sou · H3B37 · 2015-09-15 00:00:00 — Skolinspektionen bygger prognosen på antalet elever inom grund- och gymnasieskolan och antalet ansökningar som Skolinspektionen tidigare fått vid motsvarande antal elever. Utredningens uppskattning är att antalet ansökningar kommer att variera något mellan åren men bedöms för i genomsnitt ligga på den nivå som beräknats . Förslagen bedöms inte leda till omfattande förändringar i antalet ansökningar om godkännande. Utredningen bedömer dock att en avgiftsfinan- siering kan komma att minska antalet ansökningar om godkän- nande som görs och som sedan inte utnyttjas. gjorde i sitt betänkande Friskolorna i sam- hället (SOU 2013:56 s. 322) bedömningen att det inte skulle krävas något resurstillskott för den lämplighetsprövning som kommittén föreslog. Skolinspektionen har till utredningen anfört att myndigheten besitter den kompetens som behövs för att kunna pröva sökandens ekonomiska förutsättningar eftersom det vid myndigheten tillbaka finns en enhet för ekonomisk granskning. I enhetens ansvar ingår bl.a. att analysera huvudmäns ekonomiska stabilitet. Utredningen gör bedömningen att Skolin- spektionen också har den kompetens som krävs för att genomföra en prövning av om sökanden har tillräcklig insikt, erfarenhet och i övrigt är lämplig för att bedriva skolverksamhet. Utredningen anser att Skolinspektionen inte behöver resurstill- skott för att stärka kompetensen inom myndigheten med anled- ning av utredningens förslag. Det är dock rimligt att anta att de nya kraven kan innebära en kostnadsökning för Skolinspektionen, bl.a. då arbetstiden per ansökningsärende kommer att öka. Skolinspek- tionen har till utredningen uppgett att den genomsnittliga kost- 1 Skolinspektionens rapport om att starta eller utöka fristående skola inför /16 (dnr 2014:2005), s. 2. naden för ett tillståndsärende uppgick till , att timkostnaden i ett tillståndsärende var (inkl. OH-kostnader) och att arbetstiden per tillståndsärende i snitt var . Skolinspektionen har vidare uppgett att den ökade tidsåtgången för en ny arbetsuppgift i den omfattning utredningen föreslår i genomsnitt kan beräknas per ärende. I det ingår den arbetstid som tillkommer i form av uppdaterade bedömningsgrunder och beslutsskrivningar. Därtill ingår även tid för kvalitetssäkring, tillkommande administration, beslutsbered- ning, uppföljning och hantering av överprövning i domstol. Det tillkommer även vissa engångskostnader kopplade till uppdatering av it-system o.dyl. Utifrån de uppgifter som Skolinspektionen lämnat beräknas den genomsnittliga kostnaden per ansökan öka med och, utifrån ett antagande om att antalet ansökningar i genomsnitt kom- mer att ligga på samma nivå som är uppskattat , beräknas därmed kostnaden för Skolinspektionens prövning av godkännan- den totalt öka med med anledning av utredningens förslag. Utredningen bedömer dock att kostnaden kommer att bli lägre än så, dels eftersom uppskattningen inkluderar ansökningar om utökade tillstånd, dels eftersom det inte är ovanligt att en sökande inkommer med flera ansökningar. En prövning av sökandens erfarenhet, insikt och lämplighet kommer därför inte att behöva göras i varje ärende. Sannolikt kommer även ansökningar i vissa fall att avslås innan det blir aktuellt att pröva exempelvis sökandens lämplighet eller ekonomiska förutsättningar. Utred- ningen bedömer också att prövningen blir mindre resurs- krävande i takt med att rutiner och praxis utvecklas. Den tillkom- mande kostnaden beräknas därför till högst . Utredningen anser att Skolinspektionen bör få ett resurstillskott som täcker denna merkostnad. Eftersom utredningen föreslår att prövningen av godkännande ska få beläggas med en avgift som tillfaller staten och som täcker de totala kostnaderna för hela prövningen så kommer utredningens förslag sannolikt att resultera i att staten får ökade intäkter. Utred- ningen föreslår att resurstillskottet till Skolinspektionens