sou · H3B310 · 2015-02-26 00:00:00 — Inrättande av en svensk angränsande zon Avgränsningslinjen fortsätter sedan utanför bas- linjerna, antingen som cirkelbågar eller som räta geodetiska linjer, mellan punkterna nedan som har de beräknade koordinaterna 31.55-36,284073N och 16-03,967014E, 32.55-36,309834N och 16-04,042667E, 33.55-39,117182N och 16-10,720257E, 34.55-39,183444N och 16-10,849456E, 35.55-42,010403N och 16-15,543945E, 36.55-48,734039N och 16-38,287012E, 37.55-50,848771N och 16-45,877223E, 38.55-54,555342N och 16-54,771372E, 39.56-00,301747N och 17-04,011371E, 40.56-06,975241N och 17-09,938312E, 41.56-08,656694N och 17-11,258994E, 42.56-10,774431N och 17-12,860014E, 43.56-12,728943N och 17-14,070465E, 44.56-15,205653N och 17-15,622155E, 45.56-18,921286N och 17-17,094336E, 46.56-19,952102N och 17-17,737873E, 47.56-22,231962N och 17-18,849145E, 48.56-22,561688N och 17-19,014521E, 49.56-22,932837N och 17-19,242531E, 50.56-26,168837N och 17-22,148519E, 51.56-33,615363N och 17-25,743964E, 52.56-35,158683N och 17-26,584786E, 53.56-35,676071N och 17-27,100359E, 54.56-40,281850N och 17-31,444004E, 55.56-40,606582N och 17-31,723072E, 56.56-35,918919N och 17-39,604150E, 57.56-30,361169N och 18-05,094207E, 58.56-32,575260N och 18-30,818900E, 59.56-35,893695N och 18-42,630990E, 60.56-38,354235N och 18-47,936578E, 61.56-38,883510N och 18-48,882227E, 62.56-41,153657N och 18-52,821300E, 63.56-42,632107N och 18-55,188786E, 64.56-44,586731N och 18-58,074144E, 65.56-45,717513N och 18-59,647107E, Inrättande av en svensk angränsande zon 66.56-59,085993N och 19-17,267800E, 67.57-11,315121N och 19-34,403337E, 68.57-17,865779N och 19-40,977227E, 69.57-22,171164N och 19-43,114380E, 70.57-25,378184N och 19-43,784759E, 71.57-32,569623N och 19-42,566438E, 72.57-32,585406N och 19-42,586045E, 73.57-43,482707N och 19-57,391198E, 74.57-55,088297N och 20-05,819792E, 75.57-55,165996N och 20-05,835596E, 76.57-58,385576N och 20-06,080128E, 77.58-00,435798N och 20-05,845471E, 78.58-11,914227N och 20-00,792495E, 79.58-16,226157N och 20-03,666332E, 80.58-39,926620N och 19-49,744271E, 81.58-45,604188N och 19-32,701569E, 82.58-47,262189N och 19-21,392661E, 83.58-48,984698N och 19-24,349034E, 84.59-00,555909N och 19-43,155455E, 85.59-04,112609N och 19-53,100681E. Linjen fortsätter i form av en cirkelbåge (utanför lågvattenskäret 56:1, Piskan) tills den skär den avgränsningslinje som framgår av den överenskommelse jämte protokoll med om avgränsningen i och norra av eko- nomiska zon och av kontinentalsockel och fiskezon som ingicks (SÖ 1995:18). Punkten har de beräknade koordinaterna 59-16,808323N och 20-14,672267E. Linjen fortsätter i form av en rät geodetisk linje fram till punkten 4 avtal med . Punkten har de avtalade koordina- terna 59-26,701000N och 20-09,200000E. Inrättande av en svensk angränsande zon Linjen fortsätter i form av en rät geodetisk linje i riktning mot punkten 3 avtal med fram till den punkt där också territorialgränsen ansluter till den överenskomna avgränsnings- linjen, territorialpunkt 144. Punkten har de beräknade koordinaterna 59-32,847516N och 20-00,503008E. I denna punkt avslutas det andra avsnittet av avgränsningslinjerna för angränsande zon. Det tredje avsnittet av de yttre avgränsningslinjerna för angränsande zon, kring det havsområde mellan fastlandet och nordvästra som ligger utanför angränsande zon Avgränsningslinjen för angränsande zon mellan fastlandet och nordvästra går utanför baslinjerna, antingen som cirkelbågar eller som räta geodetiska linjer, och bildar ett ”hål” i den angränsande zonen mellan ett antal punkter som har de beräknade koordinaterna 89.58-23,172414N och 18-24,832628E, 90.58-18,016177N och 18-26,207609E, 91.58-17,003468N och 18-22,140756E, 92.58-15,583505N och 18-17,429551E, 93.58-12,779358N och 18-10,752915E, 94.58-10,717984N och 18-06,329891E, 95.58-09,989558N och 18-04,985355E, 96.58-09,793511N och 18-04,416974E, 97.58-05,363325N och 17-54,354810E, 