sou · H3B3110 · 2015-12-16 00:00:00 — På finns en vägledning för den som ansöker om säkerhetsintyg del A och/eller del B. Vägled- ningen bygger på kommissionens förordning om bedömnings- kriterier när det gäller del A och hänvisar även till JvSFS 2007:1 (som upphävdes , utom för företag med nationellt trafiksäkerhetstillstånd). För del B finns inga hänvisningar till för- ordningens kriterier utan referenserna ges i stället till JvSFS 2007:1 och i vissa fall till andra myndighetsföreskrifter, t.ex. om hälsokrav för personal. Förutom denna vägledning finns även en länk till kommissionens förordning och till en vägledning utgiven av Euro- 47Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2015:34) om säkerhetsstyrningssystem och övriga säkerhetsbestämmelser för infrastrukturförvaltare med säkerhetstillstånd samt järnvägsföretag med säkerhetsintyg. 48JvSFS 2007:1 och TSFS 2013:43. 49Transportstyrelsen, TS JV 2010:202,Upprättande av säkerhetsbestämmelser för infrastrukturförvaltare, huvudspår och sidospår enligt JvSFS 2008:8 (trafiksäkerhets- instruktion). Säkerhet, reglering och tillsyn peiska järnvägsbyrån 2010. Denna ansluter till de bedömningskrite- rier som då publicerats i kommissionens förordning. Tillståndsprövning för infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag I möten med representanter för Transportstyrelsen och Trafik- verket har jag försökt få en bild av hur tillståndsgivningen hanteras i praktiken. Tillståndsprövning av infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag görs av Transportstyrelsens båda sektioner för infrastruktur respektive järnvägsföretag. Sektion infrastruktur tillhör enheten för teknik och trafik, medan sektion järnvägsföretag tillhör enheten för trafikföretag. Enheterna ingår i väg- och järn- vägsavdelningen och är baserade i . De båda sektionerna ansvarar för såväl tillståndsprövning som tillsyn inom sina respektive områden. säkerhetstillstånd var föremål för omprövning 2014–15 eftersom det löpte ut giltighet . Inför tillståndsprövningen hade gjort en grund- lig genomlysning av sitt säkerhetsarbete och identifierat tre områden där brister hade konstaterats och som bedömdes kritiska för tillståndsgivningen: kompetensstyrning, dokumentstyrning och uppföljning av verksamheten. Prövningen gav inga egentliga anvis- ningar för det fortsatta förbättringsarbetet, vilket kunde ha varit ett stöd inför den översyn av trafiksäkerhetsorganisationen som inlett. Transportstyrelsen bedömde att tillståndsprövningen förlöpte väl och bättre än den första prövningen 2010 då tillståndet för- enades med sammanlagt sju villkor.50 blev det bara ett vill- kor.51 Myndigheten hade inte övervägt möjligheten att ge ett tillstånd med kortare giltighetstid för att ge utrymme för säkerhetsförbättringar. Transportstyrelsens bedöm- ning är att brister i verksamheten hanteras bättre genom riktade 50Transportstyrelsen, Säkerhetstillståndför infrastrukturförvaltare , TSJ 2009- 2479. 51Transportstyrelsen, Säkerhetstillståndför infrastrukturförvaltare , TSJ 2014- 2590. Säkerhet, reglering och tillsyn tillsynsverksamheter efter tillståndsprövningen än genom krav på förbättringsåtgärder i samband med prövningen. Parallellt med omprövningen av säkerhetstillstånd initierade Transportstyrelsen en tillsynsaktivitet mot hantering av kompetensfrågor inom järnvägsområdet, vilket var ett av de bristområden som identifierat inför omprövn- ingen. Den pågående omprövningen användes dock inte för att t.ex. snabbare komma till rätta med de brister som identifierades vid tillsynen (revisionen) om kompetensfrågor. Det ger intryck av att bedömningarna vid tillsyn och tillstånd inte hänger ihop trots att det är samma verksamhet som hanteras i dessa förfaranden. En större tillsynsaktivitet i form av en utredning av säkerhetskultur52 påbörjades och beräknas avslutad . Den leds av ett inom Transportstyrelsen gemensamt kompetenscenter för mänskliga faktorer och människa–teknik-organisation (KC HF/MTO). Jag har