sou · H3B322 · 2015-03-27 00:00:00 — Med tanke på alla diskussioner som förs angående sjunkande kunskapsresultat i den svenska skolan är det förvånande att ”kunskap” används så sällan när rektorer ska förklara vad pedagogiskt ledarskap är. Det kan också vara ett uttryck för en skolkultur där kunskaper och resultat inte står i fokus utan i stället processer som kan kopplas till ordet ”lärande”, som används mest av samtliga grupper. I tabellen ovan redovisas elva ord som är jämförelsevis frekvent förekommande i enkätsvaren. Andra ord som analyserats är mindre frekventa trots att även de är plockade ur definitioner av pedagogiskt ledarskap. Totalt har ca 40 olika meningsbärande ord kopplade till definitioner av pedagogiskt ledarskap testats mot de svarandes beskrivningar. De 28 ord som ej redovisas i tabellen är sådana som Huvudmännens, rektorernas och lärarnas uppfattningar om pedagogiskt ledarskap används mindre frekvent, t.ex. ”stöd” , ”kvalité” , ”förbättra” , ”process” , ”engagera” samt ”kritisk” . 5.3.3Användning av bärande ord som återfinns i texter om pedagogiskt ledarskap Ord som saknas i de definitioner som använts (se ovan) men som förekommer i andra texter om pedagogiskt ledarskap och i samtalet om pedagogiskt ledarskap har testats på samma material. De 27 ord som appliceras på enkätmaterialet är alla sådana som förekommer i samtal om pedagogiskt ledarskap. Generellt ligger användningen på en mycket låg nivå. De högsta värdena fås för de kommunala chefernas användning av ”verksamhet”, som ibland är kopplat till ”besök” eller ”resultat”. Det är också det enda ordet som används av så många som av de svarande rektorerna i kommunala skolor. Deras chefer använder även ”organisation” i av beskrivningarna. Ordföranden, lärare och rektorer för fristående skolor ligger klart lägre när deras svar analyseras. De 9 ord som redovisas i tabellen nedan finns alla i av de kommunala rektorernas svar. Det betyder att 18 ord inte kom upp till den nivån. Bland dessa ord finns många som flitigt används i det pedagogiska samtalet. Om vi antar att systematiskt kvalitetsarbete är en viktig grund för pedagogiskt ledarskap är det något förvånande att ord som ”systematiskt” (), ”analysera” (), ”utvärdera” () och ”uppföljning” () har så låga värden hos både rektorer och huvudmän som enligt skollagen båda har ett tydligt ansvar för det systematiska kvalitetsarbetet. Frågan är om det systematiska kvalitetsarbetet ses som en del av det pedagogiska ledarskapet. Här kan fler exempel på relevanta ord lyftas fram som knappt används av rektorerna när de beskriver vad de menar med pedagogiskt ledarskap, till exempel aktivitet, bedömning, tydlig, observation eller formativ. SOU 2015:22 Huvudmännens, rektorernas och lärarnas uppfattningar om pedagogiskt ledarskap Anm: Totalprocent för varje cell. Vilken bild ger då de 9 orden som alla nådde i rektorernas beskrivningar? De tre ord som har de högsta värdena för rektorerna handlar alla om verksamheten, organisationen och planeringen av skolarbetet, dvs. om ett indirekt organisatoriskt pedagogiskt ledarskap. Medan däremot ”kollegialt” och ”handledning” pekar fram mot ett aktivt relationellt pedagogiskt ledarskap och så kan även de följande orden i tabellen tolkas. En förutsättning för att det aktiva och direkta pedagogiska ledarskapet ska fungera är att det finns en tillit i relationen mellan rektor och lärarna. Finns tilliten kan besöken i klassen leda till positiva förbättringseffekter och utveckling av undervisningen. 