godkän- nandeprövning om finansieras genom de avgifts- intäkter som staten får. Den totala summan av intäkterna för Skolinspektionens prövning är beroende av antalet ansökningar och vilken nivå på avgifterna som fastställs. Utredningen uppskattar att intäkterna för staten kan komma att uppgå till , givet 395 ansökningar och att avgiften sätts utifrån principen om full kostnadstäckning. Den uppskattade summan består av kostnaden för prövning av godkännanden (8,)och av den kostnad som beräknas tillkomma på grund av utredningens förslag (). Konsekvenser för Skolinspektionens tillsyn Utredningens förslag om att kraven på tillräcklig insikt, erfarenhet och lämplighet samt ekonomiska förutsättningar att bedriva verk- samheten långsiktigt ska kvarstå även efter det att godkännande meddelats innebär ett utökat tillsynsuppdrag för Skolinspektionen. När det gäller tillsynen av att kraven följs kan det argumenteras för att Skolinspektionen, inom ramen för sin tillsyn, har möjlighet att göra omprioriteringar och att utredningens förslag inte genererar några ytterligare kostnader. Utredningen anser dock att förslagen innebär att Skolinspektionen i sin tillsyn åläggs nya uppgifter och att förslagen medför en ambitionshöjning som förutsätter ett visst resurstillskott. Skolinspektionen har till utredningen uppgett att en stor del av det arbete som den föreslagna regleringen skulle innebära ryms inom de resurser som läggs ner på bedömningen av huvudmännens ekonomiska situation inom den regelbundna tillsynen , men att det finns delar i förslaget som medför en högre resursåtgång i tillsynen. Skolinspektionen beräknar att arbetstiden ökar per skolenhet med anledning av utredningens förslag. Timkostnaden uppgår enligt Skolinspektionen till 1 235 kro- nor i tillsynen, vilket skulle innebära en ökad kostnad för myndig- heten om per tillsynsärende. planerar Skolinspektionen tillsyn av cirka 460 fristående skolor vilket skulle innebära en sammanlagd kostnadsökning om cirka 2 272 000 kro- nor givet att antalet fristående skolor som tillsynas förblir detsamma. Utredningen anser att Skolinspektionens resurser bör öka något för att hantera de nya kraven i tillsynen. Utredningen bedömer dock att den sammanlagda kostnadsökningen kommer att bli lägre än den som beräknas ovan, bl.a. eftersom huvudmannens insikt, erfarenhet och lämplighet inte behöver ingå som en del i tillsynen av varje fristående skolenhet då många skolenheter drivs av samma huvudman. Vissa huvudmän kan också ha godkänts eller ha prövats efter en anmälan om ändring i personkretsen. I takt med att rutiner och praxis utvecklas kommer tillsynen av de nya kraven bli mindre resurskrävande. Den tillkommande kostnaden beräknas därför till . Även om utredningens förslag innebär ökade kostnader för Skolinspektionens tillsyn så täcks de med god marginal av de intäkter till staten som en avgifts- finansiering av Skolinspektionens godkännandeprövning kommer att leda till. Utredningen föreslår att resurstillskottet om finansieras med avgiftsintäkterna. När förändringar i personkretsen anmäls ska Skolinspektionen, inom ramen för sin tillsynsverksamhet, göra en prövning av den eller de fysiska eller juridiska personer som tillkommer. Hur denna prövning ska gå till och vad den innebär redovisas i avsnitt 11.6. För att kunna bedöma vilka konsekvenser anmälningsskyldigheten får för Skolinspektionens tillsyn är det nödvändigt att göra en uppskattning av hur många anmälningar om förändringar i person- kretsen som kan beräknas inkomma till Skolinspektionen. gör i sitt betänkande Friskolorna i samhället (SOU 2013:56 s. 321) bedömningen att det inte är orimligt att anta att förändringar i ägande respektive ledning är aktuellt för var tredje huvudman . Det skulle i så fall röra sig om cirka 300 anmälningar . Utredningen bedömer att majoriten av sådana anmälningar inte kommer att kräva någon mer omfattande arbetsinsats per