media Choice and Informed Democracy: Consumption Gaps in Europe? /Politics vol. 18(3), s. 281–303. , B (1991) Den föreställda gemenskapen. Reflexioner kring nationalismens ursprung och spridning. , C (2012) Makers. The New Industrial Revolution. Arceneaux, K & , M (2013) Changing Minds or Changing Channels? in an of Choice. , A & , H (2014) Mittfåra & marginal, i , A & , H (red) Mittfåra & marginal 11–34). Billig, M (1995) Banal Nationalism. Blekesaune, A,Elvestad, E & Aalberg, T (2010) Tuning out the World of News and Current Affairs – An Empirical Study of Europe’s Disconnected Citizens. 28(1), s. 110–126. Bollen, K A & , R H (1990) Perceived Cohesion: A Concep- tual and Empirical Examination. Social Forces 69(2), s. 479–504. , E & McAfee, A (2014) The Second . Work, Progress, and Prosperity in a Time of Brilliant Technolo- gies. W. W. , . Castells, M (2001) Nätverkssamhällets framväxt. Chadwick, A (2013) . , J, Ho-Pong, T & , E (2006) Reconsidering Social Cohesion: Developing a Definition and Analytical Framework. 75(2), s. 273–302. (2010). Poverty and Social Exclusion. Special Eurobarometer 321. Europeiska kommissionen, . (2013). Svenska framtidsutmaningar – slut- rapport från regeringens . Friedkin, N E (2004) Socal Cohesion. 30, s. 409–425. Färdigh, M A & , O (2014). Användning och icke- användning av kvällspressen: på papper, via dator, mobil och surfplatta, i , A & , H (red) Mittfåra & marginal (s. 175–188). Fölster, S (2014) Vartannat jobb automatiseras – utma- ningar för . , R K (2009a) Politically Motivated Reinforcement Seeking: Reframing the Selective Exposure Debate. cation 59(4), s. 676–699. , R K (2009b) Echo Chambers Online? Politically Motiva- ted Users. 14(2), s. 265–285. , A & Janmaat, J G (2011) Regimes of Social Cohesion. Societies and the Crisis of Globalization. Palgrave , Basingstoke. Iyengar, S & , K S (2009) Red Media, Blue Media: Evidence of Ideological Selectivity in Media Use. tion 59(1), s. 19–39. Jalakas, A & Wadbring, I (2014) Ska man gråta om papperstid- ningen försvinner?, i , A & , H (red) Mitt- fåra & marginal (s. 161–174). Kahneman, D (2011) Thinking, Fast and Slow. Farrar, , . Knoblock-Westerwick, S (2014) Selection, Perception, and Proces- sing of Political Messages, i Reinemann, C (red) Political Com- munication (s. 507–526). De Gruyter, . Kranzberg, M (1986) Presidential Address. Technology and History: ”Kranzberg’s Laws”. Technology and Culture 27(3), s. 544–560. Levay, C (2013) Framtida utmaningar för sammanhållning och rätt- visa. Lodge, M & Taber, C S (2013) The Rationalizing Voter. Luskin, R C (1990) Explaining Political Sophistication. Political Behavior 12(4), s. 331–361. , J (1996) Social Dimensions of Economic Growth. The Lecture Series VIII. , R K (1995) The and the . Social Forces 74(2), s. 379–424. Mutz, D (1998) Impersonal Influence. How Perceptions of Political Attitudes. Nordicom (2014) Mediebarometer 2013. , G & Althén, K (2014) Landsbygd i medieskugga. Ned- monteringen av den lokala journalistiken och bilden av landsbyg- den i . , M & , B (2012) Den sociala tilliten – håller vi på att tappa de unga?, i , L, , H & , A (red) I framtidens skugga (s. 539–544). Pariser, E (2011) The Filter Bubble. What the Internet is Hiding from You. (2015) State of the News Media 2015. , , DC. Prior, M (2007) Post-Broadcast Democracy. How Media Choice Increases Inequality in Political Involvement and Polarizes Elections. Schoenbach, K & Lauf, E (2002) The ”” Effect of Television and Its Competitors. 