sou · H3B364 · 2015-09-15 00:00:00 — Bedömningen i rapporten är att den finansiella krisen har inneburit att det blivit svårare för företag att finansiera sin verksamhet. Småföretagen är mer beroende av banklån än storföretagen eftersom de sällan har andra finansieringsalternativ. Företagarna menar också att tillgången till finansiering generellt är sämre för mindre och nystartade företag, bl.a. som följd av bankernas krav på säkerhet. De småföretag som får låna får också betala relativt höga räntor för sina lån. När det gäller externt ägarkapital föredrar många företagare att själva äga och driva sitt företag och därför är mindre villiga att släppa in nya aktieägare i bolaget. Företagarna lyfter i sin rapport även fram ”Förhandsbedömning för stöd till finansieringsinstrument inom den Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020”, . ”Småföretagen vill växa – men saknar finansiering.” Företagarnas finansieringsrapport . Finansiering av företag – utbud och efterfrågan SOU 2015:64 andra faktorer som kan hindra företagens utveckling, t.ex. bristen på lämplig arbetskraft eller höga arbetskraftskostnader. Kapitalförsörjning i unga företag har kartlagts i en studie av forskare vid i visar att intern finansiering från företagets grundare, entreprenören, är den vanligaste finansieringskällan, följt av lån eller checkkredit i bank. Statliga lån är mer ovanligt och har nyttjats av av företagen. Extern finansiering från affärsänglar, venture capital m.m. är mer sällsynt, aktuellt för 3–av företagen, men i gengäld utgjorde sådan finansering högre belopp. Nyare former av finansiering som crowdfunding förekommer men används av få företag. Det framkommer även att företag som har en högre tillväxtambition använder sig av mer extern finansiering. Resultaten av studien visar att merparten av företagen, kring , var relativt nöjda med tillgången till kapital, medan ansåg att kapitaltillgången inte motsvarade behovet. Det framkom också att de som sökt extern finansiering i hög grad också hade beviljats finansiering. Forskarna drar därför slutsatsen något generellt finansieringsgap inte föreligger, speciellt inte för företag i de riktigt tidiga faserna. I stället framhålls att det finns kapital och att de som söker finansering och har en affärsplan ofta får tillgång till den finansiering som behövs. För vissa speciella grupper av företag, t.ex. unga innovativa företag, kan förhållandena dock se annorlunda ut. Rapporten hänvisar till en tidigare studie av samma forskare i vilken det framkom att de innovativa företagen i regel har färre materiella och fler immateriella tillgångar samt ett osäkrare kassaflöde i tidiga företagsfaser, vilket gör att de har svårare att få bankfinansiering. Även andra undersökningar och studier bekräftar bilden av betydelsen av företagens finansiering genom eget kapital samt den tveksamhet som kan finnas hos många mindre företag att ta steget till extern finansiering. diskuteras ocksåom finansieringsfrågan är ett utbudsproblem eller ett efterfrågeproblem.9 8 ”Kapitalförsörjning av svenska startups – En kartläggning av 943 företag”, ekon.dr. ekon. , i . 9 Se rapporten ”Riskkapitalförsörjning i små och medelstora företag – utbud eller efterfrågan?” av , , . Finansiering av företag – utbud och efterfrågan 3.3.1Bankernas utlåning till företag Utredningen har låtit genomföra en analys av kreditgivningen till små och medelstora företag.10 Analysen avser endast lånefinansiering på kommersiella villkor och inte s.k. mjuka lån med inslag av bidrag. Av rapporten framgår att det finns en stor grupp företagare som upplever svårigheter med att få finansiering via bank och att bankernas betydelse som finansieringskälla till företag – och i synnerhet mindre företag – minskat . Resultatet bekräftar andra undersökningar som gjorts av bankernas utlåning.11 Flera olika faktorer kan ha bidragit till de ökade svårigheterna för mindre företag att få finansiering genom lån i bank. De ökade kapitalkraven som ställs på