sou · H3B321d2 · 2015-03-02 00:00:00 — I ett längre perspektiv k bättre insatser för återgång i arbete förväntas leda till ett ökat arbetsutbud och fler arbetade timmar i ekonomin. Det saknas dock möjligheter att närmare kvantifiera denna effekt. I ett långsiktigt perspektiv kan förslagen förväntas bidra till att de ekonomiska villkoren mellan kvinnor och män utjämnas. Satsningar på forskning om arbetsskador i kvinnodominerade yrken, bättre stöd för återgång i arbete, förändrade regler för arbetslöshetsersättning jämsides med deltidsarbete samt förbättrade ersättningsmöjligheter för visstidsanställda och kombinatörer i sjuk- och föräldra- försäkringarna är alla åtgärder som kan förväntas omfatta fler kvinnor än män. Förslagen bedöms sammantaget ge en minskad uppgifts- lämnarbörda för arbetsgivare och en effektivare administration av socialförsäkringarna. Satsningarna på en förbättrad statistikinsamling för arbetsskador och en uppbyggnad av nya databaser för insatser för återgång i arbete kommer dock innebära en viss ökad administration för berörda myndigheter. De långsiktiga vinsterna i form av minskade utgifter i socialförsäkringarna kommer att vara betydligt större än de ökade kostnader som sker på kort sikt. beräknas att förslagen ökar de administrativa utgifterna med ca . Den största delen av denna ökning berör . Avslutningsvis kan det konstateras att de ökade utgifter som här redovisats är kortsiktiga effekter. Den samlade bedömningen är att utgifterna för sjukpenning kommer att kunna minskas när reformerna har fått full effekt. Kommittén avstår dock från att närmare kvantifiera denna effekt. Källa: Egna beräkningar. 25.1Del 1 Ett rättvisande inkomstunderlag Kommittén föreslår att nuvarande inkomstbegrepp vid beräkning av SGI förändras. Förslaget innebär att de inkomster som arbets- givare betalar socialavgifter för ska ligga till grund för hur den sjukpenninggrundande inkomsten ska beräknas. Effekter för offentliga finanser I socialförsäkringen får det ändrade inkomstbegreppet betydelse. I och med att alla inkomster som lämnas från en arbetsgivare föreslås ingå i inkomstbegreppet vidgas beräkningsunderlaget för dagersätt- ningar inom socialförsäkringen. En förändring av inkomstbegreppet, så att även skattepliktiga förmåner inkluderas i inkomstunderlaget, beräknas öka utgifterna i sjuk- och föräldraförsäkringarna med ca . Den största ökningen blir i föräldraförsäkringen då både antalet ersatta dagar i försäkringen och antal personer med skattepliktiga förmåner är större i föräldraförsäkringen än i sjukförsäkringen. Omkring 70 av de som beräknas i ökade utgifter kan hänföras till föräldraförsäkringen. Beräkningen gäller under förutsättning att samtliga försäkrade skulle få sin ersättning prövad enligt den förenklade SGI-beräkningen.2 Kommitténs förslag är att det även ska finnas en möjlighet att få sin ersättning prövad enligt nuvarande regler. Kostnadsutfallet av det gemensamma inkomstbegreppet beror därför på i hur stor andel av försäkringsfallen SGI kommer att fastställas enligt den förenklade beräkning som kommittén föreslår. Om de försäkrade i cirka en tredjedel av försäkringsfallen skulle få sin ersättning fast- ställd enligt nuvarande regler innebär det att kostnaderna minskar med en tredjedel, om hälften får denna prövning minskar kostnad- erna med hälften. Skulle samtliga försäkringsfall prövas enligt nuvarande regler uppstår ingen kostnad till följd av nytt inkomst- begrepp. När dagersättningarna ökar, stiger också skatteintäkterna. Ökningen av skatteintäkterna kan uppskattas till ca . Det innebär att nettokostnaden av förslaget beräknas till ca . Det förändrade inkomstbegreppet påverkar endast marginellt ersättningarna i de andra trygghetssystemen. Personer i hushåll med inkomstprövade transfereringar som bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd har endast i mycket begränsad omfattning skattepliktiga förmåner. Ersättningen från dessa system bedöms 2 Beräkning enligt nuvarande regler