också tittat på ett fall av återkallelse av tillstånd för ett järnvägsföretag. Det gällde återkallelse av tillståndet för ,53 en av de större aktörerna på godstransport- marknaden för järnväg. Företaget hade sitt säte i med licens och säkerhetsintyg del A och B utfärdat av Transportstyrelsen. hade även verksamhet i och , vars myndigheter utfärdat säkerhetsintyg del B. Säkerhetsintyg del A och B återkallades av Transportstyrelsen med giltighet från , vilket innebar att företagets del B-intyg i och blev ogiltiga . Beslutet att återkalla tillståndet var ett led i den 5-årsompröv- ning som Transportstyrelsen genomförde då det gällande till- ståndet skulle löpa ut . Transportstyrelsen har samarbetat med tillsynsmyndigheterna i och i till- synen av företagets säkerhetsstyrningssystem och alla tre myndig- heterna har tidigare funnit stora brister i företaget. Det gäller t.ex. kompetensstyrningssystemet, tillämpning av lastsäkringsregler och företagets allmänna styrning av säkerhetsarbetet. 52Transportstyrelsen, Uppdragsbeskrivning, Utredning av säkerhetskultur, TSJ 2015-3531. 53Transportstyrelsen, Återkallelse av tillstånd, beslut , TSJ 2015-1894. Säkerhet, reglering och tillsyn Inför omprövning av ett företags säkerhetsintyg genomför Transportstyrelsen normalt alltid en revision av företagets säkerhetsstyrning. Transportstyrelsen besökte därför och följde då också upp tidigare genomförd tillsyn och förelägganden och som bl.a. gällde företagets internrevisioner, lastning och last- säkring, farligt gods och förarbevis. Transportstyrelsen fann att företaget inte hade uppfyllt kraven i föreläggandena och upptäckte kvarvarande och nya brister. I beslutet om återkallande av till- ståndet listas sammanlagt 23 allvarliga brister inom områden som riskhantering, dokumenthantering, ansvarsfördelning, personal, m.m. Bristerna var så allvarliga att Transportstyrelsen beslöt att dra in tillståndet, vilket myndigheterna i och var införstådda med. Trots att hanteringen av tillståndsprövning för infrastruktur- förvaltare och järnvägsföretag är likartad och utförs enligt samma regelverk är det anmärkningsvärt stora skillnader mellan hur Transportstyrelsen hanterar tillståndsverksamheten. MedanTransport- styrelsen regelmässigt gör en revision av företaget innan ett beslut om nytt tillstånd vad gäller järnvägsföretag, meddelas tillstånd när det gäller infrastrukturförvaltare av Transportstyrelsen utan före- gående revision och i huvudsak baserat på den sökandes egna uppgifter och insända dokument. Det återkallade tillståndet för var resultatet av en process där företaget fått flera besök och förelägganden utan att rätta till bristerna. Även om det skulle ha varit att gå för långt att återkalla tillståndet för framstår det inte som Transport- styrelsen har använt omprövningsprocessen som ett verktyg för att initiera säkerhetsförbättringar hos . Transportstyrelsen upplever att myndigheten har otillräckliga sanktionsmöjligheter i tillsynen.54 Transportstyrelsens sanktions- möjligheter är begränsade till förelägganden, vite, förbud och återkallande av tillstånd. I fallet med hade Trans- 54 Se t.ex. Statskontoret 2015:14, På rätt väg?, s. 56. Säkerhet, reglering och tillsyn portstyrelsen kunnat använda tillståndsprövningen som en hävstång för att få att åtgärda kända brister som t.ex. kompetensstyrningen. Att utfärda ett kortare tillstånd eller ett tillfälligt sådant hade skickat starka signaler till , dess medarbetare, och branschen om att det fanns brister i säkerhetsstyrningen. Min bedömning är därför att det finns utrymme för Transportstyrelsen att använda den befintliga verktygslådan med sanktionsmöjligheter på ett effektivare sätt. Utöver tillståndsprövning är tillsyn en av Transportstyrelsens huvuduppgifter.55 Transportstyrelsen har tillsyn över efterlevnaden av järnvägslagen och föreskrifter som meddelats med stöd av denna. Dessutom har Transportstyrelsen tillsyn enligt lagen (2006:263) om transport av farligt gods.56 I detta