bankerna har ökat kostnaderna för utlåning. Bankerna kompenser sig för detta genom att ta ut ett högre pris för samma risk eller genom att behålla priset oförändrat men sänka risken. har konkurrens och avkastningskrav drivit bankerna mot högre kostnadseffektivitet. I jakten på kostnadseffektivitet är mindre lån till små företag ett bekymmer. De små lånen kräver också de en noggrann kreditbedömning med insamling av mycket information som är tidskrävande att ta fram både för banken och för företaget. Om det rör sig om relativt nystartade företag är det inte säkert att informationen går att få fram och i vart fall är kreditbedömningen ofta svårare än i mer mogna eller större företag. Sammantaget kan det antas att detta leder till att en större kredit till ett mer moget företag på bankkontoren prioriteras före ett litet nystartat företag. En annan aspekt gäller bankernas krav på säkerhet. Även om återbetalningsförmågan är den grundläggande parametern vid all kreditgivning är bankernas vilja att låna ut helt utan säkerheter begränsad. Det innebär att en i och för sig möjlig bankfinansiering kan falla på att företaget inte hunnit bygga någon substans att lämna som säkerhet och att företagaren inte alla gånger har möjlighet att privat ställa kompletterande säkerheter. 10Håkan , ”Statligt marknadskompletterande stöd vid kreditgivning till små och medelstora företag.” PM till utredningen. 11Se t.ex. ”Kapital på krita? En om företagandets finansiering”. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () 2014:4. Finansiering av företag – utbud och efterfrågan Sammantaget görs bedömningen att främst tre omständigheter försvårar finansieringen till mindre företag: •Den administrativa kostnaden blir relativt sett större vid mindre lån eftersom kreditprövningen i princip innehåller samma moment som till större företag och i vissa fall till och med kan vara mer svårbedömda. •Företag i tidiga skeden har som regel ingen säkerhetsmassa i företaget som kan minska risken. Om inte företagaren/ägarna har privata säkerheter är detta ofta ett problem vid bankfinansiering. •Prövningen av återbetalningsförmågan är grundläggande i all kreditgivning. Företag med högre risk får inte lån utan är hänvisade till andra finansieringsformer främst olika former av egenkapital. Slutsatsen av granskningen är att det föreligger ett finansiellt gap när det gäller bankfinansiering för mindre företag med högre risk eller utan egen säkerhetsmassa. Dessa företag får inte lån i bank utan är hänvisade till andra finansieringsformer, främst olika former av egenkapitalfinansiering. Bedömningen är att någon form av statligt garantisystem skulle kunna underlätta för denna grupp av företag. Garantin skulle syfta till att överbrygga ett finansieringsgap för lån till mindre företag kring 2–med trolig tonvikt på cirka 3–. När det gäller medelstora företag (> 50 anställda) bedöms det inte finnas något behov av statliga marknadskompletterande åtgärder inom lånefinansiering. Rapporten finns bilagd i betänkandet (bilaga 2). Riskkapital som begrepp används ofta för att beskriva investeringar inom en bred grupp av företag från tidiga faser till mogna företag. I denna utredning syftar riskkapital på investeringar i tidiga faser. Venture capital är investeringar i tidiga skeden i bolag med hög tillväxtpotential, vilket i sin tur ofta betyder företag med högt Finansiering av företag – utbud och efterfrågan kunskaps- och teknikinnehåll.12 Grundtanken är att nystartade unga bolag normalt sett har negativa kassaflöden och behöver externt kapital för att kunna genomföra nödvändiga investeringar för tillväxt. Venture capital-fonder är ofta specialiserade inom något område och kan därigenom tillföra kompetens till företagets utveckling. Riskkapital i form av finansering från venture capitalfonder är med dessa restriktioner ingen vanlig finansieringskälla för företag i allmänhet. De investeringar i unga företag som dessa aktörer gör omfattar också i regel större belopp och