29(5), s. 564–583. Shanahan, J & , M (1999) Television and its Viewers. Culti- vation Theory and Research. Shehata, A & Strömbäck, J (2014) Mediation of Political Realities: Media as Crucial Sources of Information, i , F & Strömbäck, J (red) Mediatization of Politics. Understanding the Transformation of Western Democracies (s. 93–112). Palgrave, , Basingstoke. Simmel, G (1981) Hur är samhället möjligt? Stroud, N (2011) . The Politics of News Choice. Strömbäck, J (2015a) Social sammanhållning och medieanvändning, i , A, , B, , H & , M (red) Fragment. Strömbäck, J (2015b) Demokratin och det förändrade medieland- skapet. Mot ökade kunskapsklyftor och deltagandeklyftor? Strömbäck, J & Shehata, A (2013) Kampanjeffekter under svenska valrörelser, i Strömbäck, J & Nord, L (red) Kampen om opinionen. Politisk kommunikation under svenska valrörelser (s. 207–238). Strömbäck, J, , M & Shehata, A (2013) Interest and News Media Consumption: A Longitudinal Perspective. , 25(4), s. 414–435. Sunstein, C (2007) 2.0. Wadbring, I & Ödmark, S (2014) Delad glädje är dubbel glädje? En studie om nyhetsdelning i sociala medier. Framtidsfolket – Modernitet och svensk nationell identitet Att svenskhet och modernitet hör samman har blivit något av ett mantra i tecknandet av svensk nationell identitet. har denna föreställning kommit till uttryck bland annat i den populära TV-serien ”Världens modernaste land” , med den kände komikern som programledare och historikern och dåvarande sekreteraren i den Svenska Akademin, , som bisittare. Men tankefiguren har en lång historia och är kopplad till en jämförelsevis orädd, nyfiken och glupsk inställning till framtiden och uppbrottet från det trygga, traditionella och be- vandrade. Kulten av det nya och moderna har haft många sidor, mörka som ljusa, från en stundtals brutal eller åtminstone osenti- mental ingenjörskonst som drabbat såväl människor som hus och stadsdelar till ett befrämjande av innovationer och förnyelse som inte minst kommit till uttryck i en långvarig kärleksaffär med tek- nik, uppfinningar och ingenjörskap, från SKF och kullager, via och till Spotify och streamad musik. Denna tilltro till och orädsla inför det moderna är också kopplad till en rad grundlägg- ande paradoxer som kännetecknar och det svenska sociala kontraktet: ett socialdemokratiskt land befolkat av hyperindividua- lister; socialister som älskar marknadssamhället och alla sina privata egendomar; tillitsfulla jämlikhetsivrare som strävar efter frihet och oberoende; förmenta trygghetsnarkomaner som är det globala risk- samhällets stora vinnare. Det svenska sociala kontraktet En förklaring är att paradoxerna visar sig vara mer skenbara än verkliga. Det svenska sociala kontraktet bygger på en allians mellan individ och stat, en stat som investerar i alla medborgare och på detta sätt utrustar dem med resurser som blir till fördel både för individer och för samhället i stort. frigör staten indi- viderna från fastlåsande beroendeband i andra kollektiviteter som den patriarkala familjen och i de traditionella, hierarkiska gemen- skaperna i civilsamhället. För att fånga den svenska individua- lismens särdrag och förmenta paradox – och för att särskilja den svenska individualismen från andra former av individualism, där ofta friheten från staten och attribut som excentricitet står i cen- trum – har jag myntat begreppet ”statsindividualism”. Detta är en individualism som handlar inte om frihet från staten utan snarare om friheten genom staten; inte om friheten att vara annorlunda utan snarare en individualism kopplad till (jäm)likhetsideal. Svenska individualister tycks med andra ord inte bekymra sig över att de alla handlar på och tjänar ungefär lika mycket pengar efter skatten. Det centrala för dem är en frihet som maximerar oberoende från andra människor. Att den svenska staten på olika sätt investerar i landets med- borgare har förfasat en del betraktare som menar att välfärdsstaten skämmer bort individerna, gör dem passiva och kraftlösa. I sin kon- troversiella bok , Det blinda , ondgjorde sig den brittiske journalisten över svenskarnas dyrkan av staten. De var