avsnitt går jag in på säkerhetstillsynen enligt järnvägslagen. Transportstyrelsen har haft regeringens uppdrag att redovisa hur tillsynen av infrastrukturförvaltares och järnvägsföretags under- hållsverksamhet kan bli mer effektiv och vid behov skärpas.57 Upp- draget har redovisats till regeringen av Transportstyrelsen . Tillsynsverksamheten har även granskats av Statens haveri- kommission i samband med undersökningen av säkerhet vid arbete i spårmiljö.58 Statskontoret har granskat Transportstyrelsens tillsyn och då särskilt tillsynen av Trafikverket.59 Även Europeiska järnvägsbyrån har granskat tillsynsverksamheten, se avsnitt 7.2.3. Alla dessa har lämnat positiv eller negativ kritik och förslag eller rekommendationer. Det har alltså funnits ett tryck på Transportstyrelsen att förbättra tillsynsverksamheten, särskilt inom järnvägsområdet, och jag tänker inte här upprepa de bedömningar och förslag som lämnats av andra. I det följande redovisar jag kortfattat de EU- regler och interna styrande dokument som tagits fram och 551 § förordning (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen. 5610 § 1p. förordning (2006:311) om farligt gods. 57N2013/5432/TE, Regleringsbrev för avseende Transportstyrelsen inom utgiftsområde 22 kommunikationer, regeringsbeslut . 58Statens , Säkerhet vid arbete i spårmiljö, , s. 7. 59Statskontoret 2015:14, På rätt väg?, s. 45 ff. Säkerhet, reglering och tillsyn reflekterar över hur Transportstyrelsen bedriver och förbättrar sin tillsyn. ska Transportstyrelsen tillämpa en EU- förordning60 om nationella säkerhetsmyndigheters tillsyn. Förord- ningen har tillkommit för att säkerställa en någorlunda enhetlig tillsyn inom unionen och för att garantera att de tillståndssökande och allmänheten får tillräcklig information om planerad och genomförd tillsynsverksamhet. Den kräver att varje myndighet ska utarbeta en tillsynsstrategi och en eller flera planer som beskriver hur den inriktar verksamheten och fastställer prioriteringar. Strategin och planerna ska regelbundet ses över, bl.a. mot bakgrund av erhållna erfarenheter. Information om bedömningar som gjorts i tillståndsverksamheten ska användas i tillsynen av den fortsatta tillämpningen av järnvägsföretagens och infrastrukturförvaltarnas säkerhetsstyrning.61 Myndigheterna ska också fastställa och offent- liggöra beslutskriterier om hur de övervakar, främjar och vid behov genomdriver överensstämmelse med säkerhetslagstiftningen. Myn- digheter som bedriver tillsyn över ett järnvägsföretag med verk- samhet i flera medlemsstater ska samarbeta och samordna sina till- synsaktiviteter. I bilagan till förordningen finns mer detaljerade anvisningar om innehåll i strategi och planer, om källor för information som ska användas, om kommunikation till berörda, om genomförande och om utfall. Om utfallet av tillsynsaktiviteter leder till upptäckt av brister i säkerhetslagstiftningen kan det vid behov föranleda förslag om ändringar i regelverket. Jag har också tagit del av en tillsynsstrategi62 som gäller för Transportstyrelsens tillsynsverksamhet . Bakgrundsbeskrivningen säger att tillsynen inom säkerhetsområdet särskilt ska åstadkomma en hög säkerhetskultur hos tillstånds- havare som tar ett väl avvägt eget ansvar. Målet för tillsynen bör vara att säkra att verksamhetsutövarna har vad som krävs för att uppfylla kraven på ett sätt som är anpassat efter verksamhetens storlek och förutsättningarna i övrigt. Detta kan bl.a. uppnås 60Kommissionens förordning 1077/2012/EU av om en gemensam säkerhetsmetod för nationella säkerhetsmyndigheters tillsyn efter utfärdande av ett säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd. 61Artikel 5 p. 2 förordning 1077/2012/EU. 62Transportstyrelsen, Tillsynsstrategi för Transportstyrelsen, TSG 2013-1354. SOU 2015:110 Säkerhet, reglering och tillsyn genom att tillsyn utförs där den gör mest nytta genom en riskbaserad tillsynsinriktning. Vidare ska det i tillsynen råda en rättrådighet och omutlighet samt en objektiv