engagemang. Den svenska venture capital-marknaden utvecklades framför allt mot slutet av 1990-talet.13 Bakomliggande faktorer var det ökade utbudet av kapital som följd av avregleringar och nya regler för institutionellt spararande, men även som följd av det ökade utbudet av nya företag inom informations- och kommunikationstekniksektorn (IKT). –2000 bildades 24 nya svenska VC-fonder. När ”IT-bubblan” sprack strax efter milleniumskiftet försvann den övervägande majoriten av unga VC-fonder från marknaden. De fåtal som blev kvar ändrade inriktning till investeringar i senare skeden eller förvaltning av existerande portfölj. Den svenska VC-marknaden återhämtade sig dock till viss del och investeringarna ökade och den globala finansiella krisen. Utvecklingen inom venture capital-marknaden framgår av figur 3.1.14 12För definitioner och övrig statistik, se , , samt Tillväxtanalys, ”Riskkapitalstatistik 2013”, rapport 2014:05. 13Redovisningen bygger på beskrivningen av den svenska riskkapitalsektorns utveckling i rapporten ”The current state of the venture capital industry” av ekon. dr. , Näringspolitiskt forum Rapport #2, 2012. 14 Statistik enligt underlag från , . Finansiering av företag – utbud och efterfrågan Figur 3.1 Venture capital 2007–2014 (Avser investeringar i tidiga skeden) Källa: en , SVCA. Som framgår av figuren nådde de totala venture capitalinvesteringarna en topp 2008, totalt , men minskade kraftigt efter den finansiella krisen till en nivå om 2013. I huvudsak var det de privata fonderna som minskade sina investeringar efter 2008, från nära 2008 till 2013. De offentliga riskkapitalaktörerna ökade sina investeringar , dock från relativt låg nivå. Utveckling hänger delvis samman med inrättandet av de statliga investeringsbolagen och . Investerat kapital per fas –2014 framgår av figur 3.2. Finansiering av företag – utbud och efterfrågan Figur 3.2 Investerat kapital per fas 2007–2014 Källa: en , Av figuren framgår att merparten av riskkapitalinvesteringarna har legat i senare faser och då framför allt utköpsfasen (buyout). Investeringarna i tidiga faser ligger på en betydligt lägre nivå. De två största sektorerna för venture capitalinvesteringar i var IT-sektorn och life science samt energi och miljöteknik. Profilen på venture-capital- investeringarna i följer i stort samma utveckling som i övriga . I internationell jämförelse ligger väl till när det gäller nivån på venture capital-investeringar i förhållande till BNP. Bland europeiska länder hamnar före och med investeringar på i genomsnitt av BNP att jämföra med det europeiska genomsnittet på för perioden –2013. I en studie av den amerikanska och den svenska venture capital-marknaden konstateras att utvecklingen av den svenska venture capitalmarknaden förvisso ligger långt efter den amerikanska men att den svenska marknaden var en av de starkaste i Europa.15 15 , J. & Tåg, J. ”Institutions and venture capital”, Industrial and Corporate Change, Vol 22, 2013. Finansiering av företag – utbud och efterfrågan Efter med nedgång i totala venture capitalinvesteringarna har utvecklingen vänt. ökade privata venture capital-investeringar till , en uppgång jämfört med . De offentliga investeringarna minskade . Sammantaget innebar detta att totala venture capital-investeringar ökade . Kapital till IT-sektorn, företrädesvis IT-mjukvara, stod för av investeringarna och är den sektor som växer snabbast. Näst största sektor är life science. Det talas om ett trendbrott för privata venture capital-fonder där investeringarna har ökat. Utöver de etablerade svenska venture capital-aktörerna så håller ett antal nya venture capital-fonder på att resas i . Det finns även internationella venture capital-aktörer som är aktiva investerare på den svenska marknaden. Det finns dock ett mörkertal i statistiken eftersom affärsänglar inte omfattas. Det finns dock flera tecken på ökad aktivitet från affärsänglar under 2014.16 Sammataget har det privata tillväxtkapitalet till företag