innebär att förmåner inte ingår i SGI-begreppet. därför inte påverkas av det förändrade inkomstbegreppet. Därmed bedöms effekten på kommunernas budget bli obetydlig. I arbetslöshetsförsäkringen ingår endast ersättning som utgår regelmässigt i beräkningsunderlaget. Förslaget om att även låta ersättning som inte utges regelmässigt ingå i inkomstbegreppet kommer att innebära att försäkringen blir något mer generös. De ekonomiska effekterna bedöms ändå vara marginella. Nuvarande inkomstbegrepp baseras på en bedömning av vilka inkomster som är normala. Vissa förmåner som t.ex. bilförmåner kommer att ingå i det nya inkomstbegreppet men omfattas inte av nuvarande regler. Bedömningen är att det är få av de sökande som har haft sådana förmåner och många av dem som har dessa förmåner har inkomster över taket i försäkringen, viket betyder att ersättningen inte påverkas i alla fall. Den samlade effekten av förslaget bedöms därför bli mycket begränsad och kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen påverkas i begränsad omfattning. Av de knappt fem miljoner människor som hade en löneinkomst var det omkring 1,2 miljoner som hade skattepliktiga förmåner. Omkring hälften av dessa hade inkomster som låg över taket på 7,5 prisbasbelopp, dvs. För denna grupp kommer det nya inkomstbegreppet inte påverka den utbetalda ersätt- ningen. För dem med inkomster under taket kommer inkomst- underlaget att öka, vilket innebär att den utbetalda ersättningen blir högre. Alla med skattepliktiga förmåner har dock inte ersättning från sjuk- eller föräldraförsäkringen. Omkring 170 000 personer kan förväntas påverkas av ett förändrat inkomstunderlag. Antalet är fler i föräldraförsäkringen än i sjukförsäkringen.3 För dem som hade en skattepliktig förmån var det genomsnittliga värdet av den skattepliktiga förmånen . Värdet av de skattepliktiga förmånerna är störst för dem med inkomster i intervallet 50 000–och för dem med inkomster . 3 Uppgifterna är hämtade från SCB, FASIT. personer med skattepliktiga förmåner, ca 50 000 personer, finns bland dem med inkomster mellan 250 000–. Källa: SCB, FASIT. De som berörs av reformen finns framför allt bland medelinkomst- tagare. Reformen berör ungefär lika många kvinnor som män. Effekten är dock något större för män eftersom män i genomsnitt har större förmåner än kvinnor. Åldersmässigt är det företrädesvis personer i åldersgruppen 25–34 och 35–som påverkas av reformen. Effekten är störst i föräldraförsäkringen. Enligt ekonomisk teori kan höjda ersättningar i välfärdssystemen förväntas ha negativa effekter på sysselsättning och arbetade timmar. Det är dock inte alla sjukskrivna eller föräldralediga som får en höjd ersättning till följd av den föreslagna reformen. För dem som berörs är ökningen relativt liten. Sysselsättningen och antalet arbetade timmar i ekonomin bedöms därför påverkas obetydligt av reformen. Konsekvenser för företag, myndigheter och organisationer För företag och myndigheter innebär förslaget inga större föränd- ringar av uppgiftslämnarbörda eller administration. Företag lämnar dessa uppgifter i arbetsgivardeklarationen. Förslaget innebär visserligen att detta behöver göras på individnivå. Enligt nuvarande system lämnas en summerad inkomstuppgift för samtliga arbetsgivarens anställda. Bedömningen är dock att detta är uppgifter som arbetsgivare har i sina administrativa system. Genom en effektivisering av överföringen av uppgifterna till är bedömningen att detta leder till att den sammantagna uppgiftslämnarbördan för företagen kan minska. 