sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst, 106 47 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ) En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. Layout: Kommittéservice, . Omslag: : , URBANT TM. Tryck: , 2015. beslutade regeringen att tillsätta en kommitté, , med uppgiften att verka för att det it-politiska målet uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs(dir. 2012:61). förordnades , professor vid KTH, som ordförande. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2013:108) för . Genom beslutet ska kommissionen, utöver det ursprungliga uppdraget, även admi- nistrera det frivilliga regionala signatärskapet samt ta över den administrativa funktionen för Användningsforum. beslutade regeringen om ett ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 2015:18) där under den återstående utredningstiden ska genomföra en omvärldsanalys, identifiera strategiska områden samt utreda hur främjandet inom området bör bedrivas. Till experter förordnades chefen , projektledaren , chefen , verkställande direktören , säker- hetschefen , chefsstrategen , kommunikatören , konsulten , civilekonomen , chefen , verkställande direktören och doktoranden . förordnades till sekreterare fr.o.m. . förordnades till huvudsekreterare och kanslichef fr.o.m. t.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. t.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. t.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. den förordnades till sekreterare fr.o.m. . förordnades som sekreterare fr.o.m. . förordnades AnnSofi som sekreterare fr.o.m. . förordnades till tillförordnad huvudsekreterare fr.o.m. t.o.m. . förordnades till huvudsekreterare och kanslichef fr.o.m. . förordnades till sekreterare i . Enligt direktiven ska slutredovisa arbetet . Delbetänkanden, där analys av utvecklingen, eventuella förslag till åtgärder samt övrigt arbete enligt uppdraget redovisas, ska lämnas . Det första delbetänkandet, En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31) överlämnades i enlighet med tilläggsdirek- tiv (dir. 2012:122) som regeringen fattade beslut om den 14 decem- ber 2012. Det andra delbetänkandet En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) överläm- nades till regeringen . överlämnar härmed sitt tredje del- betänkande, Gör – digital kompetens (2015:28) Utgångspunkter för arbetet och dess genomförande ....... Utredningens tolkning av uppdraget och avgränsningar....... 1.4.1 Visa på digitaliseringens möjligheter och kommunicera den digitala agendan ............................. 1.4.5 Visualisering av en individs resa mot digital 1.4.7 Övriga arbetsmodeller i detta betänkande .................. Uppföljning av arbetet med de regionala digitala 2.1Status i länens arbete med att ta fram regionala digitala 2.2Länens samverkan och uppföljning av de regionala 2.3Anknytning av de regionala digitala agendorna till de 2.3.1 Samarbete med andra län och status i arbetet............. 2.3.2 Digitaliseringsarbetet prioriteras i olika 2.3.3 Kommunerna och högskolorna är nyckelaktörer för länens digitalisering ................................................ Lärdomar och slutsatser från länens digitaliseringsarbete .... 2.4.1 Engagerade nyckelpersoner och framgångsrik 2.4.2 Primära utmaningar och framgångsfaktorer för 2.4.3 Det fortsatta digitaliseringsarbetet – centrala utmaningar och framgångsfaktorer ............................. i internationell jämförelse ................................ Framgångsrika länder och förändringar ...... 3.3Utvecklingen av digital kompetens inom de fyra livsområdena i internationell jämförelse ................................ Digital kompetens – vad är det?.............................................. 4.2.1 Kompetensbegreppets framväxt och relevans............. 4.2.3 Digital kompetens i fyra livsområden ....................... Digital kompetens i privatlivet.............................................. Användning av internet .............................................. 4.3.4 Det digitala skapar nya beteenden ............................. 4.3.5 Digitala producenter och konsumenter .................... 4.3.6 Normerna på nätet är annorlunda ............................. Digital kompetens i samhällslivet ......................................... 4.4.1 Demokrati i den digitala tidsåldern ........................... 4.4.2 Ett samhällsliv i förändring ........................................ 4.4.3 Tillit, integritet och säkerhet ..................................... Digital kompetens i utbildning ............................................. Utbildningen i kunskapssamhället ............................ 