och likvärdig bedömning. Tillsynen ska också vara kostnadseffektiv. Strategin utgår också från att myndighetens regler är ändamåls- enliga, begripliga och aktuella. Övergången till funktionsbaserade regler kräver framtagande av vägledande material för verksamhets- utövarna. I tillsynen ska Transportstyrelsens medarbetare vara lyhörda och öppna samt visa respekt och tillit. Myndigheten ska också ta tillvara de erfarenheter som finns inom och mellan trafik- slagen. Tillsynsstrategin har följts av en riktlinje för riskhantering och riskbaserad tillsyn63 som gäller för hela Transportstyrelsen . Riktlinjen bygger av allt att döma vidare på strategin och behandlar tillsynsplaneringen mer i detalj. Den kräver att varje tillsynsområde ska ta fram en poängmodell som ska ligga till grund för tillsynsplaneringen. Riskfaktorer hos verksamhets- utövare ska utvärderas och sedan poängsättas. Riskfaktorer kan t.ex. vara verksamhetens storlek, förändringar, säkerhetskultur, osv. Poängmodellen tas fram i en iterativ process som leder till att nya riskfaktorer byggs på allteftersom modellen tillämpas. Poäng- sättningen ska sedan användas för att fastställa tillsynsintervall. Ju högre riskpoängen är desto tätare måste tillsynsintervallen vara. På basis av inom Transportstyrelsen tillgänglig information och data ska analysmöten genomföras med deltagande av berörda handläggare och experter, inklusive deltagare från HF/MTO- nätverket, för att identifiera risker och fastställa behov av risk- reducering. Alla de åtgärder som Transportstyrelsen förfogar över i sin myndighetsutövning ska övervägas för att reducera risken. Varje tillsynsområde ska identifiera det underlag som behövs för analysen. Analysarbetet ska dokumenteras både för internt bruk och för återkoppling till branschen. Varje avdelning och verksam- hetsområde ska ta fram rutiner för regelbundna analysmöten. Dessa möten kan hållas på olika nivåer där den lägsta nivån gäller en enskild verksamhetsutövare och den högsta trafikslaget som helhet. 63 Transportstyrelsen, Styrande dokument: Riktlinje för riskhantering och riskbaserad tillsyn, TSG 2014-1394. Säkerhet, reglering och tillsyn Analysarbetet ska dokumenteras genom att varje verksamhets- område kontinuerligt noterar de analyser som genomförts och de åtgärder som har vidtagits med anledning av analysresultatet. Detta ska ligga till grund för en rapport som sammanställs på avdelnings- nivå i samband med verksamhetsuppföljningar och med informat- ion från samtliga verksamhetsområdens riskbaserade arbete. delar av de interna rapporterna ska användas för att redovisa utvecklingen inom branschen för externa intressenter, t.ex. media och verksamhetsutövarna. Väg- och järnvägsavdelningens tillsynsstrategi När jag inledde arbetet med detta betänkande fanns ingen strategi för väg- och järnvägsavdelningens tillsynsverksamhet tillgänglig. fick jag dock ta del av en sådan.64 Dokumentet hänvisar till Transportstyrelsens myndighetsgemen- samma strategi och konstaterar att det därutöver behövs en nedbruten strategi för säkerhetstillsynen på järnvägsområdet. Huvudskälet till att den ges ut nu verkar dock vara kommissionens förordning om tillsyn som kräver att det tas fram en tillsyns- strategi. I kommande utgåvor kommer strategin att vidgas till att omfatta även tillsyn enligt lagen (2006:263) om transport av farligt gods, verksamhetsutövare inom spårväg och tunnelbana, tillsyn enligt lagen (2011:725) om behörighet för lokförare samt järn- vägsföretag med nationellt trafiksäkerhetstillstånd. Väg- och järnvägsavdelningens strategi tar sin utgångspunkt i de transportpolitiska målen, en skrivelse från regeringen till riksdagen65 och Transportstyrelsens övergripande mål och strategi för tillsyn . Dock finns det ingen direkt hänvisning till innehållet i den ovan nämnda övergripande strategin för Transport- styrelsen. De övergripande målen hänvisar i stället till Transport- styrelsens måldokument för perioden –2020. I metodbeskrivningen anger strategin att tillsynen ska genom- föras som systemtillsyn genom säkerhetsrevisioner. En revision kan riktas mot hela säkerhetsstyrningssystemet eller mot något 64Transportstyrelsen, Strategi för väg- och järnvägsavdelningens säkerhetstillsyn mot järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare, TSG 2015-1602. 