25.1.2Införandet av e-inkomst i sjukförsäkringen En förenklad beräkning av SGI för samtliga försäkrade införs. I de fall den förenklade beräkningen ger ett sämre utfall än vad nuvarande regler ger, ska den försäkrade ges möjlighet att få sin ersättning beräknad enligt nuvarande regler. Effekter för offentliga finanser Förslaget förväntas leda till ökade kostnader i socialförsäkringen genom att fler blir berättigade till ersättning. Det är personer som med nuvarande regler inte får ersättning, trots att avgifter betalats på intjänade inkomster. Det rör sig i första hand om personer med viss- tidsanställningar och s.k. kombinatörer, dvs. personer som kom- binerar företagande och anställning. Dessa grupper har ofta svårt att påvisa framtida inkomster. Därmed kan de bli utan ersättning eller få en lägre sjukpenning än vad deras verkliga inkomster motsvarar, då ingen SGI-A kan fastställas. De samlade kostnaderna för förslaget bedöms uppgå till ca i sjukförsäkringen och till ca i föräldraförsäkringen. Sammantaget innebär det en ökning av utgifterna med ca . Kommittén vill emellertid framhålla osäkerheten i dessa beräk- ningar. Att bedöma effekten av reformen är svårt. kring avslagsorsak, dels kan det finnas personer som inte söker sjukpenning och som därmed inte ger upphov till något ärende hos . Beräkningarna baseras därför på en rad antaganden och de kostnader som beräknas för reformen ska ses som ungefärliga. Gruppen visstidsanställda som inte kan påvisa framtida inkomster antas till stor del återfinnas bland dem som får avslag på sin sjukpenningansökan. En mindre del utgörs av personer som inte ansöker om ersättning därför att de på förhand vet om att de saknar SGI. avslog av ansök- ningarna om sjukpenning, motsvarande ca 9 600 ansökningar.4 De flesta ansökningar avslås emellertid inte på grund av att SGI inte kan fastställas, utan på grund av att arbetsförmågan inte bedöms vara nedsatt. Det saknas uppgifter om hur stor andel av avslagen som görs på grund av att SGI inte kan fastställas. Om en tredjedel av avslagen antas vara kopplade till att SGI inte kan fastställas på grund av att visstidsanställning föreligger, innebär detta att ytterligare ca 3 200 visstidsanställda skulle få rätt till sjukpenning jämfört med . Kostnaden för detta beräknas uppgå till ca 170 miljoner kronor.5 En avvikelse upp eller ner från den volymen på ca 3 200 personer innebär att kostnaderna ökar med i förhållande till nuvarande nivå. I föräldraförsäkringen uppstår också ökade kostnader till följd av den förenklade beräkningsmetoden. Kostnaderna bedöms öka mer i föräldraförsäkringen än i sjukförsäkringen eftersom fler har föräldrapenning än sjukpenning. Dessa kostnader uppskattas till ca . Av dessa kostnader svarar föräldrapenning i samband med barns födelse för ca och tillfällig föräldrapenning för ca . Beräkningarna av kostnader i samband med barns födelse bygger på följande antaganden. De visstidsanställdas andel av sysselsätt- ningen uppgick till . 4Försäkringskassan (2014b). 5Antaganden: Genomsnittlig dagpenning = och genomsnittligt antal sjuk- dagar = 120. bland dem som erhållit föräldrapenning antas uppgå till samma andel. Alla visstidsanställda har dock inte svårigheter med att påvisa framtida inkomster och saknar därmed inte ersättning i nuvarande system. Det saknas dock underlag för att bedöma hur stor andel av de visstidsanställdas framtida inkomster som kan vara svåra att fastställa. Beräkningarna bygger därför på antagandet att det för en fjärdedel av de visstidsanställda saknas möjlighet att fastställa en SGI. För att beräkna ökade utgifter för föräldrapenning i samband med barns födelse görs följande antaganden. I denna del av föräldra- försäkringen blir ingen utan ersättning även om SGI inte kan fastställas. I stället betalas ersättning enligt grundnivån. Det innebär att de visstidsanställda som har svårt att påvisa framtida inkomster återfinns bland dem som har ersättning på grundnivå. Med antagandet om att av dem med föräldrapenning är visstidsanställda och att av dessa har svårt att påvisa framtida inkomster uppskattas att omkring 28 000 personer kan komma att få en högre föräldrapenning. Den genomsnittliga dagpenning som denna grupp får med den förenklade SGI-beräkningen bedöms vara lägre än den genom- snittliga dagpenning som övriga försäkrade med inkomstrelaterad ersättning har. Denna bedömning görs mot bakgrund av att den berörda gruppen har en anknytning