98.58-03,121519N och 17-50,951247E, 99.58-01,088967N och 17-48,443387E, 100.57-57,599592N och 17-45,212849E, 101.57-56,938398N och 17-44,658429E, 102.57-55,802180N och 17-43,778621E, 103.57-54,379445N och 17-42,818276E, 104.57-54,030657N och 17-42,471534E, 105.57-53,029436N och 17-40,475123E, 106.57-52,959023N och 17-40,328989E, 107.58-08,670357N och 17-51,281538E, Inrättande av en svensk angränsande zon 108.58-15,789468N och 17-55,209736E, 109.58-19,915215N och 18-12,879308E, och 110.58-23,172414N och 18-24,832628E. Det fjärde avsnittet av de yttre avgränsningslinjerna för angränsande zon, i Det fjärde avsnittet av avgränsningslinjerna för angräns- ande zon börjar i den punkt strax söder om punkten 8 i den överenskommelse med om avgränsning av kontinental- sockeln i , , och nordligaste delen av som ingicks (SÖ 1973:1) där den svenska territorialgränsen lämnar kontinentalsockelns avgräns- ningslinje, territorialpunkt 157. Punkten har de beräknade koordi- naterna 60-35,344171N och 19-12,475726E. Avgränsningslinjen fortsätter i form av en rät linje, (loxodrom) enligt , till punkten 8 överenskommelse med . Punktens koordinater är fastställda i det koordinat- system som använts i de tre finska sjökort som anges i överens- kommelsen och har transformerats till SWEREF 99/ETRS 89. Punkten 8 har de transformerade koordinaterna 60-40,701885N och 19-13,891382E. Linjen fortsätter i form av en rät linje, (loxodrom) enligt Sjöfarts- verket, i riktning mot punkten 7 överenskommelse med fram till en skärningspunkt utanför bas- linjerna på kontinentalsockelns avgränsningslinje. Punkten har de beräknade koordinaterna 60-50,523744N och 19-15,257278E. Inrättande av en svensk angränsande zon Avgränsningslinjen fortsätter sedan utanför bas- linjerna, antingen som cirkelbågar eller räta geodetiska linjer, mellan punkterna nedan som har de beräknade koordinaterna 114.60-52,379232N och 19-06,957089E, 115.60-59,533831N och 18-24,018798E, 116.60-59,630824N och 18-23,640505E, 117.61-02,926151N och 18-15,010015E, 118.61-10,035062N och 18-11,570780E, 119.61-10,235071N och 18-11,687240E, 120.61-13,390569N och 18-13,060744E, 121.61-28,040177N och 18-17,370821E, 122.61-36,811335N och 18-21,952589E, 123.61-40,926521N och 18-23,662398E, 124.61-55,722064N och 18-28,314271E, 125.61-59,142454N och 18-30,001578E, 126.62-06,198064N och 18-33,819471E, 127.62-07,451812N och 18-34,499879E, 128.62-07,501645N och 18-34,526484E, 129.62-19,387562N och 18-40,817171E, 130.62-20,236229N och 18-42,414887E, 131.62-21,672038N och 18-44,918499E, 132.62-36,735509N och 19-09,462739E, 133.62-41,717764N och 19-18,016438E, och 134.62-54,178315N och 19-40,675611E. Linjen fortsätter som en rät geodetisk linje till en skärningspunkt utanför baslinjerna på den avgränsningslinje som fram- går av överenskommelse med . Punkten har de be- räknade koordinaterna 62-55,482975N och 19-49,760434E. Inrättande av en svensk angränsande zon Linjen fortsätter i form av en rät linje, (loxodrom) enligt Sjöfarts- verket, i riktning mot punkten 6 överenskommelse till en punkt söder om punkten 6 där den svenska territorialgränsen åter ansluter till kontinentalsockelns avgränsningslinje, territorial- punkt 184. Anslutningspunkten har de beräknade koordinaterna 63-09,986073N och 20-09,814008E. I denna punkt avslutas det fjärde avsnittet av avgränsningslinjerna för angränsande zon. Det femte avsnittet av de yttre avgränsningslinjerna för angränsande zon, i Avgränsningslinjerna för det femte avsnittet av angräns- ande zon börjar i den punkt söder om punkten 3 överens- kommelse med där den svenska territorialgränsen lämnar kontinentalsockelns avgränsningslinje, territorialpunkt 188. Punkten har de beräknade koordinaterna 63-38,014813N och 21-22,042939E. Linjen fortsätter i form av en rät linje, (loxodrom) enligt Sjöfarts- verket, fram till punkten 3 överenskommelse med . Koordinaterna för punkten 3 är fastställda i det koordinat- system som använts i de tre finska