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. SOU 2015:110 Säkerhet, reglering och tillsyn eller några ämnesområden. Det finns tre revisionsmetoder (R1, R2 och R3), som skiljer sig åt i omfattning och syfte. R1 är en s.k. brevrevision som omfattar endast några få förut- bestämda punkter. I detta fall genomförs inga besök eller verifi- eringar hos verksamhetsutövaren. R2 omfattar ett eller flera ämnesområden och då besöks verksamhetsutövarna och frågor ställs till de ansvariga. Vid behov kan verifieringar göras med operativ personal. R3 omfattar hela säkerhetsstyrningssystemet. Verifieringar görs då alltid med operativ personal för att kontrol- lera att arbetet utförs enligt styrande dokument. Förutom dessa tre revisionsmetoder finns även företagsmöten, med en övergripande kontroll av säkerhetsstyrningssystemets tillämpning och säker- hetsutvecklingen hos en tillståndshavare. Denna tillsynsform til- lämpas främst för de största verksamhetsutövarna, som normalt besöks . Identifiering och värdering av risker ska användas för att planera och prioritera tillsynsaktiviteter. Till grund för riskbedömningen används data om inträffade händelser, brister från tidigare tillsyn, omvärldsbevakning och erfarenheter från tillståndsprövningar och godkännanden. Riskbedömningen görs enligt en riskmodell som är baserad på Transportstyrelsens myndighetsgemensamma riktlinje för riskhantering och riskbaserad tillsyn. I strategin ges en över- gripande beskrivning av tillsynsprocessens moment: initiering, förberedelse, genomförande, beslut, avslut, erfarenhetsåterföring. I den strategiska inriktningen av tillsynen för perioden 2016- 2020 hänvisar Transportstyrelsen till den rapport som överläm- nades till regeringen som en följd av det nämnda regeringsupp- draget, med innebörden att den verksamhet som redan bedrivs av myndigheten kommer att förstärkas och förbättras. Strategin anger främst två förbättringsområden: förbättrad hantering av data med en utvecklad analysverksamhet, samt en tillsyn som bättre undersöker bakomliggande orsaker till brister med kriterier som ska utvecklas för att bedöma när en tillsyn ska vara mer omfattande. kommer Transportstyrelsen även att se över hur myndigheten kommunicerar utfallet av tillsynen till berörda, enligt kraven i kommissionsförordningen om tillsyn. Tillsynen mot utbildningsanordnare och examinatorer har initierats, men kommer Säkerhet, reglering och tillsyn Detsamma ska ske med tillsynen enligt lagen om transport av farligt gods. Bland särskilt prioriterade områden för perioden –2020 nämns tillsyn mot säkerhetskultur utifrån en för hela myndigheten framtagen handlingsplan. Bland övriga prioriterade områden för perioden nämns underhåll, inklusive säkerhet vid arbeten i spår för infrastrukturförvaltare, fordonshantering och fordonsunderhåll för järnvägsföretag. Dessutom prioriteras tillsyn av tillämpningen av EU-regler, t.ex. om riskbedömning och om övervakning. Tillsynen mot godkända tekniska delsystem kommer att utvecklas , liksom tillsyn enligt EU-förordningen om pas- sagerarrättigheter. Jag har också tagit del av den rapport med förslag till åtgärder som överlämnades till regeringen som en följd av till- äggsuppdraget i regleringsbrevet för 2013.66 Rapporten åtföljdes av en PM med en handlingsplan för stegvis genomförande av rapportens förslag.67 I rapporten görs en genomgång av Transport- styrelsens tillsynsverksamhet inom järnvägsområdet och samman- lagt 20 förbättringsförslag lämnas. Bland de viktigaste förslagen noterar jag att Transportstyrelsen i större omfattning än närmare bör undersöka vilka orsaker som ligger bakom de brister som identifieras vid