till arbetsmarknaden som är svagare än andra ersättningsberättigade med inkomstrelaterad ersätt- ning. Därmed bedöms också den dagpenning de visstidsanställda kan antas få i den inkomstrelaterade försäkringen vara lägre än genom- snittet för övriga försäkrade. Deras dagpenning bedöms i genomsnitt öka med i förhållande till ersättningen på grundnivå. Med dessa antaganden ökar kostnaderna för föräldrapenning vid barns födelse med ca . Källa: Egna beräkningar. Den tillfälliga föräldrapenningen kan också beräknas öka till följd av förslaget. Antalet personer som får tillfällig föräldrapenning är ungefär lika många som får föräldrapenning vid barns födelse. Under antagandet om att av de ersatta är visstids- anställda och en fjärdedel av dessa har svårt att påvisa framtida inkomster kommer omkring 28 000 personer att beröras av den förenklade beräkningen av SGI. Med samma argument som tidigare, bedöms ersättningen till visstidsanställda vara lägre än den genom- snittliga ersättningen för övriga ersättningstagare. Den genomsnittliga ersättningen för visstidsanställda uppskattas till per dag. Under dessa antaganden ökar utgifterna i den tillfälliga föräldra- försäkringen med ca . För gruppen kombinatörer antas att de i stor utsträckning får ersättning från sjukförsäkringen, men att den blir lägre än vad den egentligen borde varit. Det antas att denna ersättning till 6 Genomsnittligt antal dagar är beräknat = antalet nettodagar/antal ersatta. stor del baseras på SGI-B eftersom kombinatörer kan ha svårt att påvisa framtida inkomster från anställning. Den förenklade SGI- beräkningen som föreslås kommer att ge kombinatörer möjlighet att räkna in inkomster från anställning även om anställningsförhållandena inte kan påvisas framåt i tiden. Därmed kan ersättningen till kom- binatörer förväntas öka från såväl sjuk- som föräldraförsäkringen. Antalet kombinatörer som fick sjukpenning upp- skattas till omkring 5 000 och antalet som fick föräldrapenning till ca 15 000.7 Hur mycket ersättningen kan komma att öka beror på hur mycket dagersättningen kan förväntas öka. Under antagandet att dagpenningen ökar med per dag beräknas kostnaderna öka till ca i sjukförsäkringen och till ca i föräldraförsäkringen. Källa: Egna beräkningar. För övriga grupper bedöms det inte bli någon väsentlig förändring av ersättningen, vare sig i sjuk- eller föräldraförsäkringen. Avviker den förenklade beräkningen av SGI från den SGI som beräknas enligt nuvarande regler, ska ersättningen beräknas enligt det under- lag som ger den högsta ersättningen. Det innebär att kostnaden för övriga grupper kan förväntas bli densamma som . Det kan dock finnas fall där den förenklade beräkningen leder till en något lägre ersättning än nuvarande regler, men där skillnaden är så pass liten att den försäkrade inte anser det nödvändigt att pröva ersätt- ningen enligt nuvarande regler. Det leder då till en viss besparing. Det kan också finnas situationer där den förenklade SGI- beräkningen leder till en något högre ersättning än nuvarande regler. Ett exempel på detta är då arbetstiden förändras. kan då ersättning bli högre med den förenklade 7 Uppgifter hämtade från inkomststatistiken via FASIT, SCB. beräkningen, beroende på när sjukfallet inträffar, i förhållande till arbetstidsförändringen. Det är dock inte möjligt att närmare bedöma kostnadskonsekvenserna av dessa båda motverkande effekter med det statistikunderlag som finns. Källa: Egna beräkningar. Grupper som har svårt att påvisa framtida inkomster och därmed inte får ersättning i nuvarande system kommer att få ersättning vid sjukdom och föräldraledighet baserad på deras faktiskt intjänade inkomster (förenklad SGI-beräkning). Dessa grupper bedöms ha en relativt sett svagare förankring på arbetsmarknaden än övriga anställda. Därmed kan inkomsterna också förväntas vara genom- snittligt lägre. Förslaget bedöms delvis vara inkomstutjämnande genom att den ekonomiska standarden stärks för framför allt låg- och