sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — 365Maximal produktivitet under period: , skräddarsydd utbildning: , ordinarie utbildning: . Figur 3 Modell för antagen produktivitetsskillnad mellan nyexaminerade från skräddarsydd utbildning och ordinarie utbildning 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 Källa: Modell av Ramböll, Lönestatistik SCB. Då en skräddarsydd utbildning anpassas till näringslivets behov antas att inlärningskurvan och således behovet av stöd från kollegor för att lära sig program och system vara mindre. Antagande om hand- ledares minskade produktivitet under inskolning av nyanställda illustreras i figuren nedan. Baserat på arbetskostnader för it-chefer (1311) skattas skillnaden i produktivitetsförluster på grund av handledningstid till per individ. Figur 4 Modell för antagen produktivitetsskillnad för handledare till nyexaminerade från skräddarsydd utbildning Produktivitet handledare ordinarie utbildning Källa: Modell av . Minskad tid för arbetssökande för nyutexaminerade har i sina högskolekvalitetsundersökningar –2012 visat att etableringen på arbetsmarknaden och sannolik- heten att få ett kvalificerat arbete är betydligt högre för de hög- skoleutbildningar som har haft en god utbildningssamverkan under utbildningen. En god samverkan med arbetslivet under utbildningen ökar sannolikheten att få ett jobb efter examen och ökar sannolikheten att jobbet är kvalificerat med 69 procent.366 Skillnaden mellan examen och inträde på arbetsmarknaden baseras på tidigare beskrivna skillnad mellan rekrytering av perso- nal inom tekniksektorn det vill säga att av alla rekryte- ringsförsök misslyckas. Baserat på antagande att rekrytering av examinerade från skräddarsydd utbildning aldrig misslyckas beräk- nas en skillnad på 0,76 månader mellan ordinarie och skräddarsydd 366 (2012). Samverkan ger kvalificerade jobb och nöjdare studenter. utbildning.367 Intäkterna av detta tillfaller individen i form av ökade nettoinkomster, kommuner och landsting till följd av ökade skatte- intäkter och staten till följd av ökad inbetalning av arbetsgivar- avgifter samt momsintäkter till följd av ökad konsumtion. Baserat på genomsnittlig månadslön estimeras den totala intäkten per individ till 31 000 SEK.368 Nedan redovisas en känslighetsanalys med andra antaganden om antalet startade skräddarsydda program. De olika scenarierna benämns som originalskattning, Hög utveckling och Låg utveckling vilka specificeras i tabell nedan. Tabell 4 Ingångsvärden för känslighetsanalys; olika nivåer på omfattning av antal skräddarsydda program Källa: Antaganden av . 367Skillnad i antal rekryteringsförsök mellan ordinarie (1,32) och skräddarsydd (1) utbildning används som proxy för påskyndande av inträde på arbetsmarknaden (1/1,32 = ). 368Baseras på lön för it-arkitekter, systemutvecklare och testledare m.fl. 18–(SSYK 251) . Hela nettolönen för individen antas gå till konsumtion vilken sker till en genomsnittlig moms om . Arbetsgivaravgift har beräknats som av bruttolön. De olika ingångsvärdena för antalet skräddarsydda program påver- kar resultatet avsevärt. Värt att notera är att även i scenario med låg utveckling, dvs. då enbart två program med 51 elever vardera genom- förs, så överstiger intäkterna kostnaderna 5 och framåt. Figur 5 Samlade intäkter och kostnader för skräddarsydd it-utbildning, 3 olika scenarion Intäkter kumulativ - Orginalskattning Intäkter kumulativ - Låg utveckling Intäkter kumulativ - Hög utveckling Notering: Intäkter och kostnader presenteras i löpande priser. , the Tech Partnership , Konsekvensutredning av förslag om digital post från myndigheter som förstahandsval369 Svenska myndigheters kostnader för att befordra brev och paket uppgick till under 2014.370 Med målsättningen att öka andelen myndighetspost som skickas digitalt förvaltar och utvecklar tjänsten Mina meddelanden. Arbetet sker i samverkan med Arbetsförmedlingen, , Försäkrings- kassan, , och Transportstyrelsen. hade drygt 240 000 fysiska personer och drygt 30 000 juridiska personer anslutit sig till tjänsten via någon av de tre digitala brevlådor som är kopplade till tjänsten: Min myndighets- post som är statens digitala brevlåda för tjänsten Mina meddelan- den, Kivra, samt . hade nio statliga myndigheter och två kommuner anslutit ett eller fler med- delandeflöden. Regeringens mål är att alla medelstora och stora myndigheter ska ha anslutit sig till Mina meddelanden . gav regeringen i uppdrag att följa upp statliga myndigheters anslutning till Mina meddelanden (N2015/3779/EF). ska till regeringen rapportera in bland annat vilka meddelandeflöden som respektive myndighet 369Rapporten är utformad med utgångspunkt i Kommittédirektiv (Dir. 2012:61) och Kommitté- förordning (1998:1474). har utformats av på uppdrag av . 