generellt sett minskat –2014. Som framgått har venture capital-investeringarna visat ett förändrat investeringsmönster som innebär att investeringarna har gått mot senare faser. Förklaringarna kan vara att venture capital-fonder med investeringar i tidigare skeden inte givit tillräckligt god avkastning och att de har haft svårt att attrahera kapital för fortsatt investeringsverksamhet. Investeringar i senare faser innebär generellt sett också lägre risk. Vidare har venture capitalinvesteringarna koncentrerats till ett fåtal branscher, framför allt till IT-sektorn, som motsvarar av investeringarna, och life science. En annan förändring är att venture capital-kapitalet i huvudsak investeras i företag med global tillväxtpotential. Storleken på investeringarna har också ökat. Trots dessa förändringar är riskkapital i form av venture capitalinvesteringar betydelsefullt som tillväxtkapital för företag. Jämförelser mellan företag har också visat att företag som får VC- finansiering växer fortare än andra företag. 16 Statistik och marknadsuppgifter enligt underlag från SVCA. Finansiering av företag – utbud och efterfrågan Det informella riskkapitalet består dels av investeringar som görs inom familj eller närstående krets till entreprenören, dels de investeringar som görs av s.k. affärsänglar. Definitionerna av affärsänglar kan variera men avser vanligen en snävare krets av mer professionella investerare som ofta har egen företagarbakgrund. Betecknande för affärsänglar är att de också tar aktiv del i företaget som , rådgivare eller ledamot i styrelsen. Tillväxtanalys har genomfört en studie av affärsänglar, nätverk och aktuella policyinstrument.17 Enligt rapporten är en generell svårighet när det gäller det informella kapitalet att det saknas offentliga uppgifter om vilka aktörerna är och omfattningen av deras investeringar. När det gäller svenska förhållanden är kunskapsläget bättre, enligt Tillväxtanalys, som hänvisar till två svenska studier som gjorts.18 –2004 fanns mellan 3 000 och 5 000 affärsänglar i , vilka sammantaget. Utöver dessa fanns ett stort antal andra informella investerare – cirka tio gånger fler – som investerade ca 1,5–. Totalt, enligt dessa uppskattningar, genomförde privatpersoner i drygt 30 000 investeringar i onoterade företag till ett värde om ca 3,5–. I de regionala riskkapitalfonderna som bildats inom ramen för deltar affärsänglar som parter i den samfinansiering som sker mellan offentligt och privat kapital. Privata personer eller affärsänglar utgjorde av de privata investerarna av totala privata investeringar. Sammantaget bedöms privata investerare som affärsänglar utgjorde viktiga aktörer i de regionala riskkapitalfonderna. Rapporten konstaterar att det finns begränsad kunskap om utvecklingen av affärsänglarnas investeringar , dvs. Affärsänglar anses vara en viktig del av det finansiella ekosystemet och har en viktig roll som finansiär i tidiga stadier av företagens utveckling. Även om det informella ”Affärsänglar, riskkapitalfonder S m.fl. (2006), ”Den informella , (2006), ”Business in a Changing Economy: The Case of ” samt Avdeitchikova S, (2008), Close-ups from afar: the nature of the informal venture capital market in a spatial context. Finansiering av företag – utbud och efterfrågan riskkapitalet uppvisar en hög grad av geografisk koncentration till storstadsregioner och större regioncentra kan affärsänglar och informellt kapital ha betydelse för tillgången på riskkapital för företag i sådd- och uppstartsfas även utanför landets största regioner. 