medelinkomstgrupper. Enligt ekonomisk teori kan höjda ersättningar i välfärdssystem förväntas leda till ett minskat arbetsutbud och en negativ utveckling på sysselsättningen och antalet arbetade timmar. Antalet personer som träffas av reformen, så att den ger en väsentlig inkomstförbättring, bedöms dock bli så pass begränsad att den totala sysselsättnings- effekten blir obetydlig. Förslaget riktar sig i huvudsak till personer som är visstidsanställda eller kombinatörer. Av dessa båda grupper bedöms de visstidsanställda vara betydligt fler än kombinatörer. Visstidsanställningar är både till antalet och som andel av de anställda vanligare bland kvinnor än män. Mot bakgrund av detta och att kvinnor generellt sett är mer sjukskrivna och föräldralediga än män, är bedömningen att detta förslag i större utsträckning påverkar den ekonomiska situationen för kvinnor än för män. Förslaget kan förväntas leda till en mer jämställd ekonomisk situation mellan kvinnor och män. Effekten blir dock troligtvis begränsad. Konsekvenser för företag, myndigheter och organisationer Införandet av den förenklade SGI-beräkningen kommer att påverka handläggning av SGI-ärenden. delar in handläggningen av SGI-ärenden i fem olika typärenden. Det första typärendet är ärenden som genererar en oförändrad SGI. Dessa ärenden svarar för av samtliga SGI-ärenden och handläggningen görs till stor del redan maskinellt. Typärende 2–4 utgörs av personer med inkomster från anställning och personer där SGI-skydd vid arbetslöshet behöver utredas. Införandet av e-inkomst bedöms endast i begränsad omfattning kunna effektivisera handläggningen av dessa ärenden, då handläggningen även fortsättningsvis kräver en hantering. För övriga ärenden (typärende 5) bedöms dock handläggningen till viss del kunna effektiviseras genom införandet av e-inkomst. Dessa ärenden rör egenföretagare (), egenföretagare och anställd (SGI A+B), aktiebolagsdelägare och medlemmar i eko- nomisk förening, när SGI ska fastställas för den som arbetar oregelbundet och har oregelbunden inkomst (t.ex. timvikarier, behovsanställda, uppdragstagare), när SGI är vilande och studietids- SGI ska fastställas, internationella inkomster eller när SGI-skydd för arbetslösa utreds . Framför allt handläggningen av kombinatörers SGI bedöms till viss del kunna underlättas med den förenklade beräkningen av SGI. Denna beräkning borde i hög grad kunna automatiseras genom användandet av e-inkomster. Dock kommer det även fortsättningsvis att finnas ärenden som kräver handläggning. Som andel av samtliga SGI-ärenden svarar typärende 5 för av ärendena (eller ca 150 000 ärenden). Handläggningstiden för dessa är i genomsnitt . Totalt sett arbetar omkring 50 årsarbetskrafter med handläggning av dessa ärenden. Under antagandet att handläggningstiden för dessa ärenden i genomsnitt skulle kunna halveras genom att använda e-inkomstuppgifter och därmed automatisera handläggningen, bedöms att detta skulle kunna innebära en besparing av handlägg- ningskostnaden med ca 15–20 miljoner kronor.8 som handläggningen av försäkringsärenden i en del fall kan förenklas innebär införandet av e-inkomst att behöver göra investeringar i IT-utveckling och förvaltning. Det är svårt att bedöma omfattningen av dessa investeringar. Utöver dessa effekter bedöms kostnaderna för rådgivning och information öka . Det kan t.ex. handla om hur det nya regelverket ska tolkas eller vilka uppgifter som ska lämnas. Det innebär en ökad belastning för , särskilt vid införandet. Den ökade belastningen torde avta . Sammantaget bedöms de samlade administrativa kostnaderna för bli oförändrade, undantaget de investeringar som krävs i IT-miljön. För arbetsgivare bedöms förslaget innebära en minskad total uppgiftslämnarbörda. Genom att myndigheter och organisationer på ett effektivt sätt kan ta del av de uppgifter som samlar in behöver arbetsgivare bara lämna uppgifter om anställdas inkomst . Då dessa uppgifter i stor utsträckning bedöms kunna lämnas genom en elektronisk överföring från arbetsgivares administrativa lönesystem direkt till , kan detta förväntas leda till en minskad administration för arbetsgivare. Det saknas dock underlag för att närmare kunna kvantifiera denna effekt. Förslaget bedöms kunna bidra till ökad förutsebarhet för den enskilde om vilken ersättning som betalas i händelse av att ett för- säkringsfall uppstår. Det bör kunna stärka legitimiteten för social- försäkringarna och tryggheten för den enskilde. Ur övriga perspektiv bedöms förslaget inte få någon påverkan. 