4.5.2 Utbildningsväsendet – omfattar en tredjedel av Digitalisering i utbildningar ....................................... Digital kompetens i arbetslivet ............................................. Den digitala tjänsteindustrin...................................... Digitaliseringen av arbetslivet .................................... 4.6.3 Kompetensbrist hinder för ökad användning av Det digitala ledarskapet .............................................. Genusperspektivet i it-sektorn .................................. Andra länders arbete med digital kompetens ....................... 4.7.1 arbete med digital kompetens....................... 4.7.2 utveckling av digital kompetens genom offentlig sektors initiativ ............................... 4.7.3 EU projektet ....... Överväganden och bedömningar ................................. Digitaliseringen innebär stora förändringar......................... Bedömning av behov av digital kompetens.......................... Kontinuerlig kunskapsuppbyggnad behövs.............. 5.2.2 Delaktighet är grunden för likvärdighet och Jämställdheten måste förbättras ................................ Utgångspunkter för utredningens bedömningar................. 5.3.1 Kontinuerlig utveckling av individers digitala kompetens är nödvändig ............................................ 5.3.2 Digital kompetens krävs för att stärka välstånd och utvecklingen i offentlig sektor och 5.3.3 Digital kompetens är en likvärdighets- och 5.3.4 Statens roll behöver ständigt bedömas i relation till den utveckling som sker....................................... digitalisering inom högre utbildning......................... 5.4.2 Kunskapsuppbyggnad om könsobalans inom it- 5.4.3 Skattereduktion för kompetenshöjning genom handledning och teknisk support i hemmet ............. 5.4.4 Digitala servicecenter i regi..................... Beskrivning av statistik och index ............................. Enligt internationell forskning riskerar mer än hälften av alla arbetstillfällen att försvinna inom den kommande till följd av digitalisering och automatisering. Digitaliseringen är därmed den mest samhällsomvälvande process vi sett sedan industrialiseringens dagar. Detta är ännu mer påtagligt i som kan komma att förlora fler jobb än exempelvis , framförallt för att vi har en högre andel tunga industrijobb som automatiseras. som många arbetstillfällen försvinner räknar man med att det inom EU kommer att saknas närmare en miljon personer inom it-området . I kan det enligt röra sig om mer än 50 000 jobb. Det är tjänster som inte går att tillsätta på grund av att företagen inte hittar personer med rätt kompetens eller arbeten som inte skapas. Arbetsmarknaden har en stor efterfrågan och ett ännu större behov av personer, med it-inriktad utbildning. Ingenjörer och programmerare saknas, men även andra yrken kommer att kräva en ökad digital kompetens. Detta innebär att alla från lärare till mjölkbönder kommer att behöva mer kunskap om och förståelse för digitalisering och digitala verktyg, för att kunna utföra sina arbeten på ett effektivare sätt. Det finns också stora behov av digitalt ledarskap med insikt i hur digitaliseringen ändrar förutsättningarna för affärsmodeller och affärsprocesser. Helt nya yrken skapas i och med digitaliseringen. Designer av användarupplevelser, app-utvecklare och sociala medier-strateger är yrken som inte fanns men som är alltmer efterfrågade. Programmerare har blivit åttonde vanligaste jobb och har därmed gått om grundskollärare. Bland svenska män är programmerare det näst vanligaste yrket. Fyra av fem programmerare och en nästan lika stor andel av hela it-branschen är män. It-branschen är fortsatt snabbt växande och bär stora delar av Avsaknaden av kvinnor i it-branschen är inte bara allvarligt för företagen utan även för samhället i stort. Behovet av digitalt kompetenta personer växer också starkt i övriga branscher. För att kunna möta de stadigt ökande rekryteringsbehoven och för att vidareutveckla kvaliteten behöver kvinnornas andel i både it- relaterade utbildningar och yrken öka kraftigt. Vi kan konstatera att i den ena änden försvinner jobb och i den andra finns inte den kompetens som behövs för att kunna ta sig an de nya jobben och den förändring som vissa av dagens yrken och branscher genomgår. Det som kan balansera detta är en ökad digital kompetens. Digital kompetens är avgörande för framtidens arbetsliv, dels för att möta de utmaningar som uppkommer i och med att jobb försvinner till följd av digitaliseringen och dels för att möjliggöra framväxten av nya jobb, verksamheter och företag. Människor börjar bygga sin digitala kompetens så snart de kommer i kontakt med och börjar använda digital teknik och de behöver fortsätta att utveckla denna genom hela livet. I börjar användningen av digitala verktyg