tillsyn samt i större omfattning bör följa upp att handlingsplaner och de åtgärder som vidtas får avsedd effekt. Andra områden som omfattas av de 20 punkterna är införande av den EU-harmoniserade gemensamma säkerhetsmetoden för tillsyn, fortsatta åtgärder enligt handlingsplanen för säkerhetskultur, införande av metoder och ett mer systematiskt arbetssätt för att analysera data som skapas internt tillsammans med data som samlas in externt. I den åtföljande PM:en redovisas att utvecklingen av tillsyns- och analysverksamheten kommer att bedrivas i tre steg. I det första steget kommer tillsynen att skärpas gradvis. Bland annat innebär detta att myndigheten följer upp att åtgärder vidtas av tillsyns- objekten för att korrigera brister. I det andra steget påbörjas ut- 66Transportstyrelsen, Effektivare tillsyn mot infrastrukturförvaltares och järnvägsföretags underhållsverksamhet, TSJ 2013-2649. 67Transportstyrelsen, Promemoria: Transportstyrelsens åtgärder för att effektivisera och skärpa tillsynen mot järnvägsföretagens och infrastrukturförvaltarnas underhållsverksamhet TSJ 2013-2649. Säkerhet, reglering och tillsyn veckling av metoder, verktyg och analyser för att ge underlag och vägleda tillsynen. Det tredje steget innebär ett fullt genomförande av de två första stegen och genomslag i tillsyns- och analysverk- samheten. Förhoppningen är att detta steg ska genomföras 2016 under förutsättning att budgeten medger det. Det har funnits och finns brister i Transportstyrelsens tillsyns- verksamhet, vilket har påpekats av såväl Statens haveri- kommission som Statskontoret. Den senare myndigheten pekar särskilt ut brister i tillsynen av Trafikverket68 som den anser vara otillräcklig och präglad av godtrogenhet. Jag kan bara instämma i Statskontorets uppfattning att detta är en viktig fråga att hantera för att inte Transportstyrelsens trovärdighet ska ifrågasättas. Det förefaller också som om Transportstyrelsen har tagit till sig av kritiken. I mina samtal med företrädare för myndigheten har jag fått klart för mig att vissa av de punkter som ingår i regeringsupp- dragets handlingsplan åtgärdats eller åtminstone börjat åtgärdas, medan andra ännu inte är tidssatta för åtgärder. Resurser för järnvägstillsynen har utökats genom omfördelningar inom myndig- heten. Ett annat positivt besked är att en större tillsyn av Trafik- verkets säkerhetskultur har påbörjats och kommer att fortsätta . Väg- och järnvägsavdelningen får då stöd i arbetet genom expertmedverkan från Sjö- och luftfartsavdelningen inom myndigheten i arbetet med säkerhetskultur, där det finns erfarenheter från framför allt luftfartsområdet som kan vara värde- fulla. De dokument som styr Transportstyrelsens tillsyn antyder att det finns stora skillnader mellan sjö- och luftfartsavdelningen och väg- och järnvägsavdelningen och deras sätt att arbeta med tillsyn. Den riktlinje för riskhantering och riskbaserad tillsyn som gäller för hela Transportstyrelsen är upprättad inom sjö- och luftfartsavdelningen och förefaller bygga på dess erfarenheter. De regelbundna analysmöten på olika nivåer somanges i riktlinjen saknar motsvarighet i järnvägsstrategin. Det förefaller vara brister i 68 Statskontoret 2015:14, På rätt väg?, s. 55. Säkerhet, reglering och tillsyn analysverksamheten inom väg- och järnvägsavdelningen. Det är enheten för verksamhetsutveckling och stöd, som genom sin sektion datainsamling och analys samlar in data som bl.a. ska användas som underlag för tillståndsgivning och tillsyn, t.ex. de årsrapporter om säkerhet som järnvägsföretag och infrastruktur- förvaltare lämnar till Transportstyrelsen enligt 2 kap. 5 a § järnvägslagen. Denna sektion ansvarar också för telefonbered- skapen som tar emot anmälan av händelser från verksamhets- utövarna. Att analyssektionen är skild från de järnvägsoperativa sektionerna kan vara mindre ändamålsenligt. Analyssektionen är rimligen specialister på insamling och behandling av data, men däremot inte på värdering av säkerhet.