370Uppgifterna kommer från statsredovisningen, S-kod 5364 avseende utgifter för befordran av brev, paket etc., exempelvis portoutgifter, avgifter för frankeringsmaskin, postförskotts- avgifter och assureringsavgifter. övervägt att ansluta, planerad och faktisk tidpunkt för anslutning, nuvarande meddelandevolymer, samt planerad och realiserad eko- nomisk nytta. Parallellt med denna utveckling förväntas privatpersoners och företags anslutning till Mina meddelanden att öka i takt med att fler typer av myndighetspost (meddelandeflöden) inkluderas i tjänsten. beslutade den danska – – om en ny lag om offentlig digital post som gör det obligatoriskt för fysiska och juridiska personer att använda sig av en digital brevlåda för att motta digital post från det offentliga. Lagen anger att de med- borgare som själva, eller efter stöd och vägledning, inte kan tillgå posten digitalt kan medges undantag förutsatt att det föreligger sär- skilda villkor, exempelvis bristande tillgång till datorer hemma, kogni- tiva eller fysiska funktionsnedsättningar, förändringar i uppehålls- tillstånd, språkbarriärer eller praktiska svårigheter att få ett NemID (motsvarande svenskt bank-id). Lagen trädde ikraft för orga- nisationer och för privatpersoner. Av de 4,7 miljoner danska medborgare som omfattas av lagen om offentlig digital post hade 4,2 miljoner () registrerat en brevlåda . 509 000 danska medborgare (10,) hade medgetts undantag för digital offentlig post. Dessa siffror har i stort sett varit oförändrade sen obligatoriet trädde i kraft. Figur 1 Andel danska medborgare som hade registrerat en brevlåda för digital offentlig post Källa: Digitaliseringsstyrelsen. Förslaget och dess syfte Mot bakgrund av regeringens mål om att alla medelstora och stora myndigheter ska ha anslutit sig till Mina meddelanden , samt erfarenheterna från , föreslås att ett s.k. ”opt-out”-system införs i för digital myndighetspost. Förslaget innebär att samtliga svenska medborgare (fysiska per- soner) och juridiska personer antingen (1) ska registrera sig för en digital brevlåda för offentlig myndighetspost eller (2) aktivt besluta sig för att de vill behålla befintliga rutiner. Om en fysisk eller juri- disk person beslutar sig för att behålla befintliga rutiner ska detta kunna meddelas på ett enkelt sätt utan vidare motivering. Digitali- förslag skiljer sig i detta avseende från den lag om offentlig digital post som har införts i . Förslaget innebär att staten tillhandahåller en säker plattform för infrastrukturen av den digitala brevhanteringen som möjliggör för olika aktörer på marknaden att koppla samman sin digitala brevlåde- tjänst med plattformen. I de fall som fysiska och juridiska personer inte gör ett aktivt val av digital brevlåda ska staten tillhandahålla en ”default”-lösning. Konsekvenserna av förslaget har beräknats jämfört med utveck- lingen enligt ett uppskattat baslinjescenario. Effekterna av förslaget har beräknats fram i tiden. I beräkningsmodellen ingår följande kostnads- och intäktsförändringar: •Minskade myndighetsspecifika kostnader för brevhantering (arbetstid) •Minskade myndighetsspecifika kostnader för porto, kuvertering och utskrifter •Ökade kostnader för löpande drift (kostnader för anslutning) •Ökade generella kostnader för marknadsföring •Konsekvenser för miljön uttryckt i CO2-ekvivalenter respektive kronor I beräkningsmodellen ingår inte kostnads- och intäktsförändringar gällande: •Förändringar i tidsåtgång eller upplevda intäkter/kostnader för enskilda medborgare •Förändringar i tidsåtgång eller upplevda intäkter/kostnader för företag eller andra juridiska personer •Förändringar på marknaden för digitala brevlådor vad gäller an- ställningar eller upplevda intäkter/kostnader •Förändringar i tidsåtgång och anställningar hos myndigheter som följd av förändrat behov av posthantering •Förändringar i anställningar eller upplevda intäkter/kostnader för företag som sysslar med brevhantering •Förändringar i statsfinansiella intäkter från statligt ägda företag som sysslar med brevhantering •Övriga effekter vid minskad postgång Beräkningsmodellen har utarbetats för att uppskatta förslagets kon- sekvenser.371 Modellen är uppbyggd utifrån två scenarier. Utifrån försiktiga antaganden om förslagets påverkan på anslutningsgraden för fysiska respektive juridiska personer har förslagets påverkan på de totala volymerna post fram uppskattats i Tabell 1. Tabell 1 Uppskattade totala volymer post i beräkningsmodellens två scenarier Antal miljoner brev som skickas digitalt Förslaget förväntas få en positiv miljömässig effekt. Genom att konvertera