sjökort som anges i överens- kommelsen och har transformerats till SWEREF 99/ETRS 89. Punkten har de transformerade koordinaterna 63-40,012700N och 21-29,773173E. Linjen fortsätter i form av en rät linje, (loxodrom) enligt Sjöfarts- verket, i riktning mot punkten 2 överenskommelse med fram till en skärningspunkt utanför bas- linjerna på den avgränsningslinje som avtalats med . Punkten har de beräknade koordinaterna 64-24,670344N och 22-32,179644E. Inrättande av en svensk angränsande zon Linjen fortsätter sedan utanför baslinjerna, antingen som cirkelbågar eller räta geodetiska linjer, mellan punkterna nedan som har de beräknade koordinaterna 140.64-24,994338N och 22-32,255633E, 141.64-30,418062N och 22-32,097163E, 142.64-35,311448N och 22-29,428622E, 143.64-41,956984N och 22-24,379889E, 144.64-44,067477N och 22-22,818689E, 145.64-46,774986N och 22-20,876449E, 146.64-48,284768N och 22-25,896831E, 147.64-49,483747N och 22-29,565722E, 148.64-52,892170N och 22-39,199044E, och 149.65-06,622231N och 23-28,371010E. Linjen fortsätter som en cirkelbåge (räknat från baslinjepunkten 101 Malören) utanför baslinjerna till en skärningspunkt på den avgränsningslinje som avtalats överenskommelse med . Punkten har de beräknade koordinaterna 65-06,946499N och 23-32,841995E. Linjen fortsätter i form av en rät linje, (loxodrom) enligt Sjöfarts- verket, i riktning mot punkten 2 överenskommelse med . Sydväst om denna punkt ansluter den svenska territorial- gränsen åter till kontinentalsockelns avgränsningslinje i territorial- punkt 212. Punkten har de beräknade koordinaterna 65-21,924865N och 23-54,721613E. I denna punkt avslutas det femte avsnittet av avgränsningslinjerna för angränsande zon. Inrättande av en svensk angränsande zon 5.6Myndigheter som berörs av förslaget om att inrätta en angränsande zon De myndigheter som har till uppgift att ingripa till havs, i första hand , bör ges rättsliga befogenheter att göra detta inom ett större geografiskt område än tidigare, utanför det svenska sjöterritoriet, till ett avstånd av högst utanför baslinjerna. För berörda verkställande myndigheter medför förslagen således en utvidgning av det geografiska område där det blir möjligt att ingripa för att förhindra eller bestraffa brott mot vissa gällande bestämmelser inom territorium. Kustbe- vakningen har emellertid redan andra uppgifter inom eko- nomiska zon som innebär att man redan övervakar ett havsområde som är betydligt större än det område som föreslås omfattas av den nya lagen om angränsande zon. och får genom inrättandet av den angränsande zonen möjlighet att ingripa inom ett större havsom- råde . Detta förutsätter givetvis att dessa myndigheter har tillgång till fartyg som gör det möjligt att agera utanför Sveriges sjöterritorium. Begränsningar i detta hänseende gör att det i första hand är som kan komma att utföra de ingrip- anden som blir möjliga i angränsande zon. Den för mest centrala författningen gällande brottsbekämpande verksamhet och därtill kopplade befogenheter är lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning (LKP). Befogenheterna bygger i stort på polisens be- fogenheter men är betydligt mer begränsade. har i nu- läget inga brottsförhindrande befogenheter motsvarande 13 § polis- lagen (1984:387). Enligt 3 § LKP får en kustbevakningstjänsteman endast ingripa för att förhindra brott mot sjötrafikregler, vattenförorening från fartyg och dumpning, dvs. inte sådana brott som avses i den nya lagen om angränsande zon. Enligt 4 § LKP får en kustbe- vakningstjänsteman under vissa omständigheter stoppa, visitera eller inbringa fartyg till svensk hamn. En kustbevaknings- tjänstemans befogenheter att över huvud taget ingripa mot miss- tänkta brott är begränsade enligt 5 § LKP på så sätt att befogen- heterna endast får utövas i omedelbar anslutning till den gärning som föranleder åtgärden. Det skulle vara inkonsekvent om en Inrättande av en svensk angränsande zon kunstbevakningstjänsteman ges