5.3.4I vilket sammanhang används centrala ord av rektorer i kommunala skolor? – citat från rektorer Uppgiften är att redovisa rektorernas och huvudmännens uppfattning i frågor som rör pedagogiskt ledarskap. Vi söker således efter beskrivningar som på ett bra sätt sammanfattar vad många rektorer anser att begreppet står för. Huvudmännens, rektorernas och lärarnas uppfattningar om pedagogiskt ledarskap En målsättning i den kommande samanställningen av citat är att för varje meningsbärande ord i tabell 4.6 redovisa två meningar eller uttryck som innehåller så många meningsbärande ord som möjligt. Sålunda tas inte korta enkla uttryck upp till diskussion. Gruppen meningsbärande ord som vi analyserat finns alla i de definitioner som redovisats ovan. Totalt har svar från 2 700 rektorer analyserats. Fyra ord från definitionerna visar sig vara mycket frekventa och används mer 1 000 gånger, tre ord används drygt 700 gånger. Sedan faller användningen ner till 300 träffar för 5 ord. I exemplifieringen av citat nedan utgår vi från dessa ord när vi söker två citat som innehåller varje bärande ord, ordet kursiveras nedan i citaten. ”Lära” har använts 1 479 beskrivningar av pedagogiskt ledarskap vilket motsvaras av av alla beskrivningar som kommunala rektorer gjort: Att dela lärarens dagliga arbete genom att vara med i undervisningssituationer, se lärandet hos eleverna och se hur undervisningen fungerar. Utifrån det har man samtal och dialog med såväl lärare som med elever. Tillsammans med lärarna utveckla det som fungerar bra och förändra det som fungerar mindre bra. Bevaka kunskapsområdet, orientera sig inom forskning om undervisning och lärande. och organisera arbete på skolan där lärarens profession - undervisning - står i fokus i relation till elevernas lärande. Skapa förutsättningar för att pedagogiska frågor bearbetas systematiskt och utifrån resultat och behov på individ, grupp och skolnivå. Organisera lärarnas Kompetensutveckling för att utveckla verksamheten och höja måluppfyllelsen. Stimulera kollegialt lärande och samarbetsformer för pedagoger. ”Elev” 1 434 träffar: Att jag som rektor ska driva ett pedagogiskt arbete tillsammans med alla på skolan så att det blir en likvärdigskola för alla och där vi alla finns som ett stöd för eleverna. Det gäller då att jag har kunskaper inom ledarskap, skolutveckling, kunskaper om hur vi möter elever i behov av särskilt stöd, arbetsmiljö, juridik, ekonomi osv Att jag som rektor, utifrån elevernas rätt att utvecklas leder enhetens arbete mot målen genom att ta del av, utveckla och skapa likvärdighet i undervisningen, samt att jag leder arbetet så att elevernas skola tar hänsyn till olikheter och skapar trygghet och studiero. SOU 2015:22 Huvudmännens, rektorernas och lärarnas uppfattningar om pedagogiskt ledarskap ”” 1 361 träffar (sökord ”led”): Att leda det gemensamma lärandet utifrån våra styrdokument, genom en öppen kommunikation med medarbetarna. I dialoger får vi idéer och tillsammans hittar vi förbättringsmöjligheter för verksamheterna. Detta ska alltid leda till högre måluppfyllelse för våra elever. Att leda och ansvara för det pedagogiska arbetet på skolan genom resultatuppföljning och kvalitetssäkring. Beslut om utvecklingsinsatser, organisation, kalendarium, resursfördelning, rekrytering är några exempel som jag kan leda pedagogiskt genom. Genom visionsarbete och ett gott och närvarande, stödjande, utmanande ledarskap når vi gemensamt framgång på skolan. ”Pedagog” 1 055 träffar: Att bedriva ett kvalitetsarbete på skolan för att säkerställa att eleverna får en bra undervisning. Pedagogiskt ledarskap handlar om att jag som rektor är ute i verksamheten, initierar och driver samtal och tar fram en plan för vad skolan behöver förbättra och på vilket sätt. Att ha koll på sin verksamhet och veta vad lärarna gör och vad vi kan göra bättre. Att leda skolans pedagogiska uppdrag, vilket kan förklaras så här: lärarna behöver veta vilka lärande behov de enskilda elevgrupperna har på vår skola för att de ska kunna veta sina lärandebehov. pedagogerna blir "min klass" och jag är ansvarig för deras lärande ped. ledarskap handlar om att säkerställa så att pedagogerna genomför den bästa undervisning för alla elever, att de har ett gott pedagogiskt ledarskap och höga förväntningar på alla elever ”Mål” 842 träffar: Att leda personalen i sitt arbete med tydliga mål. Mål som även är nedbrutna i ett antal aktiviteter som syftar till att öka måluppfyllelsen för