sou · H3B375 · 2015-09-02 00:00:00 — En rymdstrategi för nytta och tillväxt SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, . Omslagsbild: ESA.int. Tryck: , 2015. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå en nationell rymdstrategi i syfte att utveckla möjligheterna till att använda rymdverksamheten som en strategisk tillgång för att möta samhällets behov och stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Till särskild utredare förordnades dåvarande landshövdingen i . Till experter förordnades departementsrådet , ämnesrådet , kansliråden och , departementssekreterarna , senioranalytikern , föreståndaren , f.d. tekniske chefen samt samordnaren . entledigades på egen begäran och ersattes med departementssekreterare som i sin tur entledigades på egen begäran och ersattes med ämnessakkunnige . Till sekreterare förordnades strategidirektören . Regeringen beslutade genom tilläggsdirektiv att förlänga tiden vilket innebär att uppdraget ska redovisas . Utredningsarbetet har bedrivits i nära samarbete med utredningens experter, varför betänkandet är skrivet i vi-form. Jag är emellertid ensam ansvarig för samtliga förslag. Utredningen har antagit namnet (U 2014:10). Utredningen får härmed överlämna sitt betänkande En rymdstrategi för nytta och tillväxt (SOU 2015:75). Arbetet är härmed av- Förslag till nationell rymdstrategi i sammanfattad Strategisk inriktning och mål ................................................. Uppföljning och organisation ................................................ Propositioner, utredningar och utvärderingar ...................... Riksdag och regering ............................................... Rymdagendan – Fördel rymd ................................. Ansats och disposition ........................................................... Definitioner och avgränsningar .............................. Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska trender ............... 3.1.1Antalet aktiva länder och antalet satelliter i Ökat beroende leder till ökad sårbarhet Rymden ska förhindras att bli en arena för Rymdverksamheten regleras av fem 3.2Ekonomiska, industriella och tekniska trender i ett Ny teknik gör satelliterna mindre och billigare .... 3.2.2Fler mindre satelliter kan också komma att förändra marknaden för uppsändning av 3.3Internationell rymdforskning kan underlätta umgänget 3.4Nationella rymdstrategier exemplifierade med fyra 3.4.1Norge prioriterar teknikutveckling som leder till nytta för samhället och tillväxt hos 3.4.2För är oberoende tillgång till rymdsystem viktigt, speciellt inom jordobservation och telekom.................................. 3.4.3I ska rymdverksamhetens betydelse för tillväxten i landets ekonomi bli 3.4.4USA är utan jämförelse världens ledande 3.5Europas rymdsamarbete är ett delat ansvar mellan och EU, de måste samarbeta.................................................. Europeiska unionen, EU ........................................ satsar betydande belopp på rymdverksamhet .......... 4.2Svenska samhället blir mer och mer beroende av 4.3 Användarna representerar olika samhällsfunktioner ............ 4.3.1Satellitbaserad telekommunikation var den första kommersiella användningen av 4.3.2Klimat- och miljöarbetet är en bland flera samhällsfunktioner som är beroende av 4.3.3Transportsystemet blir effektivare med 4.4Det finns goda möjligheter att förena civil och militär användning av rymdens infrastruktur.................................... 4.5Rymdforskning är en drivkraft för utvecklingen av 4.5.1Regelverket för rymdverksamheten kan stödjas av annan forskning än den 4.5.2Svensk rymdforskning är framgångsrik 4.5.3Svensk forskning med jordobservationsdata håller internationell klass ........................................ 4.6 Utan rymdindustrin, ingen rymdverksamhet ....................... 4.6.2Svensk rymdindustri har tyngdpunkten 4.6.3Tillväxtmöjligheterna är större för tjänster som använder rymdsystemen än för själva 4.7Esrange är en unik facilitet som står inför avgörande 4.8Rymdstyrelsen är en liten myndighet för en verksamhet som växt i volym och betydelse ............................................ Förslag till nationell rymdstrategi 5.1Sammanfattande analys av utgångsläget för ett förslag till nationell strategi.............................................................. 5.2Viktiga händelser i omvärlden av betydelse för en 5.3 Svensk rymdverksamhet står inför stora utmaningar......... Internationell samverkan för fredlig användning av rymden är grunden för all Nyttan för samhället bör ställas i centrum .......... 5.3.3Rymdforskningen är central för förståelsen av livsbetingelserna på jorden ................................... 