befogenheter att förhindra brott i angränsande zon men inte har samma befogenheter inom Sveriges sjöterritorium eller om en kustbevaknignstjänsteman kunde ingripa i ”efterhand” i den angränsande zonen men inte inom sjöterritoriet. Om regeringen vill införa utvidgade befogenheter för Kustbe- vakningen i den angränsande zonen bör, enligt utredningens upp- fattning, motsvarande befogenheter även införas inom sjö- territoriet. Sådana utvidgade befogenheter skulle dock medföra så stora förändringar i myndighetens befogenheter att det bör över- vägas särskilt. Utredningen anser därför att de befogenheter som Kustbe- vakningen har inom Sveriges sjöterritorium enligt relevanta delar av LKP och annan lagstiftning som avser de rätts- områden som anges i den ny lagen om angränsande zon bör utsträckas till att gälla även inom zonen. Frågan om utvidgade befogenheter för myndigheten i syfte att fullt ut utnyttja de möjlig- heter till nödvändig kontroll som anges i den nya lagen bör däre- mot bedömas i anslutning till förslagen i det betänkande som lagts fram av utredningen om befogenheter, SOU 2008:55. Försvarsmakten förväntas också i vissa fall kunna medverka som stöd för civila insatser. Försvarsmaktens befintliga uppgifter inne- bär att man har befogenhet att övervaka de aktuella havs- områdena. Genom att utvidga polislagens tillämpningsområde till den an- gränsande zonen får samma befogenheter i den angränsande zonen som man har inom svenskt sjöterritorium när zonen inrättas. och länsstyrelserna i kustlänen får genom införandet av den angränsande zonen ett större geografiskt tillsyns- område och därmed nya möjligheter att skydda fornlämningar och fornfynd på havsbottnen utanför Sveriges sjöterritorium. Däremot påverkas inte arbetsuppgifternas innehåll. För övriga berörda myndigheter innebär inrättandet av en an- gränsande zon att möjligheten ökar att verkställa de åtgärder man kan besluta om genom att man med hjälp av myndighetssamverkan med i första hand skulle kunna vidta åtgärder utanför det svenska sjöterritoriet när och om så skulle bedömas vara befogat. Inrättande av en svensk angränsande zon 5.6.1Kustbevakningens rätt till förföljande Utredningens förslag: rättsliga befogenheter bör utvidgas till att omfatta förföljande i enlighet med vad som föreskrivs i UNCLOS. rättsliga befogenheter gäller inom Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon. Dess möjligheter att under- söka eller ingripa mot fartyg utanför Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon är däremot begränsade. har inte befogenhet att uppta sådana omedelbara förföljanden som avses i UNCLOS, utom vad gäller överträdelser av lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg (LÅFF). Enligt 11 kap. 12 § LÅFF får under vissa förutsättningar ingripa mot utländska fartyg utanför Sveriges sjöterritorium efter förföljande. bör ges befogenhet att uppta förföljande i angränsande zon av (utländska) fartyg som misstänks för brott mot de lagar och regler som omfattas av UNCLOS artikel 33 så att fullt ut kan tillgodogöra sig de rättigheter som inrättandet av en angränsande zon utanför Sveriges sjöterritorium medför. Utredningen anser att rättsliga befogenhet att uppta förföljande självfallet även bör gälla inom Sveriges sjöterritorium och då avse samtliga lagar och föreskrifter som avses i 1 § lagen (1982:395) om Kust- bevakningens medverkan vid polisiär övervakning. Enligt utredningens bedömning följer och Försvarsmaktens befogenheter att uppta förföljande i angränsande zon med automatik av att zonen inrättas. Utredningens förslag att inrätta en angränsande zon påverkar inte innehållet i lagar och andra författningar inom de rättsområden som omfattas av kontrollmöjligheten. Förslaget föranleder därför inga ändrade materiella bestämmelser i dessa författningar. Inrättande av en svensk angränsande zon Avseende fornminnen utvidgas dock det geografiska område där de materiella bestämmelserna ska tillämpas så att