våra elever. Att även koppla en adekvat kompetensutveckling för personalen för att klara uppdraget. Att genomföra fortlöpande lektionsbesök och ha en öppen dialog om olika pedagogiska lösningar. Att bidra med tydliga strukturer för att underlätta det kollegiala samarbetet mellan personalen. Att mitt uppdrag är att leda verksamheten mot målen givet oss. Att stå för vision och strategier och föra diskussionen framåt. Att planera för fördelning av de ekonomiska och personella resurserna så de stödjer elevernas måluppfyllelse. Att utvärdera och analyser verksamheten och att sätta nya övergripande mål och inspirera personalen att jobba för dem. Att vara elevernas advokat Huvudmännens, rektorernas och lärarnas uppfattningar om pedagogiskt ledarskap ”Utveckla” 766 träffar: Att organisera verksamheten utifrån skolans uppdrag givet av riskdagen. Att följa verksamheten utifrån målen med denna samt att utveckla verksamheten så att den än mer utvecklar kunskaper och värden hos varje enskild elev. Att utifrån skolans systematiska kvalitetsarbete kunna göra bedömning hur skolan ska utvecklas. Att uppmuntra och stötta personalen/pedagogerna så de känner utmaningen att utvecklas. ”Undervisning” 707 träffar: Att utöva ett pedagogiskt ledarskap innebär för mig att jag är väl insatt i min skolas undervisning och att jag bedrivet ett synligt och kommunikativt målinriktat ledarskap tillsammans med min personal. För att kunna vara väl insatt i skolans undervisning behöver jag vara delaktig i de processer som finns på skolan, se verksamheten och ha kontinuerliga samtal om verksamhetens genomförande, mål och resultat med min personal. Att vara förtrogen med den undervisning som bedrivs i klassrummen samt hur lärare genomför undervisningen från planering till uppföljning och bedömning, men även att skapa rätt förutsättningar för att detta ska kunna genomföras. Det betyder att jag är ute i klasserna, samtalar med lärare enskilt i AL och ämnen. Men det betyder också att jag tillsammans med lärarna diskuterar och planerar vilken organisation vi har på skolan. Både för undervisningen som för utvecklingsarbetet. Det betyder att jag är ute i klasserna, samtalar med lärare enskilt i AL och ämnen. Men det betyder också att jag tillsammans med lärarna diskuterar och planerar vilken organisation vi har på skolan. Både för undervisningen som för utvecklingsarbetet. ”Förutsättning” 471 träffar: Genom medarbetarsamtal, klassrumsbesök, reflekterande kollegiala samtal och i ett systematiskt uppföljnings- och utvärderingsarbete styra undervisningen och verksamheten i den riktning jag önskar för att eleverna ska utveckla sitt lärande så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Att skapa förutsättningar för, organisera, leda och utveckla den verksamhet som läraren utför i klassrummet i form av undervisning. Det sker i t.ex schemaläggning, prioritering av resurser, indelning i klasser och grupper, kompetensutveckling för lärare och organisation av elevhälsaarbete och särskilt stöd. SOU 2015:22 Huvudmännens, rektorernas och lärarnas uppfattningar om pedagogiskt ledarskap Jag ska vara en garant för att ge alla elever bästa möjliga förutsättningar till ett lustfyllt lärande. Att alla klarar kunskapskraven, får så högt betyg som möjligt och att vi får som är behöriga till ett gymnasieprogram. I detta ingår att vi har en fungerande elevhälsa som tillsammans med de bästa elevhälsopersonerna - lärarna. Att jag är ute i verksamheten och möter elever och pedagoger, skapar relation, detta sker i undervisningssalarna, matsalen, korridorerna, på friluftsdagar mm. Jag ska driva skolutveckling, ge pedagogerna den bästa möjliga förutsättningen att bedriva sitt uppdrag - undervisa, se till att vi har en bra kompetensutveckling, skapa en gynnsam lärmiljö och klimat där trivsel och studiero är i fokus. ”Skapa” 470 träffar: Hålla mig/oss uppdaterade på forskningen inom våra olika områden och kommunicera detta vi möten gällande lokal skolutveckling. Se, känna