5.3.4De utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekterna måste integreras i civil Rymdverksamheten lockar många människor och kan bidra till karriärvägar för både kvinnor och män ................................................... Utvecklingspotentialer inom olika politik- och 6.1Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekter bör ges större utrymme i svensk rymdverksamhet..................... 6.2En översyn av den svenska rymdlagen underlättar både nationellt och internationellt ............................................... 6.3 är en unik facilitet på flera sätt .............................. 6.3.1Esrange bör utnyttjas och utvecklas utifrån ett 6.3.2Möjligheten att sända upp mindre satelliter i omloppsbana från bör prövas................. 6.4Forskning är en viktig drivkraft för svensk 6.4.1Rymdforskning är långsiktig, omfattar olika discipliner och är beroende av samverkande 6.4.2Jordobservationsdata är en av flera källor för forskning inom meteorologi, oceanografi, klimat och miljö..................................................... 6.5Rymdverksamheten bör i högre grad bidra till ökad innovation och tillväxt .......................................................... 6.5.1Transportsektorn har etablerade användare och stor potential för nya tjänster baserade på 6.5.2Ökad samverkan inom jordobservation bör leda till fler tjänster och effektivare 6.5.3En stark rymdindustri är viktig för De legala förutsättningarna för rymdturism bör ses över ............................................................ Förslag till rollfördelning för genomförandet av 7.1Regelbunden information till stärker helhetssynen av rymdverksamheten .................................... 7.2Tydligare uppföljning är en kritisk faktor för lyckat genomförande av rymdstrategin .......................................... 7.3Rymdstyrelsen bör få en mera central roll som expertmyndighet åt regeringen ............................................ 7.4En framgångsrik rymdverksamhet är alla inblandade myndigheters gemensamma ansvar...................................... 7.4.1Forskningsfinansiärerna bör samverka bättre för att öka utväxlingen på statens satsningar ....... Rymdstyrelsen bör ansvara för att en handlingsplan upprättas som underlag för 7.5Svenska rymdaktiebolaget (SSC) bör fortsatt vara ett statligt bolag med två åtaganden .......................................... 8.1Rymdstyrelsen föreslås få ett utökat mandat vilket förutsätter en större myndighet .......................................... 8.2Andra myndigheters samverkan med Rymdstyrelsen bör inte motivera ökade anslag ............................................ 8.2.1Myndighetssamverkan för är beroende av en fungerande 8.2.2Samverkan mellan alla forskningsfinansiärer bedöms kunna bedrivas inom ramen för Rymdstyrelsen bör leda till ökad effektivitet ...... 8.3Potentialen för ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt är hög ........................................................................ Bilaga 4 Kort beskrivning av utvalda forskningsprojekt Utredningen har funnit att svensk rymdverksamhet står på en stabil grund med internationellt konkurrenskraftig rymdindustri och starka forskningsmiljöer inom både grundforskning och tillämpad forskning. har användningen av rymdsystemen utvecklats till mera kostnadseffektiva samhällstjänster såväl som kommersiella tjänster. Ett skäl till att svensk rymdverksamhet har varit framgångsrik bedöms vara att verksamheten hållits ihop genom nära samarbete mellan de inblandade aktörerna; forskarna, industrierna och slutanvändarna. har det funnits en långsiktighet och stabilitet i verksamhetens förutsättningar, såväl finansiellt som i andra avseenden, vilket har skapat förutsättningar för en positiv utveckling. Men det finns, som alltid, förbättringspotentialer. En ledstjärna för förbättringar bör enligt utredningen vara att verksamheten i högre grad ska resultera i ökade nyttor för samhället. Med nyttor för samhället menas att det utvecklas produkter och tjänster som med hjälp av rymdsystemen leder till effektivare samhällsfunktioner eller enklare vardag för medborgarna. Sammanfattningsvis är tre saker särskilt angelägna: bättre helhetssyn på nyttan för samhället i stort och med beaktande av de synergier civil och militär samverkan kan ge med hänsyn tagen till försvars- och säkerhetsaspekter mer fokus på hur vi kan utnyttja ett bredare internationellt samarbete för ökad nytta av rymdverksamheten i bättre samverkan mellan de olika forskningsfinansiärerna för ökade synergier mellan statens satsningar inom olika områden. Ett stort antal länder ser över sin rymdverksamhet. Det indikerar att man i ett flertal länder ser möjliga förändringar när det gäller både den politiska och den kommersiella användningen