ett folk, menade han, som villigt gav upp sin frihet mot statsgaranterad trygghet och själlöst materiellt välstånd. För svensken var demokrati och individuell frihet inga hjärtefrågor i sig, statens styrelse lämnade de gärna i byråkraternas händer: ”Svenskarna [har] uppfyllt Huxleys samtliga krav på den nya totalitarismen. En centraliserad administration styr folket, som älskar sin träldom, så att teknologin effektivt kan exploateras.”1 Huntford var långt ifrån ensam bland utländska kritiker. Även de som intagit en mer balanse- rad hållning har uppfattat svenskens syn på staten som god- trogen. Den välkände tyske journalisten menade i sin essä om ”Den svenska hösten” att svenskarna 1 Enzensberger 1988, s. 16–17. håller världsrekord i foglighet. Deras tillit till myndigheter och andra statliga institutioner skulle te sig som helt osannolik för frans- män, spanjorer, italienare eller irländare. Till och med tyskar hade lärt sig att se misstänksamt på statsmakterna, påpekade svenska kritiker har varit inte på samma linje, något som boktitlar som sovande folket eller trygghetsnarkomanernas land antyder. Frågan om i vilken mån som svenskar rimligtvis kan sägas vara slöa trygghetsnarko- maner kontra banbrytande innovatörer är till del normativ. Enligt det ”Innovation Index” som återkommande publiceras brukar hamnar bland de tre bästa i världen. Men tycker man inte om höga skatter och en stark offentlig sektor spelar nog inte den faktiska graden av innovation eller medborgarnas subjektiva upplevelser av frihet någon större roll. Men en preliminär hypotes som accepterar att svenskar gillar jämlikhet och system som de är frihets- törstande individualister, att de lika mycket brister i auktoritetstro som de litar på institutioner, visar respekt för lagen och undviker korruption, är som följer: det är tack vare – inte trots – en grund- läggande trygghet i form av universella sociala investeringar i skola, utbildning, sjukvård och omsorg som unga svenskar vågar ta de risker som det innebär att satsa på något nytt, okänt och riskfyllt i det moderna, globala marknadssamhället. Ett tecken på att denna tes är korrekt är den förändring som vi kan se vad gäller förståelsen av den ”svenska modellen”. Länge upp- fattades den svenska modellen som ett nationellt varumärke nära förknippat med den socialdemokratiska välfärdsstaten. asso- cierades främst med värden som solidaritet, med en diffus idé om socialism och inte minst de sociala trygghetssystemen, något som vanligtvis beskrivits som en vilja och förmåga att underordna egen- intresset till förmån för en kollektivistisk rationalitet. Ofta har denna betoning på solidaritet uppfattats som varande i konflikt med marknadens grundläggande principer. I detta perspektiv är vad som kännetecknar den svenska modellen att vissa fundamentala 2 Enzensberger 1988, s. 16-17. nyttigheter – vård, skola, omsorg – har avlägsnats från marknaden och dess kalla logik. Detta var ett perspektiv som Sverigebildens , Marquis Childs, gjorde berömt när han skrev om som ”medelvägen” mellan altruistisk socialism och självisk kapitalism, för att använda den tidens primitiva motsatspar. I detta perspektiv kan det verka förvånansvärt att ”The Nordic ” har blivit föremål för speciella seminarier på i , eller att härom- året (2013) publicerade en speciell rapport med rubriken ”The Nordic Supermodel”. När och de andra nordiska länderna höjs till skyarna av och vet vi att vi rört oss en bit från tiden då kollegor i Socialist- internationalen hyllade som föregångslandet framför andra. En del undrar också om håller på att förändras i grunden. Man talar ibland om ett pågående ”systemskifte” där i en slags neoliberal anda rör sig bort från den socialdemokratiska modellen mot en ny värld kännetecknad av valfrihet, privatisering, ojämlikhet och fritt