sou · H3B355 · 2015-06-09 00:00:00 — Figur 3 Effekterna av en ”måttlig” misshandel då offret klarat sig från både synliga och osynliga hjärnskador Hur kostnaderna för detta scenario fördelas på olika samhälls- aktörer ser vi i tabell 1 nedan. Tabell 1 Kostnaderna för en ”måttlig misshandel” utan kroniska effekter för offret. 3.3.2Den mer omfattande misshandelns kostnader Den avgörande händelsens kostnader illustre- ras i diagrammet nedan. Vi ser de att de uppgår till . Det är värt att notera att det inte är sjukvårdskostnaderna (dvs. ) som är de dominerande kost- naderna. En av aspekterna kring just denna form av misshandel är att effekterna i stora stycken är osynliga för just sjukvården. De stora effekterna uppstår i form av produktionsförluster (kan inte arbeta) och kostnader för försörjning (sjukpenning på försäk- ringskassan). Kommunens kostnader är i detta sammanhang mer eller mindre försumbara. De kortsiktiga kostnaderna för offer med kognitiva skador 1–3 På lång sikt uppgår de totala kostnaderna för del till . Dessa kostnader är i princip fördelade på tre olika delar. Den första utgörs av de produktionsförluster som uppstår till följd av hennes kognitiva funktionsnedsättning och PTSD, totalt cirka 2,5 miljonerkronor för hela perioden. Den andra delen handlar om hennes sjukvårdskonsumtion – främst primärvård och psykiatri till följd av de direkta och indirekta effekterna av denna funktionsnedsättning. Denna uppgår till cirka 800 000 kro- nor. Den tredje delen består dels av kostnader för först sjukpenning och därefter sjukersättning, dels av kommu- nens periodvisa försörjningsstödsinsatser. Figur 5 De långsiktiga ackumulerade kostnaderna för offer med kognitiva skador I tabell 2 nedan beskrivs de ackumulerade (summerade) kostnaderna efter våldshändelsen diskonterade till nuvärde. Sammanfattningsvis är de dominerande kostnaderna för del de direkta och indirekta effekterna på arbetsförmågan som föl- jer av den kognitiva funktionsnedsättning hon drabbats av som ett resultat av våldshändelsen. Tabell 2 De långsiktiga ackumulerade kostnaderna för offer med kognitiva skador 4 Misshandeln ur förövarens perspektiv Ovan har vi fått en bild av hur våld mot kan se ut samt vilka socioekonomiska konsekvenser detta kan leda till ur offrets perspektiv. I detta avsnitt kommer jag mer preciserat att beskriva vilka effekter detta leder till ur förövarens perspektiv. , vår förövare, har inte innan denna händelse blivit till föremål för insatser från rättsväsendets sida med anledning av att han utövat våld. Detta trots att han historiskt sett har utövat våld mot såväl som mot tidigare flickvänner vid ett flertal tillfällen. Som så ofta när det gäller våld i nära relationer har för- övaren trots upprepat våldsanvändande varit osynlig för de rättsliga och sociala myndigheterna. I figur 6 nedan illustreras ur förövarens perspektiv händelse- förloppet som följer av denna misshandel. Det börjar alltså med att grips. En polisutredning inleds under vilken först anhålls och därefter häktas. Åtals väcks, huvudförhandling äger rum i domstol och dom faller. Han avtjänar sitt straff och får erbjudande om en rehabiliteringsprocess för sitt våldsanvändande. Han friges, varefter livet kan gestalta sig på lite olika vis för , beroende på hur han agerar fortsättningsvis. Figur 6 Förövarens händelsepanorama En polispatrull anländer till platsen. Man inleder vittnesförhör och samlar in bevis på platsen i form av foton och videoupptagningar. Möjligen sker en rättsteknisk undersökning på plats. Eventuella spår säkras. Man förhör också målsägaren (offret ) på sjuk- huset. Polispatrullen griper som förs till polisstation. Kort in- ledande förhör hålls. Därefter förs till arrest. sker ett mer omfattande förhör. En förundersökning har formellt inletts. har offrets skador dokumenterats på akutmot- tagningen och ett rättsintyg kring detta begärts. Dessa inledande åtgärder leder till att åklagare, som är förunder- sökningsledare, anhåller . Efter förhör finns