av rymdsystem. De senaste årens försämrade omvärldssituation har aktualiserat behovet av att hantera de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekterna i samband med olika internationella samarbeten. Ny teknik och ökad kommersialisering leder till att allt fler länder skaffat egna rymdsystem. Det leder till ökat beroende av rymdsystem och därmed ökad sårbarhet och därmed risken för konflikter. Att agera så att rymden förblir tillgänglig för alla länder utan att öka risken för konflikt eller mängden rymdskrot förutsätter att de internationella regelverken fortlöpande ses över och uppdateras. Här bör vara en aktiv part i diskussionerna. Teknikutvecklingen kan också leda till nya förutsättningar för tillgången till rymdsystem som i sin tur kan påskynda utvecklingen mot fler och mer avancerade rymdsystem. Rymden är en del av allas vår vardag. Svenska staten satsar på olika rymdverksamheter. Vi har också blivit mer beroende av rymdverksamheten, framför allt för olika samhällsfunktioner som använder satellitdata i sina beslutsunderlag. Men också de företag och den allmänhet som litar till sattelitdata för väderprognoser, kommunikation och navigering bland annat. Utredningen föreslår ökad samverkan mellan alla inblandade men också att Rymdstyrelsen får en utökad och tydligare roll som sammanhållande och koordinerande expertmyndighet. Vi föreslår också ett ökat ansvar för Rymdstyrelsen att exploatera rymdsystemen. För att Rymdstyreslen ska kunna fullfölja de åtagande vi föreslår bör myndigheten tillåtas att växa till ungefär dubbel storlek. Det innebär att vi föreslår en begränsad omfördelning av medel. Konsekvenserna av förslagen i föreliggande betänkande ligger inom dagens ekonomiska ramar. Förslaget till nationell rymdstrategi presenteras i sammanfattad form i betänkandets första kapitel. Tanken är att texten, efter sedvanlig behandling, ska kunna särtryckas och användas som ett styrdokument, fristående från betänkandet. can be proud of its highly competitive space industry and strong research communities, respected for both fundamental and applied research. The use of space systems in has contributed to more efficient public services as well as to an increased number of commercial services. The close cooperation between (), researchers, industrialists and end users has established a solid ground for Swedish space activities. The long-term view taken by the actors involved may help explain this positive development. Space activities should to a larger extent support public services that benefit citizens. The proposals presented here suggest that this should be the driving force for the next phase of space development. The document emphasises three topics important to achieving this: A holistic approach considering numerous aspects of societal benefits, including closer cooperation between civil and military needs with respect to defence and security aspects. Broader international cooperation to increase benefits from space activities in . Closer cooperation between government agencies that support research and innovation, with the aim of realising possible synergies from governmental spending. There has been a trend over the last five to ten years to review national space strategies, and a number of countries have gone through this process. This is presumably due to the fact that space activities have matured and the use of space systems has changed as regards to both political and commercial applications. Political changes in certain areas have also had an important impact on foreign affairs and the management of security policies in international relations. Technical developments and commercialisation have made it possible for an increased number of states to have their own space systems. The number of users is increasing which means greater dependence on space systems, with the result being greater vulnerability for the societies involved. Countries want and need to protect their space systems, which inevitably leads to the risk of conflicts. International policies and treaties have to be up to date in order to maintain accessibility to space for everyone. should review its participation in this work. The Swedish Government spends about billion a year on space activities through different channels, of which the two most important are () and Union (EU). has also become more dependent on space systems. We therefore propose increased cooperation between the actors and agencies relevant to the development and use of space systems. () should receive a clearer mandate as a space agency with experts on space topics supporting the Government as well as research and technology development. The Inquiry’s terms of reference stipulate that proposed changes should remain within the current financial framework. We therefore propose that those suggested changes that take a broader view of space activities, including the exploitation of space systems and a space agency about twice the current size, be financed through a redistribution of the existing funds. Increased cooperation is expected to lead to increased efficiency and should not be considered an expense. 