8 Antagen kostnad per årsarbetare . Besparing (600 000*50)– (600 000*25) = . 25.1.3Införandet av e-inkomst i arbetslöshetsförsäkringen När e-inkomst införs försvinner en stor uppgiftslämnarbörda för arbetsgivarna. De behöver inte längre lämna uppgift om faktiskt arbetad tid annat än i de fall då nuvarande regler tillämpas. Den förenklade beräkningen av arbetsvillkoret och normalarbetstiden innebär, i den första genomförandeetappen, ett minskat uppgifts- lämnande för de arbetsgivare som har anställda med anställnings- kontrakt med överenskommen arbetstid. Detta gäller för den absoluta majoriteten av arbetskraften. När normalarbetstidsberäkningen helt tas bort, i genomförande- steg två, minskar uppgiftslämnandet även för de arbetsgivare som haft anställda utan fastställd arbetstid, exempelvis timanställda. Konsekvenser för myndigheter och organisationer Att basera den ersättningsgrundande inkomsten på e-inkomstupp- gifterna och dessutom ta bort fastställandet av normalarbetstiden kommer att underlätta administrationen för arbetslöshetskassorna. Lättnaderna i den administrativa bördan begränsas något genom att möjligheten till handläggning kvarstår för vissa fall. E-inkomstuppgifterna för de månader som ingår i ramtiden kommer att presenteras som förval på ansökningshandlingarna. För att inkomsten ska bli högre vid en beräkning enligt nuvarande regler krävs t.ex. att det saknas inkomster eller är att de är låga. handläggning kan också bli aktuell om det finns löneinkomster som släpar efter och som därför kan identifieras genom att ärendet prövas manuellt, eller att personen har rätt till överhoppningsbar tid. Eftersom dessa situationer beskrivs på ansökningshandlingarna kan personen själv avgöra om han eller hon ska komplettera sin ansökan med de dokument som behövs för en prövning av ärendet. Det innebär således att individen lämnar samma uppgifter som . Beräkningen baserad på e-inkomst kräver små resurser. Den huvudsakliga administrativa hantering som krävs är att ta fram förvalsuppgiften från . I de fall arbetslöshetskassan även måste pröva ärendet manuellt görs det på samma sätt, och med samma resursåtgång, som . Eftersom inkomstunderlaget för den förenklade beräkningen är känt kommer det att vara enkelt för den sökande att se om e-inkomstberäkningen ger en rimligt rättvisande bild av inkomsterna eller inte. Om det fattas inkomster i underlaget eller om vissa inkomster är mycket låga kan en beräkning ge en bättre ersättning då det i en beräkning går att fånga upp inkomster som inte syns i e-inkomstunderlaget. I de fall det finns uppgifter för alla månader är det också uppenbart att ersättningen inte skulle blivit högre med manuellt insamlade uppgifter. Det finns naturligtvis gränsfall. I dessa fall kan det bli dubbla prövningar. Den prövningen kräver dock att personen själv skaffar fram arbetsgivarintyg. Det kan i många fall vara besvärligt om exempelvis arbetet ligger långt tillbaka i tiden, eller om det företag som den sökande arbetat i gått i konkurs eller avvecklats. Det är därför inte sannolikt att den sökande begär prövning enbart för att vara på den säkra sidan. Dessutom kommer den förenklade beräkningen att kunna leda till en snabbare utbetalning av ersättningen. Dessa skäl talar för att den förenklade maskinella beräkningen kommer användas om det inte är uppen- bart att den prövningen ger en väsentligt högre ersätt- ning. En annan konsekvens för arbetslöshetskassorna rör handlägg- ningstiden.