underlag för åklagare att göra en häktningsframställan. En offentlig försvarare begärs och förordnas. Inom några få dygn transporteras av Kriminalvårdens transporttjänst till häktningsförhandling där han häktas på sannolika skäl misstänkt för misshandel alternativt grov misshandel. Han förflyttas nu till . En person- utredning förordnas av tingsrätten och utförs av frivårdsinspektö- rer inom . Under förundersökningsledarens ledning sker nu ett utrednings- arbete hos polisen. Förhör äger rum med vittnen och även med den misstänkte (). Teknisk undersökning äger rum (DNA, skor, fibrer, fingeravtryck m.m.). Under förhören med med- verkar den utsedde offentlige försvararen. 4.3Åtal, huvudförhandling och dom I slutet av denna process under vilken delvis sitter häktad, väcker åklagaren åtal. Stämningsansökan skickas från tingsrätten till den tilltalade på häktet. Huvudförhandling sker efter det att åtal väckts. Inför rättegången sker en stor mängd administrativa åtgärder hos tingsrätten såsom kallande av vittnen. Under huvudförhandling medverkar domare, nämndemän, notarie, försvarsadvokat, målsägar- biträden, vittnen, målsägare, anhöriga m.fl. Inför huvudförhandlingen har inhämtats yttranden från frivården och . Huvudförhandlingen tar ungefär att genom- föra och dom kommer att meddelas inom . I väntan på dom kvarhålls i häktet. Dom meddelas skriftligt. överklagar domen till hovrätten. Detta leder en förnyad huvudför- handling, vilken i huvudsak innebär att hovrätten tittar på film från tingsrättsförhandlingen. döms till åtta månaders fängelse vilket innebär att han, om allt löper normalt, kommer att frisläppas efter två tredjedelar av strafftiden. Han döms också att betala ett skadestånd till offret (). Efter det att dom meddelats förs via häktet till anstalt. På anstalten erbjuds att ta del i Integrated Domestic Abuse Programme. På anstalten genomförs en så kallad verkställighets- planering och han får besök av frivården för att för- bereda utslussning. I slutet av strafftiden får han, via vistelse på öppen anstalt, villkorlig frigivning med övervakning. Så här långt är detta ett komplext och sammansatt förlopp med ett mycket stort antal aktörer och personer involverade. Detta leder naturligtvis till att det uppstår betydande kostnader för berörda samhällsaktörer, främst polis, åklagarväsende, domstol samt krimi- nalvård och därefter socialtjänst. Förloppet i stort sammanfattas i figur 7 nedan. Figur 7 Samhällsaktörer som bär kostnader och är involverade i förövarens rättsprocess och återinträde efter slutfört straff Då friges inleds en ny fas av hans liv. Han bär med sig ett skadestånd från domen. Han har en besvärlig bostadssituation (har begärt och erhållit skilsmässa), han har inte heller något arbete eller annan försörjningskälla. Hans frigivning har förbe- retts av frivården och det finns en plan för hans fortsatta liv i frihet. Han står nu inför ett vägskäl i sitt liv – lite tillspetsat ett best case och ett worst case. I best case bestämmer han sig för att grundläggande ändra sitt liv och sitt våldsamma beteende. Han får hjälp med en anställning som stöds av lönebidrag under större delen av första året. Anställningen går sedan över till ordinarie anställning. Han får hjälp med boende med socialt kontrakt som sedan övergår till ett eget kontrakt. För blir denna händelse en engångsföreteelse som inte kommer att upprepas. I worst case utgår vi från att , efter sin frigivning, inte återfaller till brott men att denna händelse direkt eller indirekt leder till att han aldrig riktigt får fotfäste på arbetsmark- Detta leder till att han inom överskådlig framtid tar sig fram via lönebidrag och får hjälp med sitt boende i olika former av sociala kontrakt eller i bostäder tillhandahållna av . Det bör sägas att jag här valt att räkna på två scenarios med täm- ligen godartat förlopp. Scenarios utan återfall i våld. Det finns en hel del som talar för att kan komma att upprepa sitt våld- samma beteende men kanske tillsammans med