även fornminnen på havsbottnen utanför territorialhavet kan skyddas. Som redovisats i föregående avsnitt avser de åtgärder som kan vidtas i den angränsande zonen brott mot vissa lagar och andra författningar som kan komma att begås, har begåtts eller misstänks ha begåtts inom svenskt territorium. För att tillvarata dessa möjligheter krävs författningsändringar som utsträcker befogenheter i den angränsande zonen till att gälla även överträdelser av föreskrifter angående tullar, varuskatter och invandring liksom av bestämmelser om skydd av fornminnen. har inte befogenhet att utöva tillsyn eller övervakning av lagar och föreskrifter som rör hälsoskydd. Myndig- heten har visserligen vissa rapporterings- och kontrolluppgifter enligt lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. Detta innebär dock att det i praktiken inte finns någon myndighet som har de befogenheter som krävs för att ingripa till havs för att förhindra eller bestraffa överträdelser inom territorium av lagstiftningen på detta område. Detsamma gäller överträdelser av gällande bestämmelser som rör andra skatter än varuskatter, samt avgifter och finansiella ersättningar där också har mycket begränsade befogenheter. Utredningens förslag: , och Kust- bevakningens rättsliga befogenheter att förhindra eller bestraffa brott som rör införsel till eller utförsel från landet av varor och tjänster utsträcks till att gälla även i angränsande zon. Kontrollen av införsel till och utförsel från av varor regleras av och Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av om inrättandet av en tullkodex för gemen- skapen. Bestämmelser om ansvar för gärningar som rör införsel till eller utförsel från landet av varor finns i många lagar, bl.a. narkotika- strafflagen (1968:64), lagen (1998:506) om punktskattekontroll av Inrättande av en svensk angränsande zon transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla använd- ningsområden och av tekniskt bistånd, lagen (2000:1225) om straff för smuggling (smugglingslagen), tullagen (2000:1281), lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror samt lagen (2006:1329) om handel med vissa varor som kan an- vändas till dödsstraff eller tortyr, m.m. och rättsliga befogenheter i syfte att förhindra eller bestraffa överträdelser som rör införsel till eller utförsel från landet av varor regleras i smugglingslagen som inne- håller särskilda bestämmelser om befogenheter för att förhindra, utreda och beivra brott. Befogenheterna gäller i första hand vid brott enligt smugglingslagen. De gäller dessutom vid vissa andra brott som rör införsel till eller utförsel från landet bl.a. vid brott mot tullagen, vissa bestämmelser i narkotikastrafflagen och lagen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. Båda myndigheterna har i princip samma rätt att genomföra primärutredning med stöd av smugglingslagen. En tjänsteman har befogenhet bl.a. att hålla förhör enligt 23 kap. 3 § tredje stycket (RB), gripa misstänkta personer enligt 24 kap. 7 § RB, ta egendom i beslag enligt 27 kap. 4 § RB och företa husrann- sakan enligt 28 kap. 5 § RB. Lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot en annan stat inom Europeiska unionen tycks inte innehålla några bestämmelser som berörs av den angränsande zonen. Utredningen föreslår att och ges rättsliga befogenheter att vidta samma kontrollåtgärder i den angränsande zonen som man kan vidta inom Sveriges sjöterri- torium för att förhindra eller bestraffa överträdelser inom svenskt territorium av svenska bestämmelser och andra regelverk som rör införsel och utförsel av varor och tjänster. Även ges befogenhet att ingripa i den angräns- ande zonen mot brott avseende införsel och utförsel från landet av varor och tjänster. möjligheter att avvärja straff- belagda handlingar går i detta avseende längre än res- pektive . Inrättande av en svensk angränsande zon Utredningens förslag: , och Kust- bevakningens rättsliga befogenheter att förhindra