spelrum för marknadskrafterna. Lagar och policies skapar individualister I min mening är dock kontinuiteten långt mer framträdande än sys- temskiftet. Till att börja med har berättelsen om som ett kvasi-socialistiskt land genomsyrat av kollektivistiska värderingar alltid varit en halv-sanning. Bakom myten om som lagom, snällt och lite tråkigt, skymtar en kanske mindre smickrande före- ställning om ett bebott av fria och starka ensamvargar. Och retoriken om solidaritet och kollektivism har, menar jag, också dolt den starka, för att inte säga extrema individualism som genomsyrar såväl sociala relationer som politiska institutioner i . Rotad i värderingar som knyter samman jantelag, vikinganda, frihetslust och jämlikhetspatos har en distinkt moralisk princip tagit fäste som kommit att påverka utformandet av den moderna välfärdsstaten, inklusive social- och familjepolitik. Även om linjen inte alltid varit spikrak, så kan man urskilja en allmän ambition att befria individen från alla former av underordning och beroende, från den patriarkala familjesfären till samhällets offentliga och privata institutioner. I praktiken har denna moraliska och politiska strävan förverk- ligats genom en rad konkreta lagar och policies på många områden. Det mellanmänskliga beroendet har minimerats genom införandet särbeskattning, reformer i familjelagstiftningen som flyttade ansva- ret för gamla från familj till stat, allmän tillgång till förskolor som gjorde möjligt för kvinnor att förvärvsarbeta, student lån som inte behovsprövas utifrån föräldrars eller maka/makes inkomst och för- mögenhet, med mera All denna lagstiftning har gjort och de andra nordiska länderna till de minst familjeberoende och mest individualiserade i hela världen. Detta innebär dock inte att familjen i allmänhet skulle vara stadd i förtvining. Poängen är snarare att den nordiska familjen kännetecknas av samma värderingar som samhället i övrigt, med betoning på oberoende och jämlikhet. Den ideala familjen är sammansatt av vuxna som alla arbetar och inte är ekonomiskt bero- ende av varandra och barn som är uppmuntrade till av vara själv- ständiga . Det finns nog de som beklagar demo- kratins intåg i familjen, men det är svårt att hävda att den svenska familjen är stadd i förfall. Visserligen är livslånga äktenskap inte längre en självklar norm, men den nya nordiska familjen tar föräldra- skapet på allvar, både sett i rent demografiskt (vi har i högre födelsetal än i det stereotypt familjetraditionella ) och i termer av hur mycket tid som föräldrar, gifta eller ej, tillbringar med sina barn. Marknad och välfärdsstat i harmoni Snarare än att ställa välfärdsstat mot marknadsekonomi så är det därför just harmonin mellan det svenska sociala kontraktets indivi- dualistiska anda och den individbaserade marknadslogiken som är det utmärkande draget. Den svenska kapitalismens vitalitet och styrka är intimt kopplad till att det svenska samhällets basenhet är indi- viden – inte familjen, klanen, den etniska gruppen eller det religiösa samfundet – och att svensk politiks syfte länge har varit att maxi- mera individens oberoende och sociala rörlighet. Resultatet har varit att svenskar i gemen med stor entusiasm kunnat delta i marknadssamhället, som innovatörer och investerare, som producenter och konsumenter. Mindre beroende av familj och enskilda företag som garanter för trygghet, men ändå skyddade från extrem risk tack vare de offentliga försäkringssystemen har individerna råd med att vara rörliga och flexibla på arbetsmarkna- den på samma gång som de har utvecklat långtgående behov för produkter och service som tidigare tillfredställdes inom familjen. Den förändring som skett är främst semantisk: i stället för att betona ”välfärd” – ett ord som speciellt på engelska (welfare) antyder bidrag, beroende, passivitet – har man kommit att tala i termer av ”sociala investeringar”. Denna rörelse från be- greppet välfärdsstat till social investeringsstat fångar bättre vad det svenska sociala kontraktet bygger på, nämligen en moralisk logik där arbete står i centrum, kopplad till dygder som skötsamhet och oberoende.3 Trots att man i ofta talar om en ”generell” väl- färd som om förmånerna kommer alla tillgodo i samma utsträck- ning gäller det visserligen skola, utbildning, sjukvård och äldre- omsorg men annars är de flesta försäkringssystemen är kopplade till den inkomst man tjänat in – detta gäller såväl försäkring för för- lorad inkomst under sjukdom som föräldraförsäkring och pensions- försäkringar (förutom den relativt blygsamma folkpensionen – eller garantipensionen som det heter). Vad gäller det faktiska inne- hållet i det svenska sociala kontraktet visar en mer närgående histo- risk analys att grundläggande kontinuitet är minst lika framträdande som radikal förändring där dagens Moderata arbetslinje har sina rötter i den gamla Socialdemokratiska idealiseringen av den ”sköt- samme arbetaren”. En grundläggande moralisk princip är att varje medborgare arbetar och betalar skatt mot att de sedan har full till- gång till sina intjänade sociala rättigheter. Och det folkliga stödet för detta sociala kontrakt är så starkt att det enda sätt som de borgerliga partierna långsiktigt kunde erövra makten under Allians- regeringarna var genom att ansluta sig till den svenska civila religionen: välfärdsstaten. Även om detta system på utförarsidan har pluraliserats genom valfrihetsreformerna så kvarstår systemet i sin grund: en gemensam välfärd finansierad via skatter. 3 at al. Vad som kanske är mest utmärkande i ett globalt jämförande per- spektiv är att avviker så markant med avseende på två cen- trala variabler, nämligen tillit och individualism, vilka också utgör det svenska sociala kontraktets grundbultar. I denna text ska jag borra vidare utifrån denna iakttagelse, dels genom att först beskriva i lite mer detalj hur vad gäller såväl värderingar som institutioner långtifrån framstår som landet lagom utan snarare som landet annorlunda, dels genom att kort skriva fram den svenska nationella identitetens historia utifrån ett perspektiv där just moder- nitet, frihet, och förändring står i centrum. I denna analys fram- träder aspekter som kännetecknar de sociala relationerna, den poli- tiska kulturen och den religiösa traditionen: en lång tradition av lagbunden ordning; medborgarfriheten och jämlikhetens djupa rötter; en särpräglad familjekultur; samt arvet från lutherdomen. Landet annorlunda – värderingar och institutioner Svenska värderingar enligt World Values Survey Ett sätt att närma sig frågan om svenskarnas särart utan att hem- falla åt tvivelaktiga klichéer om nationalkaraktärer och ”folksjälar” är att studera länder och kulturer i jämförande empiriska studier där betoningen ligger på vetenskapligt rigorösa, kvantitativa befolk- ningsundersökningar. har vi också en växande mängd av data som möjliggör mer vederhäftiga utsagor om hur länder och kulturer skiljer sig åt. Detta gäller inte minst det gigantiska projekt som går under namnet World Values Survey (WVS) med det liknande European Values Study (EVS) som ett systerprojekt. WVS grundades och har det utförts sex undersökningar, den senaste –12. Från början var fokus på (EVS) och andra rikare länder med efter hand utvecklades WVS till att bli alltmer globalt. Den senaste undersökningen omfattade nästan 100 länder och av världens befolkning. Utifrån WVS data utvecklade den amerikanske forskaren och en teori om modernisering och vad de kallade en ”utvecklingssekvens” där de menade sig kunna se en trend mot större frihet som å ena sidan var universell och å den andra nått längre i vissa delar världen än i andra.