en annan kvinna. Det kan också bli ännu värre så att han kommer att söka upp terrorisera eller rentav misshandla . Det finns många olika scenarios som är ”värre” än de jag här räknat på. Men utifrån en sorts för- siktighetsprincip (inte överdriva effekterna) har jag valt dessa två. 4.6Kostnader för som är förövare Kostnaderna för förövaren är naturligtvis av helt annat slag än för de offer vi studerat. Jag har här utgått från att upptäcks, grips och döms till fängelse. Detta har självklart vissa kortsiktiga effekter, men också långsiktiga. På kort sikt uppgår kostnaderna till , uppdelat på inom rättsväsen- det och i produktionsbortfall. Merparten av kost- naderna för rättsväsendet, , består av kostnader inom . Figur 8 Kostnaderna 1 & 2 för förövare som drabbas av fängelsestraff friges från sitt fängelsestraff, men det uppstår restkostnader i form av delvis förlorad produktion och försörjningskostnader/lönebidrag. De totala samhällskostnaderna uppgår till . 4.6.2Långsiktiga effekter – två olika scenarion Vad som händer med på lång sikt kan variera beroende på hur mycket detta är en engångshändelse eller inte. Jag räknar åter- igen på två olika alternativ: best case och worst case. I best case blir denna händelse ett uppvaknande och en varningssignal för som leder till att han bestämmer sig för att detta ska inte upprepas. Detta betyder att efter de inledande trassligheterna med att efter fängelsetiden ta sig tillbaka till samhället och arbetslivet som jag ovan skildrat 2, kommer han framöver att leva sitt liv som en ”normalmedborgare”. Det uppstår inga nya långsiktiga kostnader till följd av händelsen. Detta alternativ ser ut på följande sätt: Figur 9 Långsiktiga ackumulerade effekter för förövaren – best case I tabellen nedan syns att inga kostnader tillkommer efter . De samlade kostnaderna landar på . Tabell 3 Långsiktiga ackumulerade effekter för förövaren – best case I detta scenario kommer aldrig fullt ut tillbaka till sam- hället och särskilt inte till arbetsmarknaden. De totala långsiktiga kostnaderna uppgår till knappt cirka 6 miljo- ner kronor. Den dominerande delen utgörs av de produktionsför- luster som uppstår till följd av att han inte riktigt får fotfäste på arbetsmarknaden efter sin fängelsetid. Dessa kostnader uppgår till eller av de total kostnaderna. Arbetsförmedlingens kostnader uppgår till (bl.a. kostnaderna för lönebidragsanställningar) medan rättsväsen- dets totala kostnader utgörs av kostnaderna . Figur 10 Långsiktiga ackumulerade effekter för förövaren – worst case Samma uppgifter om de ackumulerade kostnaderna återkommer i tabellen nedan fördelade på ett antal olika tidpunkter. En intressant reflektion är att samhällskostnaderna kring denna typ av brott inte domineras av rättsväsendets kostnader som man kanske skulle kunna tro, utan av de direkta och indirekta kostnader som uppstår till följd av att efter strafftiden inte lyckas ta sig in på arbetsmark- naden. Detta ger ett intressant socioekonomiskt perspektiv på kon- sekvenserna av framgång eller misslyckanden till följd av Kriminal- vårdens rehabiliteringsinsatser. SOU 2015:55 Bilaga 6 Långsiktiga ackumulerade effekter för förövaren – worst case 5 Misshandeln ur barnens perspektiv När barn utsätts för att bevittna att deras pappa misshandlar deras mamma en eller leder det naturligtvis till en mängd effek- ter på dessa barn – psykologiskt och socialt. Det går naturligtvis inte att med säkerhet säga vad som händer. Det beror på det enskilda barnet och vilka härbärgerande strukturer som finns kring dessa barn. Forskning visar att många barn drabbas på många olika sätt av att uppleva våld mot sin mamma. Jag kan här inte peka på några säkra effekter, jag kommer att presentera två tänkbara och inte helt ovanliga utfall. Det första för dottern som först till följd av det hon upplever drabbas av skolsvårigheter som därefter speglas i hennes oförmåga att som vuxen att ta sig in i samhället i allmänhet och på arbets- marknaden i synnerhet. Det andra scenariot handlar om sonen som till följd av det han upplevt får en svår och besvärlig skoltid med mängder med insatser från skola och socialtjänst för att kunna växa upp och som vuxen få/ta en plats i samhället. Det är viktigt att komma ihåg att detta enbart är exempel på vad som kan ske. De är dock inga ytterlighetsexempel utan tämligen vanliga effekter för barn som utsätts för trauma under uppväxten. 