eller ingripa mot överträdelser på svenskt territorium av svenska skattebe- stämmelser utsträcks till att gälla även i angränsande zon. De svenska skattebestämmelserna består av ett stort antal lagar och andra författningar som beslutas av riksdag, regering, kommuner eller landsting och avser såväl direkta som indirekta skatter. Utredningen föreslår att , och Kust- bevakningen ges rättsliga befogenheter att vidta samma kontroll- åtgärder i den angränsande zonen som man kan vidta inom Sveriges sjöterritorium för att förhindra eller bestraffa överträdelser inom svenskt territorium av svenska skattebestämmelser och andra författningar som rör avgifter och finansiella ersättningar. När det gäller befogenheter inom rättsområdet begränsas dessa till endast tillsyn och kontroll av märkt diesel i båtar enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi. Kustbevak- ningen kan även ingripa vid misstanke om brott med stöd av lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervak- ning (1 § 12). Utredningens förslag: , och Kust- bevakningens rättsliga befogenheter att förhindra eller ingripa mot överträdelser på svenskt territorium av utlänningslagen eller andra svenska inresebestämmelser utsträcks till att gälla även i angränsande zon. Gränskontrollen regleras av och Rådets för- ordning EG 562/2006 om en gemenskapskodex för gränspassage för personer (kodex om Schengen-gränserna). har huvudansvar för kontrollen av utlänningars inresa till och vistelse på svenskt territorium. Myndighetens befogenheter regle- ras bl.a. i utlänningslagen (2005:716) och polislagen (1984:387). Inrättande av en svensk angränsande zon Med inresa avses enligt 5 § utlänningslagen att en utlänning passerar in över gränsen för svenskt territorium. Enligt 9 kap. kon- troll- och tvångsåtgärder, avsnittet om kontroll i samband med in- resa och utresa, 1 § andra stycket, är och Kustbevak- ningen skyldiga att hjälpa vid kontrollen av ut- länningars inresa eller utresa. Vidare stipuleras att ska medverka i kontrollverksamhet genom att utöva kontroll av sjötrafiken. En kustbevakningstjänsteman får även ingripa vid brott som rör utlänningars inresa till eller utresa från eller vistelse i enligt 1 § första stycket 13 lagen (1982:395) om med- verkan vid polisiär övervakning (LKP) och har då de befogenheter som följer av LKP (bl.a. förhör enligt 23 kap. 3 § RB, gripande enligt 24 kap. 7 § RB och husrannsakan enligt 28 kap. 5 § RB). En kustbevakningstjänsteman får även om det uppenbart behövs för att befogenheterna enligt bl.a. 2 § ska kunna utövas, stoppa och visi- tera fartyg eller inbringa det till svensk hamn (4 §). Åtgärder enligt 2–4 §§ ska skyndsamt anmälas till . Utredningen föreslår att , och Kust- bevakningen ska ges samma rättsliga befogenheter att förhindra att brott begås respektive att ingripa mot överträdelser som har be- gåtts av svenska inresebestämmelser i angränsande zon som man har inom Sveriges sjöterritorium. Utredningens förslag: , och Kust- bevakningen bör ges rättsliga befogenheter att i an- gränsande zon förhindra eller ingripa mot överträdelser inom territorium av bestämmelser om skydd mot internatio- nella eller andra hot mot människors hälsa samt av andra lagar eller regler som rör sanitära frågor. I lagen (2006:1570) och förordningen (2007:156) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa finns bestämmelser om att befälhavare i vissa fall ska lämna information om hälsotillståndet ombord till eller , till exempel om smitt- ämnen som kan utgöra ett internationellt hot mot människors hälsa Inrättande av en svensk angränsande zon finns ombord, om fartyget kommer från ett område som har för- klarats drabbat av ett internationellt hot mot människor hälsa eller om det ombord på fartyget finns en person som har vistats inom ett sådant område. När har fått sådan informa- tion ska myndigheten underrätta smittskyddsläkaren och , som också ansvarar för den övergripande till- synen enligt lagen.