3.4Innovativa företag och finansiering Grundläggande förutsättningar för innovation och tillväxt är utbildning, kompetens och forskning. En annan viktig förutsättning är tillgången på finansiering för innovativa företag, särskilt i de tidiga utvecklingsfaserna.19 totala investeringar i forskning och utveckling är mycket höga och uppgick till 2013, motsvarande av BNP. Internationellt sett är denna nivå mycket hög. Endast ett fåtal har FoU- investeringar på jämförbar nivå. Merparten av forskningsinvesteringarna görs inom det svenska näringslivet. Företagens investeringar i FoU uppgick till 2013. Om man i stället tittar på de FoU-investeringar som görs av små och medelstora företag så är den andelen som procent av näringslivets totala FoU-investeringar relativt låg i . De statliga anslagen till forskning och utveckling uppgår till . Medlen fördelas till universitet och högskolor, till forskningsråden och samt till forskning inom särskilda områden, t.ex. försvar, energi. Andra offentliga forskningsfinansiärer är forskningsstiftelser samt medel från EU:s forskningsprogram. Av de offentliga medel som investeras i forskning går merparten till grundforskning. De resurser som avsätts för behovsmotiverad forskning är relativt låg i jämfört med många andra industriländer. Detta gäller också de medel som avsätts för kommersialisering av forskning. 19 Science, Technology and Industry Outlook . Finansiering av företag – utbud och efterfrågan Utvecklingsprocesser i innovativa företag eller företag med högt teknik- och kunskapsinnehåll har en annorlunda utvecklingsprocess jämfört med andra företag. Tidsperspektivet är en viktig dimension för investeringar i innovationsprocesser. Framgångsrika innovationsprocesser varierar avsevärt i längd, från idéstadiet fram till dess att det finns en färdig produkt på en marknad eller i form av framgångsrika processer implementerade i produktionsprocesser. Ifråga om innovationsprocesser som kräver betydande FoU- investeringar visar tidigare utvärderingar och forskning att det i genomsnitt tar 7–till dess att innovationer kan bli lönsamma på en marknad. Innovation och utveckling av nya idéer och produkter är förknippad med hög risk. Skillnader mellan olika sektorer Tiden för utveckling av nya produkter och företag ser olika ut för olika sektorer och branscher. När det gäller livsvetenskaperna, life science, ett brett område som bl.a. omfattar utveckling av läkemedel, diagnostik och medicinteknik, är utvecklingsprocessen ibland mycket lång. Det gäller i synnerhet för utvecklingen av nya läkemedel. Processen omfattar, utöver grundforskningen, prekliniska studier under 2–och, om godkännande lämnas för fortsatt utveckling, en period om 3–för kliniska prövningar och ytterligare 2–för myndighetsbehandling och fortsatta studier, dvs. en total utvecklingsperiod om 7–. Även området medicinteknik och diagnostik omfattar flera faser av utveckling från produktidé, beskrivning och verifiering fram till tillverkning kan ske av en färdig produkt. Ett annat område med långa utvecklingsprocesser och höga kostnader är miljö- och energiteknik, clean tech. Det handlar här ofta om innovationer som kräver längre utvecklingsprocesser och där det också finns behov att pröva tekniken i någon form av större demonstrationsanläggning. Utvecklingstiden fram till en färdig kommersiell användning blir därför lång. kan stötta projekt och företag till en viss gräns men den slutgiltiga kommersialiseringen behöver riskkapital alternativt att projekten eller tekniken måste avyttras till ett företag som kan utveckla den Finansiering av företag – utbud och efterfrågan Andra områden med betydande kapitalbehov fram till lönsam kommersialisering finns inom tillverkningsindustrin där process- och produktionsteknikutveckling är kapitalkrävande. Exempel är ny användning av cellulosa fibrer och ny 3D- tillverkningsteknik. Inom vissa andra teknikområden, t.ex. utveckling av konsumentnära applikationer och inom media, är utvecklingstid och kostnader i allmänhet lägre. Här finns också fler externa kommersiella finansiärer som kan erbjuda finansiering. Man talar om att innovationer sker i ett ”innovationssystem”, där många olika aktiviteter påverkar innovationsprocessen: FoU, utbildning, efterfrågan på produkter och tjänster t.ex. genom offentlig upphandling, organisationer och regelverk, inkubation och finansering av innovationer. Själva innovationsprocessen är dessutom sällan