5.2Dottern – svårigheter i skolan och därefter i vuxenlivet 5.2.1Perioder av sjukskrivning eller arbetslöshet som är när den allvarligaste våldshändelsen inträffar lyckas – trots det som inträffat – fullfölja sin skolgång, men med tämligen måttliga betyg. Hon lyckas efter gymnasietiden komma in på arbetsmarknaden som de flesta andra i sin årskull och hon når också upp till en årslön som motsvarar hennes utbildning och kom- petens. Men till följd av det trauma hon bär med sig av att ha be- vittnat faderns upprepade misshandlar bär hon med sig en skörhet som på arbetsmarknaden leder till fler perioder av kortvarigt utan- förskap än den genomsnittliga arbetstagaren. Hon klarar inte av besvärliga situationer på en arbetsplats, i all synnerhet inte sådana som handlar om konflikter. Detta leder till att hon gång på gång lämnar sitt arbete på ett eller annat vis. Under dessa perioder kan hon inte bidra med arbete till BNP och hon behöver också försörjas liksom hon behöver en del insatser i form av stöd, vård och rehabilitering från olika offentliga aktörer. I diagrammet nedan syns att de långsiktiga kostnaderna för detta uppgår till . Merparten även här utgörs av pro- duktionsförluster, . Försörjningskostna- derna uppgår för perioden till . Kostnaderna för de reala insatserna blir . Figur 11 De socioekonomiska ackumulerade effekterna till följd av återkommande perioder av sjukskrivning och arbetslöshet kopplad till viss sidoproblematik Motsvarande siffror återfinns i tabellen nedan. I denna kalkyl har jag antagit att är den part som står för försörjnings- kostnader i form av sjukpenning. Tabell 5 De socioekonomiska ackumulerade effekterna fördelat på aktörer till följd av återkommande perioder av sjuk- skrivning och arbetslöshet kopplad till viss sidoproblematik Ett annat alternativ för är att hon till följd av de effekter som hennes upplevelser lett till får betydligt sämre skolresultat än vad hon annars skulle kunnat få. Hon underpresterar till följd av sitt trauma. Detta leder till att hon i och för sig fullgör skolan , men på en lägre resultatnivå än vad hon skulle kunnat med rätt stöd. Detta leder till att hon kommer in i ett yrke med lägre inkomst än annars. Hennes genomsnittliga månadslön är lägre än vad som skulle vara möjligt utan denna händelse. Privat leder detta till lägre livsinkomst och lägre konsumtionsstandard. Samhällseko- nomiskt innebär det att vi kollektivt tappar av hennes produktionsförmåga. Det ackumulerade resultatet av detta visas i diagram 8 nedan. Det leder till ackumulerade produktionsförluster på . Figur 12 De socioekonomiska ackumulerade effekterna till följd av lägre lönenivå (produktionsvärde) – ingen sidoproblematik tappar samhället i direkta skatter och i icke inbetalda avgifter till socialförsäkringssystemet. ger detta (odiskonterat) i skatteför- luster och i förluster för socialförsäkringssystemet. 5.3Sonen – en besvärlig uppväxt Sonen är när den allvarligaste våldshändelsen inträffar och han reagerar på ett helt annat vis än dottern . Han agerar ganska kraftigt ut sina reaktioner på det han upplevt under hela den resterande skoltiden. Detta leder till ett brett knippe av insatser från både skolans och sida under hela uppväxten. I mera måttlig form under låg- och mellanstadietiden för att bli riktigt problematiskt och gymnasieperioden. Det handlar om assistenter i skolan, specialpedagoger och kurators- stöd. Socialttjänsten sätter in kontaktfamilj, korttidsboende hos av- lastningsfamilj, kortare vistelser på institution m.m. kom- mer han till följd av sitt utagerande beteende i kontakt även med