tidigt, hälften av två- åringarna är online, och användningen fortsätter med omfattande frekvens högt upp i åldrarna. Ett livslångt perspektiv på kunskap och kompetens är nödvändigt och innebär stora utmaningar för hela utbildningssystemet, från förskolan och skolan, till den högre utbildningen och yrkesutbildningen vidare till folkbildningen och studieförbunden. Det räcker inte längre med att bara ta en examen. I en snabbt föränderlig värld krävs att man kontinuerligt kan ställa om och utveckla den kompetens som behövs för att möta nya utmaningar. Hela lärandesystemen behöver utformas till att innefatta ett livslångt lärande och byggande av digital kompetens. För att vara framgångsrika även behövs en ökad samverkan mellan näringsliv, offentlig sektor och utbildnings- väsende. Alla måste ges möjlighet att utveckla och fördjupa sin digitala kompetens eftersom digitaliseringen är grundläggande för utvecklingen av hela vårt moderna samhälle. Enligt internationella studier beror framstående position inom digitaliseringen på att vi arbetar för att skapa jämlika möjligheter för alla att vara delaktiga. Detta är värden vi måste värna om. Digital kompetens är något som behövs genom hela livet i dag-och än mer . Det är de individer som har hög digital kompetents och har de förutsättningar som behövs för att skapa innovativa lösningar, som kan generera nya jobb, skapa nytta och som är nödvändiga för att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Denna ordlista ger korta beskrivningar av utvalda ord som förekommer i betänkandet. Ett samlingsnamn på lättrörliga och flexibla metoder inom utveckling av it- Poängen är att man arbetar iterativt(upprepande), i nära samarbete med beställare och användare, och därigenom kontinuerligt kan möta och anpassa sig till nya krav och är en beskrivning av data- mängder som är för stora att hantera med Vad som anses vara stora data varierar beroende på kapacitet hos olika organisationer och begreppet är därmed relativt till sin karaktär. har möjligheten att skapa en bättre användning av data för att förbättra Digitalisering innebär att digital kommu- nikation och interaktion mellan män- niskor, verksamheter och saker blir själv- Allt större delar av tillvaron är digitaliserad som vi i allt mindre grad kan skilja ut det digitala från det icke- Digital kompetens innefattar säker och kritisk användning av informationssam- hällets teknik i arbetslivet, och för kommunikationsändamål. Den underbyggs av grundläggande IKT- färdigheter, dvs. användning av datorer för att hämta fram, bedöma, lagra, producera, redovisa och utbyta inform- ation samt för att kommunicera och delta i samarbetsnätverk via Internet. utsträckning man är förtrogen med digitala verktyg och tjänster samt har förmåga att följa med i den digitala utvecklingen och dess påverkan på ens Digital kompetens innefattar:  kunskaper att söka information,  färdigheter att använda digitala  förståelse för den transformering som med dess möjligheter och risker  motivation att delta i utvecklingen. benämning på massorganisationer i vilka från början det oppositionella förhållande till stats- och samhälls- institutioner var helt centralt. (National- encyklopedin) sättning av fysisk, psykisk eller int- något som en person har, inte något som en person är. är något som uppstår i en miljö som ställer upp hinder för personer med Användargränssnitt kallas den del av ett framför sig på bildskärmen och gränssnittet som själva systemet, och tänker inte på hur det bakomliggande den process där analog information Det innebär att informationen blir genom digitala kanaler och verktyg. Den livslånga dimensionen innebär att man lär under hela livet men inte nöd- vändigtvis i det formella utbildnings- systemet utan att man inkluderar även icke-formellt och informellt lärande. Det livslånga lärandet är beroende av individens lust, motivation och attityd till utbildning och lärande. lärande är en kombination av kun- skaper, färdigheter och attityder till olika sammanhang. Tillgodogörandet av nyckelkompetenser passar in på jäm- likhetsprincipen om principen om lika tillgång för alla. tillhandahålls av leverantörer som tjäns- ter över internet. Sakernas internet (Internet of Things) är ett begrepp för den utveckling som innebär att alla våra saker förses med inbyggda sensorer och datorer som kan med den och skapa smarta, attraktiva och hjälpsamma miljöer, varor och Genom integrerad, sektorsövergripande planering, höjda ambitionsnivåer och användande av ny teknik kan man åstad- stadsmiljöer där hög livskvalitet går hand i hand med förbättrad miljö, ekonomisk tillväxt, social samman- hållning och minimerad klimatpåverkan. (Delegationen för hållbara städer) Öppna data är all information