1Förslag till nationell rymdstrategi i sammanfattad form 1.1Strategisk inriktning och mål Internationell samverkan för fredlig användning av rymden är grunden för all rymdverksamhet Förslag till strategisk inriktning ska aktivt medverka till att rymden är tillgänglig för alla på ett långsiktigt och hållbart sätt. bidrag till internationella regelverk och andra överenskommelser bör fokuseras på att: –underlätta samverkan och tydliggöra ländernas ansvar i enlighet med deras förpliktelser –se till att rymden hålls fri från krig och konflikter –eftersträva en öppen och transparent rymdlägesbild för att bland annat minska risken för konflikter –minimera och hantera mängden rymdskrot. Förslag till strategiska mål –bidra till att internationella regelverk för rymdverksamhet uppdateras –ha gjort tydliga avtryck i framtagandet av en uppförandekod för rymdverksamheten i enlighet med ovan angiven inriktning och som har bred internationell anslutning. Förslag till nationell rymdstrategi i sammanfattad form Rymdsystem gynnar välfärd och hållbar utveckling och ska därför vara tillgängliga för alla. Detta är grunden för all rymdverksamhet. De internationella regelverken måste fortlöpande ses över och uppdateras för att ge tillgång till och handlingsfrihet i rymden utan risk för konflikt eller att mängden rymdskrot ökar. Det är därför angeläget att fortsätter att värna rymden och rymdtjänsternas användning för fredliga ändamål genom aktivt arbete i internationella organ framför allt inom FN och EU. Att analysera den alltmer komplexa rymdarenan i ett svenskt helhetsperspektiv blir allt viktigare, t.ex. när det gäller sårbarhet, transparent rymdlägesbild eller vad som krävs för att motverka att rymden blir en arena för konflikter. Nyttan för samhället bör ställas i centrum Förslag till strategisk inriktning –Rymdverksamheten bör bidra till ett väl fungerande samhälle. Rymdverksamheten ska också vara ett verktyg för utveckling och innovation som leder till tillväxt och ökad sysselsättning. bör i det sammanhanget vara en framstående rymdnation. –Svensk rymdverksamhet bör i stor utsträckning bedrivas i internationellt samarbete för att dels påverka utvecklingen, dels utnyttja fördelarna som följer av ett gemensamt agerande. –Synergierna mellan civil och militär rymdverksamhet bör i ökad omfattning tas till vara. –bör utnyttjas i ett strategiskt helhetsperspektiv, framför allt i internationella samarbeten. Förslag till strategiska mål –Statens stöd till teknikutveckling för rymdverksamhet ska leda till innovationer i form av växande företag och ökad sysselsättning i samma utsträckning som i de bästa länderna i (med samma mätmetoder). –Signaler och data från rymdsystem i allmänhet och från och i synnerhet ska resultera i mätbart ökad använd- Förslag till nationell rymdstrategi i sammanfattad form ning och kostnadseffektivitet i offentliga verksamheter och fler innovationer som leder till ökad tillväxt. –Rymdstyrelsen ska ha etablerat sådana metoder för stöd till teknikutveckling att den privata medfinansieringsdelen ökat till i genomsnitt 50/50 för privat/statligt. –ska vara ett betydande europeiskt center för utveckling, demonstration och testverksamhet. , EU och deras medlemsländer förväntas vara viktiga samarbetspartner. Nyttan för hela samhället bör stå i centrum för svensk rymdverksamhet. Utgångspunkten bör vara användarna av rymdsystem, oavsett om det avser forskning, effektivare samhällsfunktioner eller tillväxten av nya företag som levererar tjänster och produkter. Att stimulera utvecklingen av högteknologiska produkter för rymdsystemen hos befintliga och nytillkommande företag i syfte att stärka innovationskraft och internationell konkurrenskraft är också viktigt. Ledstjärnan här bör vara ökad tillväxt. Kirunaregionen har de förutsättningar som krävs för att ska kunna utvecklas till att få en större och mer strategisk roll i det europeiska samarbetet än vad basen har . Rymdforskningen är central för förståelsen av livsbetingelserna på jorden Förslag till strategisk inriktning –Rymdverksamheten bör bidra till att vi har starka och konkurrenskraftiga forskningsmiljöer i som ger ökad kunskap om universum, vårt ursprung och våra livsbetingelser på jorden. Förslag till strategiska mål –Svenska forskare ska fortsatt komma väl ut i internationella