polis och övriga delar av rättsväsendet. Men alla dessa insatser leder till att trots allt klarar av att gå genom skolan med godkända betyg för att därefter i vuxenlivet komma in på arbetsmarknaden och få ett helt vanligt liv. Kostna- derna för detta illustreras i diagrammet nedan. Figur 13 De socioekonomiska ackumulerade effekterna 7–till följd av omfattande skolproblem och sociala problem Vi ser då, vilket illustreras mer i detalj i tabellen nedan, den totala kostnaden för detta under hans uppväxt uppgår till drygt 1,3 miljo- ner kronor varav den största delen – mer än – drab- bar kommunen. Tabell 6 De socioekonomiska ackumulerade effekterna 7–till följd av omfattande skolproblem och sociala problem fördelat på olika tidpunkter 6 Slutfaser och reflektioner framåt 6.1Att stämma i bäcken Den totala kostnaden för det som i denna berättelse händer , och deras barn uppgår, lite beroende på vilka scenarios vi ser framför oss, till någonstans mellan 6 och 10 miljo- ner kronor. Det är mycket pengar. Till detta kommer naturligtvis det mest centrala – det mänskliga lidande som uppstår för alla parter. Det intressanta är att då den här typen av händelser inträffar finns det alltid resurser för att ingripa . Det finns ”obegränsad tillgång” till polis, sjukvård samt socialtjänst och insatser från andra aktörer från samhällets sida när skadan väl är skedd. Men vad skulle hänt om vi agerat i förväg? Om vi hade sett teck- nen och vidtagit lämpliga förebyggande åtgärder – generella eller riktade. Denna typ av långsiktiga insatser kostar alltid och effekterna av det man gör är sällan kända i förväg. Insatserna är dessutom ofta förknippade med osäkerhet och ett visst risktagande – det kan ju gå fel. Det intressanta är alltså att se på de kostnader man nu är beredd att ta i relation till kostnaderna för att inte agera. Detta kallar jag att anlägga ett socialt investeringsperspektiv på situationen. Av erfarenhet vet jag att det är utomordentlig enkelt att ta reda på vad kostnaden för en insats är – både preventiva insatser och mer akuta insatser. Det är betydligt svårare att ta reda på vad icke-inter- Dels därför att det rent kalkylmässigt är mycket komplext och kräver mycket förkunskaper, men även för att man faktiskt inte vet vad som kommer att inträffa om man inget gör. I denna rapport har jag i exemplets form visat på prislappen för ett sådant icke-interventionsalternativ. Det är dyrt att inte agera. 6.2Ett kommunalt perspektiv på detta Vi har ovan sett vilka de tänkbara ekonomiska konsekvenserna är av en specifik situation. Vad skulle hända om vi översatte den till en situation? Jag har valt en stad med cirka 90 000 invånare något under en procent av rikets befolkning. 2013 inkom 504 anmälningar om våld av detta slag till polisen (polisens statistik). Av dessa ledde 86 stycken till frihetsberövande och av dessa ledde 33 stycken till häktning. Man kan på goda grun- der anta att en häktning innebär att våldet har varit av grövre art. Låt oss nu (utifrån försiktighetsprincipen) göra tre antaganden. Det ena är att endast hälften av häktningsfallen leder till effekter av det slag jag här studerat (16 st). Och den andra är att endast i hälften av dessa fall finns barn med i bilden (8 st). Det tredje är att förövarna i hälften av dessa fall slipper undan och inte döms (8 st) Vad skulle de totala samhällskostnaderna uppgå till om vi använder oss av det exempel vi här redovisat? Genomsnittskostnad (kr) Totalkostnad (kr) Till att börja med ser vi att den genomsnittliga händelsen av det slag jag ovan kalkylerat kring leder till en samhällskostnad på nästan – och att det för del med alla de för- siktighetsantaganden jag gjort (jag har i kalkylen bortsett från effek- terna av 488 anmälningar varav 72 lett till frihetsberövande) leder till samhällskostnader på . be- folkning uppgår till knappt en procent av rikets. Om är riksrepresentativt (vilket jag inte vet något om) skulle det för del handla om . 