som uppfyller kraven för s.k. öppen kunskap (), dvs. som tillhandahålls fritt utan krav på avgifter och med få eller inga tekniska eller rättsliga begränsningar för hur den får användas. Digitaliseringen är en del av vardagen för de flesta människor. Utvecklingen av datorer, läsplattor och smartphones med uppkopplingsmöjligheter till internet har starkt bidragit till att de flesta individer använder digitala verktyg och tjänster. Det skapar ett behov av att utveckla digital kompetens. Oavsett vilken del av livet det gäller såsom privatliv, samhällsliv, utbildning eller arbetsliv används digitala verktyg och tjänster i vardagen. Utredningen har valt att fördjupa sig i och lämna förslag avseende området digital kompetens utifrån dessa fyra livsområden. Förslagen ska bidra till att öka förståelsen för behovet av digital kompetens och ge förutsättningar för individen att stärka sin digitala kompetens. Vidare ska förslagen bidra till att säkra att kunskapsunderlag byggs upp för framtida analyser och förslag till insatser. har i uppdrag att verka för att det it- politiska målet – att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – uppnås. I uppdraget ingår att löpande följa utvecklingen i utifrån indikatorer och jämföra med ett urval länder i och andra delar av världen. Därutöver har utredningen även följt upp arbetet med de regionala digitala agendorna. Vidare har utredningen fördjupat sig i och lagt förslag inom området digital kompetens. Utgångspunkten är att digitaliseringen driver samhälls- utvecklingen och transformerar de flesta områden och verksam- heter. Med detta är utveckling och spridning av kunskap viktiga förutsättningar för tillväxt och samhällsutveckling vare sig det gäller individens förmåga att utveckla digital kompetens eller producerande verksamheters förmåga till omställning. Globali- seringen innebär ett högt omvandlingstryck där teknikutvecklingen och digitaliseringen inverkar på behovet av att utveckla digital kompetens. Utvecklingen påverkar också vilka kunskaper och kompetenser som kommer vara såväl önskvärda som efterfrågade men också nödvändiga i ett samhälle i förändring.1 Analys – i internationell jämförelse och regionala digitala agendor har i det här betänkandet gjort jämförelser av digital kompetens, utifrån fyra livsområden: privatliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv i jämförelse med andra länder. Utredningen redovisar de indikatorer som påverkar den digitala kompetensen inom dessa områden i jämförelse med andra länders resultat. gör statistiska jämförelser mellan länderna av fastställda indikatorer. siffror är redovisade till av ().2 Vidare redovisar utredningen internationella index som jämför digitaliseringen. De index som bedömts mest relevanta för att utgöra en god jämförelsegrund är ICT Development Index (), Network Readiness Index (NRI)3, The Web Index, Digital economy Rankings4 samt EU:s Digital agenda scoreboard5. har en stark position i internationella jämförelser och har rankats i topp sedan mätningarna inleddes. De senaste uppdateringarna av indexen visar också att är det enda land som placerar sig bland de fem högst rankade länderna i alla tre index. redovisning visar att i flera indikatorer har ett flertal länder i kommit ikapp och har i och med detta tappat vissa toppositioner. 1Globaliseringsrådets kansli (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga. En globaliserad svensk ekonomi. 3World hemsida technology/the-great-transformation/network-readiness-index. 5EU:s Digital Agenda hemsida scoreboard. De regionala digitala agendorna genomförde utredningen en första nulägesanalys av länens arbete med agendorna. gjordes en uppföljning av hur arbetet framskrider. Uppföljningen visar att samtliga regionala digitala agendor förväntas vara antagna . Länens arbete med de regionala digitala agendorna har liknande inriktning men olika strukturer. Flera agendor har eller kommer att ha tydligt avgränsade sakområden med insatser kopplade till varje område. Andra län har valt att ge agendan tematiska eller mer övergripande indelningar där flera sakområden vävs samman. Uppföljning av de regionala digitala agendorna ger möjlighet att lyfta fram genomförda insatser och konkreta resultat i syfte att uppmuntra till fortsatt utvecklingsarbete. I de flesta län ses den regionala digitala agendan som en del av eller specificering av den regionala utvecklingsstrategin. Många län befinner sig fortfarande i ett tidigt skede av arbetet med de regionala digitala agendorna och de har inte formulerat eller genomfört konkreta insatser kopplade till agendan. Det går inte heller att ge en samlad bild över hur prioriterade digitaliseringsfrågorna är i de olika länen. Flertalet län ser att