de uppskattade miljömässiga konsekvenserna till CO2- ekvivalenter kan förslaget uppskattas ge en minskad miljömässig effekt motsvarande 60 tusen ton CO2. Det motsvarar ca 30 miljoner mil bensinbilskörning eller utsläpp från knappt 30 000 bensinbilar i . Det motsvarar också de samlade klimatpåver- kande utsläppen för drygt 10 000 svenskar. Genom måttet Social Cost of Carbon (SCC) kan den sociala kost- naden, dvs. kostnaderna som bärs av hela samhället för att släppa ut koldioxid i atmosfären, översättas i pengar. Uttryckt i detta mått motsvarar de uppskattade miljömässiga effekterna av förslaget 19 mil- joner kronor och uttryckt i dagens penningvärde. Den samlade statsfinansiella nettoeffekten uppskattas till . Uttryckt i dagens pen- ningvärde (diskonterade värden) uppskattas den samlade statsfinan- siella nettoeffekten av förslaget uppgå till . 371 I beräkningsmodellen ingår kostnads- och intäktsförändringar för brevhantering (arbetstid, porto, kuvertering, print etc.), löpande drift, marknadsföring, samt miljömässiga effekter. I modellen ingår inte kostnads- och intäktsförändringar (faktiska och upplevda) för individer, företag eller andra juridiska personer, sysselsättningseffekter eller effekter på intäkter från statligt ägda företag. Bilaga 7 SOU 2015:91 Finansiella effekter och effekter för CO2-reduktion MSEK, disk. MSEK, disk. effekter MSEK, disk. effekter, disk. Förslagets överensstämmelse med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Förslaget stämmer överens med de skyldigheter som följer av EU- medlemskapet. Förslagens betydelse och konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslaget bedöms inte påverka det kommunala självstyret. Förslagens betydelse och konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Åtgärden bedöms kunna ha brottsförebyggande effekter vad gäller identitetsintrång då digital post är säkrare än fysisk post. Detta efter- som fysisk post enklare kan stjälas ur brevlådor eller samlas in om posten läggs i t.ex. pappersinsamling. Förslagens betydelse och konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Förslaget bedöms påskynda digitaliseringsgraden av myndighets- post vilket kommer att minska de traditionella postvolymerna och behovet av posthantering. Detta kan förväntas förstärka trenden med vikande postvolymer vilket påverkar den traditionella postbranschen. Förslaget kan medföra en negativ sysselsättnings- effekt i olika delar av landet. Den digitala posten har dock fördelen av att snabbt nå alla delar av landet på ett säkert sätt vilket är positivt för tillhandahållandet av offentlig service. Förslagens betydelse och konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå Förslaget bedöms inte medföra några direkta konsekvenser för jäm- ställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslaget bedöms ge en positiv effekt på den generella digitaliseringsgraden i samhället, särskilt bland de personer som är minst digitala. Detta bedöms kunna medföra in- direkt positiva effekter för jämställdheten mellan kvinnor och män och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Särskilda hänsyn som behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande eller speciella informationsinsatser Regeringens mål är att alla medelstora och stora myndigheter ska ha anslutit sig till Mina meddelanden . 2018 bedöms därför bli ett viktigt år för att marknadsföra den ökade affärsnyttan för juri- diska personer och ökade nyttan för fysiska personer av att använda sig av digital myndighetspost. Därför bör bli slut- giltigt datum för när privatpersoner och företag ska ha registrerat sig för digital myndighetspost, alternativt gjort ett aktivt val att behålla befintlig postgång. För att säkerställa en framgångsrik övergång kom- mer staten att behöva genomföra särskilda informationsinsatser. Dessa bedöms behöva ske 2019. Föreslagen finansiering för kostnadsökningar och intäktsminskningar Eventuella kostnadsökningar för anslutningen till Mina meddelanden hos myndigheter bör finansieras inom ramen för ordinarie verksam- het då det är frivilligt för myndigheter att ansluta till systemet. 1.Deltagande med väpnad styrka En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. MiFID II och MiFIR. 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. 5.En ny svensk tullagstiftning. 6.Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. 7.Krav på privata aktörer i välfärden. 8.En översyn av årsredovisningslagarna. 10.Gränser i havet. 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. 14.Sedd, hörd och respekterad. ihälso- och sjukvården. 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. 18.Lösöreköp och registerpant. 