och ständigt utveckla kvalitén på vår måluppfyllelse. Möta utmaningar tillsammans med lärarna. Skapa relation till våra elever. Skapa god arbetsmiljö och goda förutsättningar för ett kvalitativt arbete inom ramen. Skapa trygghet att ständigt ifrågasätta och förändra vår pedagogiska tillgänglighet i syfta att alla elever skall nå målen. Detta gäller såväl skola som fritidshem. Ledarskap för den pedagogiska verksamheten på skolan. Skapar förutsättningar för och är synlig i det arbetet på skolan och har en öppenhet för lärarens ledarskap i klassrummet och har diskussioner och reflexioner tillsammans med medarbetarna kring detta. Skapar förutsättningar för ped. diskussioner och samtal i ämnet och hur man färgar in programmålen i sin undervisning, skapar förutsättningar i det dagliga arbetet för lärare att knyta samman undervisning och ämnesövergripande arbete. ”Uppdrag” 404 träffar: Mitt ansvar och viktigaste uppdrag är att leda, utmana och utveckla lärarnas lärande - enskilt och kollegialt. Genom deras lärande utvecklas undervisningen vilket i sin tur stödjer skolans huvuduppdrag; elevernas kunskapsutveckling och sociala utveckling. Mitt uppdrag är att hålla ajour med den pedagogiska verksamhets som bedrivs på min skola, brister i den och hur man kan åtgärda det m h a modern pedagogisk forskning och kollegialt lärande. Jag har också uppdrag som pedagogisk ledarförebild i mina möten och upplägga av arbetet med personalen. Huvudmännens, rektorernas och lärarnas uppfattningar om pedagogiskt ledarskap ”Kunskap” 398 träffar: Närvarande rektor med kunskap om den egna verksamheten och en förmåga att motivera och strukturera utvecklingsarbete utifrån god kunskap i styrdokumenten. Rektorer som har höga krav på att alla elever ska lyckas följer upp såväl kunskapsresultat som andra mer "mjuka" värden, och där de genomförda uppföljningarna och utvärderingarna används som ett verktyg för skolutveckling Rektorer som följer elevernas kunskapsutveckling följs på klassrumsnivå ("koll på varje barn") genom exempelvis screening och tester som genomförs regelbundet i olika ämnen. Det handlar om, för min del, att skapa goda förutsättningar för en god lärandemiljö. Bland annat genom att skapa tid och utrymme för pedagogerna att mötas kring olika frågor både vad gäller kunskapsutveckling, men även vad gäller skolans övriga uppdrag. ”Resultat” 315 träffar: Skolinspektionens beskrivning tycker jag sammanfattar uppdraget bra. Pedagogiskt ledarskap är allt som handlar om att tolka målen samt beskriva aktiviteter för en god måluppfyllelse i relation till de nationella målen i skolan och för att förbättra skolans resultat så att varje elev når så långt som möjligt i sitt lärande och sin utveckling. Det betyder att rektor måste ha kunskap om och kompetens för att tolka uppdraget, omsätta det i undervisning, leda och styra lärprocesser, samt skapa förståelse hos medarbetarna för samband mellan insats och resultat. Systematisk utvinna kunskap om kvalitet och resultat på egna enheten för att leda en analys och ökad samförståelse av resultatet och hur de aktiviteter vi genomför rimligen har effekt. Utifrån detta leda arbetet att utvecklas/förändras för att nå bättre effekt. Grundat på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Enbart dokumentet med alla kommunala rektorers beskrivningar av pedagogiskt ledarskap omfattar som nämnts 170 sidor text. Vi har försökt finna typiska beskrivningar som har tagit upp de ord som forskare och myndigheter lyft fram som bärande och betydelsefulla ord i deras definitioner. I flera av citaten ovan finns flera av dessa ord insatta i olika sammanhang. De 13 bärande orden används alla i de beskrivningar rektorerna gör: ”lära” 31 gånger, ”elev” 26, ”leda” 24, ”mål” 27, ”utveckla” 16, ”undervisning” 21, ”förutsättning” 12, ”skapa” 18, ”uppdrag” 12 ”kunskap” 15, ”resultat” 10, ”samtal” 12 och ”stöd” 8 gånger. Om frekvensen av dessa ord analyseras för alla 2 700 SOU 2015:22 Huvudmännens, rektorernas och