digitaliseringsfrågorna får en allt viktigare roll men att frågorna ofta får stå tillbaka för annat utvecklingsarbete inom länen. Nyckelpersoner och framgångsrik aktörssamverkan har i många fall visat sig vara avgörande för arbetet med agendan men det kommer vara svårt att bedöma på vilket sätt som arbetet med de regionala digitala agendorna bidrar till digitaliseringen inom länen. Sammantaget har länen identifierat en rad centrala utmaningar och framgångsfaktorer för det fortsatta digitaliseringsarbetet. Med hjälp av detta har man tagit fram ett antal rekommendationer för det fortsatta arbetet med de regionala digitala agendorna. En av utmaningarna är att skapa engagemang hos centrala aktörer framförallt på ledningsnivå. Det saknas också nationellt stöd för att driva på digitaliseringen regionalt. Digital kompetens inom fyra livsområden För att främja en ökad användning av digitaliseringens möjligheter utgår från den digitala kompetens som finns, behövs och bör utvecklas inom olika områden. I de livsområden som utredningen har belyst, privatliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv utgör digital kompetens en grundpelare i dagens samhällsutveckling. Genom att förtydliga och åskådliggöra vad som avses med digital kompetens, hur lägesbilden ser ut och vilka behov som finns inom dessa områden läggs grunden för utredningens bedömningar och förslag. För att rama in begreppet digital kompetens har utredningen fört ett resonemang runt begreppet digitalisering och kompetens var för sig. Digitalisering innebär i korthet att digital kommunikation och interaktion mellan människor, verksamheter och saker blir självklara. Resonemanget runt kompetensbegreppet har utgått från de egenskaper EU:s nyckelkompetenser har för det livslånga lärandet. En nyckelkompetens beskrivs som en kombination och integrering av kunskaper, färdigheter och attityder. Nyckelkompetenserna bedöms vara nödvändiga för välstånd och tillväxt liksom för alla individers självförverkligande och personliga utveckling, den sociala sammanhållningen och ett aktivt medborgarskap samt möjligheter på arbetsmarknaden. Digital kompetens utifrån definition utgörs av i vilken utsträckning man är förtrogen med digitala verktyg och tjänster samt har förmåga att följa med i den digitala utvecklingen och dess påverkan på ens liv. Utredningen utgår från fyra livsområden och ger en lägesbeskrivning som tydliggör de behov som finns inom dessa områden. Den kompetens man har och utvecklar påverkar och påverkas av varandra inom dessa områden, vilket innebär att de inte helt går att särskilja. Digital kompetens i privatlivet handlar om vad vi som enskilda individer gör i det digitala och hur vi använder de digitala verktyg och tjänster som finns och erbjuds. innehåller områdena kommunikation, informationsinhämtning, lärande, konsumtion av kommersiella varor och tjänster eller av offentlig service och eget skapande. Digitaliseringen har förändrat våra kommunikationsmönster men också hur vi konsumerar varor och tjänster. Individen är som konsument mer pådrivande. Utvecklingen av digitaliserade verktyg och tjänster har gått från att ha drivits av entreprenörer och utvecklare till att i allt större utsträckning drivas av konsumenternas efterfrågan. Sociala medier är forum som skapat nya kommunikationsmönster hos individen och de flesta ser dessa som ett ytterligare forum att kommunicera med omvärlden vare sig det gäller privata eller offentliga dialoger. Sammantaget kan man se att en allt större del av befolkningen inte gör någon större skillnad på det digitala och icke-digitala. är integreringen av internet i det övriga livet en självklar del i såväl barns som vuxnas aktiviteter. Samhällslivet består av de verksamheter som berör människor som medborgare i samhället. Det handlar exempelvis om de offentliga institutionerna, civilsamhället och kulturlivet. Det svenska civilsamhället består av både stora och små organisationer såsom folkrörelseorganisationer, kooperativ, kyrkor och samfund, politiska organisationer, fackföreningar, media och så vidare. Den strukturella förändring som kommer med digitaliseringen innebär att organisationer och institutioner både utvecklas och förändras i hur de värderar ny kunskap och vilken kunskap som kan anses vara trovärdig. Allt tyder på att samhällsstrukturen genomgår en förändring som är mycket svår att förutspå. Digitaliseringen har ökat möjligheten för alla att hämta och sprida information, kunskap och åsikter på ett sätt som inte tidigare varit möjligt. Då det mesta kommuniceras i en digital kontext och att digitala medier och teknologier utgör en fundamental del av vår tillvaro, blir de verktyg och tjänster som erbjuds digitalt en del av det samhällsliv vi befinner oss i.