linjär. Eftersom projektet och bolag i tidiga faser inte har egna intäkter behövs någon form av extern finansiering. Riskfyllda innovationsprojekt i nya och små företag kan i tidiga utvecklingsskeden mycket sällan finansieras av kommersiella aktörer eller av företaget egna kassaflöden. Flera förklaringar finns till detta. Om projektet gäller en ny teknik eller projekt i tidigt skede finns en hög grad av osäkerhet som medför höga kostnader för en kommersiell aktör att värdera. Riskerna, eller osäkerheten, kan också gälla den typen av ”marknadsmisslyckande” som förklaras med förekomsten av asymmetrisk information och osäkerhet i förhållandet mellan entreprenören och den presumtive finansiären. För ett nytt företag med en ny produktidé gäller osäkerheten inte enbart produktens bärkraft i sig utan också entreprenörens kompetens och förutsättningarna för ett samarbete mellan entreprenör och finansiär. I mycket tidiga skeden, där behoven av finansiering gäller mindre belopp, kan därför intresset för riskvilligt externt kapital i form av venture capital-fonder vara lägre. Privat riskvilligt kapital i dessa tidiga skeden kommer därför i allmänhet från informella investerare som t.ex. familj och vänner samt Finansiering av företag – utbud och efterfrågan Generellt avtar osäkerheten och svårigheterna med att bedöma innovationens värde och entreprenörens kompetens . I senare skeden finns också fler privata och offentliga riskkapitalaktörer. När det gäller mycket tidiga skeden och forskningsbaserade innovationer är finansiella stöd i form av bidrag från offentliga aktörer den vanligaste finansieringsmodellen. Som redovisats kan myndigheten lämna ekonomiskt stöd i form av s.k. verifieringsmedel som kan användas för att utveckla, beskriva och verifiera en produktidé eller projekt (se avsnitt 2.2). medel kan dock inte användas för affärsutveckling eller utveckling av bolagets ledning vilket kan krävas för att få ett investeringsbart företag. Inom energiområdet kan lämna stöd genom mjuka lån, villkorslån, och har möjlighet att stödja projekt , egentligen ända fram till test och demonstration. Stöd till företagsutveckling och innovation finns också hos andra myndigheter och i olika åtgärdsprogram. I en granskning av den svenska innovationspolitiken som genomförde 2013 konstaterades att det svenska innovationssystemet i hög grad var decentraliserat och omfattade ett 20-tal myndigheter med en relativt begränsad central samordning.21 En stor del av utvecklingen av nya innovativa projekt och presumtiva företag sker nära de innovationskontor som finns hos universiteten. En annan viktig struktur är de många inkubatorer och science parks som byggts upp på olika platser runt om i landet (se avsnitt 2.2.5). Flera av inkubatorerna har koppling till eller ägs av universitet och högskolor medan andra inkubatorer har andra aktörer som stöder verksamheten. För projektidéer som visar bärkraft kan viss grundläggande finansiering erbjudas kopplat till dessa strukturer, t.ex. från holdingbolag knutna till innovationskontor eller från fonder knutna till inkubatorer. Som framkommit ger staten visst årligt stöd till drift av ett antal 20 Redovisning bygger bl.a. på rapporten ”Riskkapitalförsörjning i små och medelstora företag – utbud eller efterfrågan?” av , , . 21 Economic Surveys: . Finansiering av företag – utbud och efterfrågan SOU 2015:64 Detta stöd omfattar dock inte kapital för investeringar i företag eller projekt som ingår i inkubatorerna. I mycket tidiga skeden, ofta kallade pre-seed (för-sådd), finns få kommersiella aktörer . Aktörer som VC-fonder gör förvisso investeringar i tidig sådd- eller utvecklingsfas men i allmänhet först när det finns ett etablerat bolag med en färdig produkt. Privat finansiering kommer därför i första hand från informella investerare, t.ex. affärsänglar, eller från stiftelser. Även universitetens holdingbolag kan göra vissa investeringar på mer kommersiella grunder, men har i många fall begränsat kapital.