lärarnas uppfattningar om pedagogiskt ledarskap beskrivningarna framkommer ett liknande mönster men givetvis på en mycket lägre nivå. Det betyder att det språkbruk som rektorer ofta använder när de ska beskriva vad som de menar utgör kärnan i pedagogiskt ledarskap är relativt överensstämmande mellan olika rektorer i kommunala skolor. Rektorer som har ordet ”allt” i sina svar utgörs av 133 personer. Nedan återges svaren från fem rektorer: Allt som har med skolans uppdrag att göra -organisera undervisning, utveckla undervisningen och personalen, stödja. Allt som innefattar tolkning av skolans uppdrag och hur det ska genomföras i praktiken. Allt som passerar under en skoldag Allt som är kopplat till elevernas möjligheter att lyckas i skolan. Allting jag gör i min vardag för att utföra mitt uppdrag med att alla elever ska utvecklas i en lärande miljö så långt det är möjligt för eleven utifrån elevens egna förutsättningar Vid en genomläsning av de utvalda exemplen framkommer att inget citat direkt svarar mot de ovan givna definitionerna från forskare, myndigheter eller organisationer. Flertalet av beskrivningarna visar en vilja att utveckla skolan och därigenom förbättra för eleverna så dessa kan nå så långt som möjligt i sitt lärande. Men beskrivningarna tar även fasta på stöd till lärarna och dialoger med dessa om hur utveckling på olika plan kan ske vid skolan och hos eleverna. Det framkommer också en bild som pekar mot en aktiv rektorsroll där rektorn, leder, stöder och utvecklar skolan och dess personal även om den aktiva rollen inte återspeglas i de svar som redovisas i tabellerna 5.1–5.3. Rektor uttrycker sålunda ofta en vilja att arbeta aktivt med pedagogiskt ledarskap tillsammans med lärarna i de svar de avger. Det problem som jag ser är att de inte använder ord som ”elevernas kunskaper” och ”kunskapsutveckling” eller ”skolresultat” frekvent i sina svar. Fokus ligger snarare på processer som är ett uttryck för en skolkultur där resultaten inte står i fokus. Rektorernas vilja att arbeta med ett aktivt direkt pedagogiskt ledarskap kan ställas mot lärarnas bild av att rektorernas pedagogiska ledarskap främst är organisatoriskt eller administrativt. Den bild som friskolerektorerna ger stämmer väl med det som redovisats ovan för de kommunala rektorerna. Huvudmännens, rektorernas och lärarnas uppfattningar om pedagogiskt ledarskap 5.3.5Cheferna om pedagogiskt ledarskap I tabellerna ovan har vi sett en delvis annan betoning i chefernas användning av de aktuella orden. Nedan redovisas några citat ur chefernas enkäter. Citaten har ledordet ”leda”, vilket av cheferna använde sig av i sina svar. Nedan följer 8 exemplifieringar: Allt ledarskap bygger på pedagogik. Detta är mer ett politiskt uttryck som skolan, myndigheter högskolor fått göra begriplig efteråt. Vad kallas exempelvis ledarskapet inom industrin? Min uppfattning av gott ledarskap bygger på grundkunskaper, engagemang, förståelse, mod, kommunikation, mm. Utöver detta utsätts även ledarskap för uppdragets innebörd, fysiska förutsättningar och personalens förväntningar och attityder. Allt som leder till en högre måluppfyllelse. är det lättare att definiera vad som inte är pedagogiskt ledarskap. T.ex. att rektor ska vara ämneskunnig i skolans alla ämnen, ha en didaktiskt/pedagogiskt kunskap. förväntas rektor att delta i alla fortbildningsinsatser såsom, mattelyftet, läsutveckling, IKT, teknik m.fl. Jag anser att det är fel. En rektor ska kunna skapa pedagogiska förutsättningar i sin verksamhet. Pedagogerna ska jobba med Hur frågan. Sedan handlar det också om skicklighet i ledarskap för att kunna följa upp den pedagogiska verksamheten och då är det viktigt att rektor har pedagogisk insikt. Att ange mål och vision och helhetsidé för verksamheten. Att sätta upp mål och leda det pedagogiska arbetet på skolan. Att genom analys av skolas resultat prioritera vilka processer på skolan som måste utvecklas för högre måluppfyllelse. Att organisera för en lärande organisation