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Rektorn och styrkedjan. Strategi och åtgärder för säker information i staten. 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . 25.En ny säkerhetsskyddslag. 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? 28.Gör – digital kompetens. 29.En yrkesinriktning inom teknik programmet. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. 31.Datalagring och integritet. 32.Nästa fas i e-hälsoarbetet. 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. 35.Service i glesbygd. 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. 42.Koll på anläggningen. 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. 49.Nya regler för revisorer och revision. 50.Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. 53.The and Economic Performance. 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. 56.Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 58.EU och kommunernas bostadspolitik. 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. 65.Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. 67.För att brott inte ska löna sig. 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. 71.Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. 72.Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor. 73.Personuppgiftsbehandling på utlän- nings-och medborgarskapsområdet. 74.Skydd för vuxna i internationella situa- tioner – . 75.En rymdstrategi för nytta och tillväxt. 76.Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. 78.Upphandling och villkor enligt kol- lektivavtal. 79.Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Stöd och hjälp till vuxna vid ställnings- taganden till vård, omsorg och forsk- ning. 81.Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. 82.Ökad insyn i fristående skolor. 83.Översyn av lex . En livsviktig verksamhet. 85.Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boende- miljöer. Mål och myndighet. En effektiv styr- ning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets utredningen. 87.Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. 88.Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. 91.Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. Översyn av lex . MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. Krav på privata aktörer i välfärden. Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] En ny ordning för redovisningstillsyn. En kommunallag för framtiden. Del A + B. Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. The and Economic Performance. Får vi det bättre? Om mått på livskvalitet. UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet. Utbildning för framtidens arbetsmarknad. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Tillsyn och kontroll på hälso- och miljö- området inom försvaret. Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. En översyn av årsredovisningslagarna. [9] Lösöreköp och registerpant. Strategi och åtgärder för säker information i staten. En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från . [52] Europeisk kvarstad på bankmedel. Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. För att brott inte ska löna sig. Personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet. Skydd för vuxna i internationella situationer – . Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. [88] Ny museipolitik. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. Vägar till ett effektivare miljöarbete. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. Gör – digital kompetens. Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. EU och kommunernas bostadspolitik. En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. En fondstruktur för innovation och tillväxt. Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. En förvaltning som håller ihop. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. För kvalitet – Med gemensamt ansvar. Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. Nästa fas i e-hälsoarbetet. För lärande i staten. Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. Upphandling och villkor enligt kollektiv- avtal. Stöd och hjälp till vuxna vid ställningsta- ganden till vård, omsorg och forskning. En livsviktig verksamhet. Rektorn och styrkedjan. En yrkesinriktning inom teknik programmet. SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. [45] Högre utbildning . En rymdstrategi för nytta och tillväxt. Mer tid för kunskap – förskoleklass, för- längd skolplikt och lovskola. Ökad insyn i fristående skolor. Mål och myndighet. En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken. + Forskarrapporter till Jämställdshets- utredningen. Gränser i havet. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel – DEL 1 + 2, bilagor.