jämförelser. –Forskningsfinansiärerna ska ha samordnat stödet till svensk forskning och ha ett gemensamt förhållningssätt till forskningsinfrastruktur. Förslag till nationell rymdstrategi i sammanfattad form Bättre samverkan mellan forskningsfinansiärer , , Formas och andra berörda bör leda till ökade synergier av statens satsningar. De utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekterna måste integreras i civil rymdverksamhet Förslag till strategisk inriktning –Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekter bör i ökad utsträckning förstås och beaktas av samtliga aktörer. Förslag till strategiskt mål –Beslut som har konsekvenser för utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken ska hanteras på ett strukturerat och samordnat sätt, som säkerställer att dessa aspekter beaktas. Rymdverksamheten har betydande utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska dimensioner. Förmågan att verka i rymden är en maktfaktor och enskilda projekt eller samarbeten över landsgränser kan i vissa fall sända oväntade signaler. Detta alldeles oavsett projektets eller samarbetets egentliga syfte och innehåll. Den säkerhetspolitiska utvecklingen i i stort och i närområde i synnerhet måste tas i beaktande vid internationella samarbeten inom rymdområdet. Rymdverksamheten lockar många människor och kan bidra till karriärvägar för både kvinnor och män Förslag till strategisk inriktning –ska vara ett föregångsland både när det gäller likvärdiga möjligheter och attraktionen för både kvinnor och män att satsa på en karriär i rymdrelaterade verksamheter. Förslag till nationell rymdstrategi i sammanfattad form Förslag till strategiskt mål –Aktörerna inom svensk rymdverksamhet ska attrahera både flickor och pojkar till att söka tekniska och naturvetenskapliga utbildningar på gymnasienivå och eftergymnasial utbildning. Rymdstyrelsen bör få i uppdrag dels att följa upp detta, dels att uppmärksamma eventuella genderaspekter inom rymdverksamheten. Rymdverksamheten i har en manlig dominans i likhet med flera andra tekniska och naturvetenskapliga verksamheter. Rymdstyrelsen bör i sin årliga uppföljning beakta hur aktörerna arbetar för en jämnare könsfördelning och speciellt uppmärksamma eventuella genderaspekter. Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekter bör ges större utrymme i svensk rymdverksamhet –Rymdstyrelsen bör få uppdraget att informera berörda aktörer om rymdverksamhetens utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska aspekter i allmänhet och för internationella samarbeten i synnerhet. –Rymdstyrelsen bör få det samordnade ansvaret att koordinera arbetet med att initiera en svensk operationell rymdlägesbild. Den nationella koordineringen inkluderar samverkan med intressenter som Försvarsmakten, FOI och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). En översyn av den svenska rymdlagen kan underlätta både nationellt och internationellt – En grundlig översyn bör genomföras av den svenska rymdlagen. Förslag till nationell rymdstrategi i sammanfattad form bör utnyttjas och utvecklas utifrån ett strategiskt helhetsperspektiv –Rymdstyrelsen bör få ett ansvar som representant för statlig rymdverksamhet i utvecklingen av som en europeisk tillgång. Möjligheten att sända upp mindre satelliter i omloppsbana från bör prövas –Regeringen bör tillsätta en nationell samordnare med uppgift att på regeringens vägnar förhandla med relevanta parter, nationellt och internationellt, om möjligheten att ska kunna sända upp satelliter i omloppsbana från . Rymdforskning är långsiktig, omfattar olika discipliner och är beroende av samverkande teknikutveckling –Rymdstyrelsen bör stärka samarbetet med , bland annat för att utveckla metoder för gemensam utvärdering av ansökningar där samverkan mellan rymd- och markbaserad verksamhet är av väsentlig betydelse. Jordobservationsdata är en av flera källor för forskning inom meteorologi, oceanografi, klimat- och miljö –Rymdstyrelsen och Formas bör samverka, t.ex. med gemensamma utlysningar i specifika fall, så att rymdverksamheten stödjer svensk klimat- och miljöforskning på ett effektivt sätt. Rymdverksamheten bör i högre grad bidra till ökad innovation och tillväxt –Svensk rymdverksamhet bör ses i ett vidare perspektiv och svensk rymdindustri bör i utvärderingar och återrapporteringar inkludera förädlingsindustri, tjänsteutvecklare och andra som exploaterar rymdsystemen. Förslag till nationell rymdstrategi i sammanfattad form Transportsektorn har etablerade användare och stor potential för nya tjänster baserade på rymdsystemen Rymdstyrelsen bör få en tydligare roll för deltagande i EU:s satellitnavigeringsprogram (och ). Rymdstyrelsens roll och ansvar bör inkludera att: –etablera ett användarforum som