som möjliggör professionellt kollegialt lärande. Att bygga strukturer för effektiva ändamålsenliga möten. Att forma sitt ledarskap och sin organisation så att man ständigt analyserar och fattar beslut som ger fler elever förutsättningar att nå högre mål Att leda arbetet inom skolenheten på så sätt att lärarna utvecklas i sin yrkesroll för att fler elever ska nå målen. Att arbeta för att alla som arbetar i skolan ser som sin uppgift att eleverna ska lyckas och att alla bidrar med sina kompetenser. I det pedagogiska ledarskapet ingår att ge förutsättningar för ´pedagogerna att göra att gott jobb och då måste elevhälsan, ekonomin, personalfrågor och de administrativa delarna fungera. SOU 2015:22 Huvudmännens, rektorernas och lärarnas uppfattningar om pedagogiskt ledarskap Att leda den pedagogiska diskussionen och det pedagogiska utvecklingsarbetet på skolan. MEN ÄVEN att skapa en ändamålsenlig organisation av arbetet inom skolan med organisation av arbetslag, schema mm. Även användningen av de ekonomiska resurserna inom skolan och koll på budget och uppföljning anser jag är en del av det pedagogiska ledarskapet. Att leda och styra det pedagogiska arbetet på skolan utifrån styrdokumentens mål. Att genom sitt ledarskap vara en förbild för sin personal. Att skapa organisatoriska förutsättningar för att ge eleverna optimala förutsättningar för sitt lärande. Rektor är företrädare för elevers rättssäkerhet, d v s att de får den utbildning de har rätt enligt skollag, läroplan, kursplan och timplan. R följer upp elevers resultat på ett systematiskt sätt och tillsammans med lärare utvärderar, analyserar och hittar förbättringsåtgärder i organisationen. R stödjer, utmanar och är en samtalspartner till lärare kring undervisningen. I det pedagogiska ledarskapet ingår också att utmana lärarna i undervisningen. Se till så undervisningen bygger på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Att organisera skolan i klasser, grupper och efter lärarbehörighet ryms också i det pedagogiska ledarskapet. Skolcheferna ger vanligtvis fylliga och innehållsrika svar. Det är helt tydligt att när de beskriver vad de menar är kärnan i pedagogiskt ledarskap kommer elevernas rätt till bra utbildning ofta upp som centralt tema. Men också att rektorn ska ge lärarna goda förutsättningar att göra ett bra jobb för att eleverna ska ges förutsättningar att nå högre måluppfyllelse. Cheferna lyfter även rektorns ansvar för att skapa en ändamålsenlig organisation vid sin enhet som är till gagn för personalens utveckling och elevernas lärande. Många av ordförandenas svar är kortare men där finns också längre svar som bättre speglar deras ståndpunkter. Jag har på samma sätt som för skolcheferna sökt efter fylligare formuleringar med ledarskap som ledord. Följande citat från fem ordföranden har valts: En viktig del i rektorsrollen är att driva ett pedagogiskt utvecklingsarbete, att vara pedagogisk ledare. Det behöver inte betyda att man ska handleda varje lärare och vara ute i klassrummen titt som tätt för att observera men att säkerställa att det finns ett kvalitetsarbete och fokus på att utveckla pedagogiken bland lärarna. Exakt hur det pedagogiska ledarskapet utformas måste vara öppet för var och en att anpassa efter vad situationen kräver på den egna skolan. Huvudmännens, rektorernas och lärarnas uppfattningar om pedagogiskt ledarskap Föra pedagogiska samtal med lärarna. Ha ett bra ledarskap och vara föredöme. Ställa krav, ha höga förväntningar och tillit och ge stöd. Pedagogiskt ledarskap handlar om att rektor besöker anställda pedagoger i deras arbete i syfte att i medarbetarsamtal diskutera vad som fungerar bra eller mindre bra, bidra med ny forskning inom pedagogik vid personalmöten och leda diskutera med personal om olika sätt att arbeta med barn/elever i olika situationer Rektorn ska utveckla det pedagogiska ledarskapet hos lärare och lärarkåren för att undervisning, måluppfyllelse, kompetensväxling och inspiration ska bli än bättre.