6.3Några viktiga tankar detta väcker Denna rapport är framtagen med mycket små resurser och . Kalkylerna bygger främst på data från tidigare studier jag genomfört kring kostnader för våld. Dock väcker detta ett antal frågor som är viktiga : •Det finns ett stort behov av att ta fram bättre, mer omfattande och mer detaljerade underlag kring samhällets kort- och långsik- tiga kostnader för mäns våld mot kvinnor – inte bara för offren utan också ur ett förövar- och familjeperspektiv. Vi talar för- modligen om samhällskostnader i flermiljardsklassen. •Det är väldigt påtagligt då man gör en översiktlig studie som denna att det finns mängder men andra scenarier och alternativ man skulle vilja beräknas och som tid och ambitionsnivå inte medgivit. Andra scenarios för offer, förövare och barn. •Naturligtvis skulle man också vilja gå ytterligare på djupet med att se vilka socioekonomiska effekter som uppstår på nationellt nivå för att komma närmare förståelsen för hur stort samhälls- problem detta handlar om. •Det behövs helt enkelt rimliga och begripliga prislappar på vad dagens icke interventionsalternativ kostar – passivitetens prislapp. •Denna typ av underlag skulle, vid sidan av alla andra underlag kunna visa hur förebyggande arbete inte bara rent mänskligt är en klok sak utan också ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är en god affär. •Det förefaller vara klokt att anlägga ett långsiktigt socialt investe- ringsperspektiv i stället för ett kortsiktigt kostnadsperspektiv kring dessa frågor. •Det tycks vara viktigt att bryta dagens korsiktighets- och stup- rörstänkande kring denna typ av frågor för att i stället uppnå långsiktighet och helhetssyn och därmed både skapa en bättre situation för berörda människor som man sannolikt skapar betydande samhällsvärden. •Inte minst är det viktig att se vilka omfördelningseffekter som uppstår mellan olika offentliga aktörer för att se var det ur ett strikt ekonomiskt perspektiv finns vinnare och förlorare då man anlägger ett socialt investeringsperspektiv. Erfarenheten är att den som gör den sociala investeringen sällan är en vinnare och därför inte alltid har ekonomiska incitament att göra detta trots att det samhällsekonomiskt vore mycket lönsamt. Därför bör man både skapa sig en uppfattning om storleksordningen på dessa omför- delningseffekter och en bild av hur de ska kunna hanteras. Ur mitt perspektiv skulle en angelägen fråga vara att gå vidare på djupet med frågorna ovan för att på så sätt skapa djupare kunskap kring detta och kunna förse våra beslutsfattare med bättre besluts- underlag . Det är ofta bättre att stämma i bäcken och intervenera . Det blir dyrt att avstå och vänta – både rent mänskligt och rent ekonomiskt. Identifiera det totala effektpanoramat Den kalkylmodell som här används har utvecklats av mig och nationalekonomen . Den består av en databas med prislista och en Excellbaserad räknesnurra. Den följer sedvanlig praxis för samhällsekonomiska kalkyler1 med två modifikationer. För det första fördelar vi effektpanoramat på olika samhällsaktörer och för det andra redovisar vi även finansiella effekter. Arbetet med modellen består av tre steg; identifiera, kvan- tifiera och värdera effekter – i det här fallet av våld i nära relationer. Det första steget är alltså att identifiera effektpanoramat – vilket principiellt illustreras i den tämligen svåröverskådliga bilden på näst- kommande sida. En svåröverskådlighet som speglar den verklighet man möter i denna typ av situationer. Ofta har många olika aktörer och professioner varit involverade i en allvarlig våldshändelse såsom den som beskrivs i denna rapport. I regel utan att samverka med varandra på ett mer systematiskt vis. De insatser som görs uppfattas ofta som fragmenterade. Man skulle kunna säga att få ser helheten i den enskildes situation, då det inte är ovanligt att människor som berörs har haft kontakt med 20, 30, 40 eller fler olika yrkesutövare i olika organisationer och professioner. Alla med olika perspektiv på och kunskap om deras problem.