ärende. Utifrån de uppgifter som Skolinspektionen lämnat upp- skattar utredningen att den genomsnittliga arbetstiden per anmälan kommer att uppgå . Om antalet anmälningar uppskattningsvis uppgår till 300 så innebär det en tillkommande kostnad om givet den timkostnad om som Skolinspektionen redovisat. Utredningen anser att Skolinspektionen bör tillföras resurser motsvarande denna kostnad. Eftersom utredningen föreslår att Skolinspektionen ska få ta ut en avgift som tillfaller staten och som täcker kostnaden för att hantera anmälningarna så kan utredningens förslag resultera i att staten kommer att få intäkter som motsvarar denna kostnad. föreslår att tillskottet av resurser för Skolinspektionens hantering av anmälningar finansieras genom de avgiftsintäkter som staten får. 13.2.2Inspektionen för vård och omsorg Behov av förstärkt kompetens inom Flera av utredningens förslag ställer krav på ekonomisk kompetens vid tillståndsprövningen och i tillsynen. har till utredningen anfört att myndigheten inte besitter den kompetens som krävs för att kunna göra ekonomiska analyser och bedömningar av det slag som utredningens förslag medför. Utredningen anser att bör ges möjlighet att förstärka den ekonomiska kompetensen för att kunna möta utredningens förslag. Utredningen anser att i övrigt besitter den kompetens som krävs för att göra de bedöm- ningar som utredningens förslag förutsätter. I budgetpropositionen , utgiftsområde 16 (prop. 2013/14:1) tillfördes Skolinspektionen för att stärka den ekonomiska kompetensen inom myndigheten och rege- ringen föreslog därefter för att ge Skolinspektionen bättre möjlighet att granska såväl de fristående skolornas som ägarbolagens ekonomi. Utredningen anser att bör få ett liknande resurstillskott. Eftersom IVO:s ansvarsområde är mer omfattande än Skolinspektionens beräknar utredningen att den tillkommande kostnaden för detta kommer att uppgå till , och därefter till . Även om utredningens förslag innebär ökade kostnader för att stärka den ekonomiska kompetensen så täcks de med god marginal av de intäkter till staten som en avgiftsfinansiering av IVO:s tillståndsprövning kommer att leda till. Utredningen anser att resurstillskottet till ska finansieras med de avgiftsintäkter som staten får. Konsekvenser för IVO:s tillståndsprövning För att kunna beräkna de ekonomiska konsekvenserna av utred- ningens förslag om att införa tillståndsplikt för verksamhet med hemtjänst krävs en uppskattning av antalet ansökningar om till- stånd som kan inkomma. har till utredningen uppgett att myndigheten uppskattar att antalet ansökningar kommer att uppgå till 1 104 det år då tillståndsplikten föreslås träda i kraft och att antalet kommer uppgå till 350 följande år. Utredningen har inte funnit skäl att ifrågasätta uppskattningen, men vill betona att den är förenad med stor osäkerhet eftersom det inte finns någon natio- nell statistik över antalet utförare av hemtjänst. har till utredningen uppgett att den genomsnittliga kostna- den för ett tillståndsärende utifrån nuvarande lagstiftning beräknas uppgå till det år då utredningens förslag träder i kraft baserad på en timkostnad om (inkl. OH-kostna- der). gör samma bedömning som Skolinspektionen och upp- skattar att handläggningstiden kommer att öka med per ansökan med anledning av utredningens förslag om krav på insikt, erfarenhet, lämplighet samt ekonomiska förutsätt- ningar för en långsiktig verksamhet. Givet de uppgifter om kost- nader som lämnat skulle det innebär en total kostnadsökning om med anledning av utredningens förslag om att införa tillståndsplikt för verksamhet med hemtjänst. Utifrån IVO:s uppskattning att antalet ansök- ningar kommer att uppgå till 350 stycken följande år skulle kost- nadsökningen år 2 och framåt uppgå till . Utredningen bedömer att den sammanlagda kostnadsökningen kommer att bli lägre. Uppgiften om den genomsnittliga kostnaden för tillståndsprövning som lämnat till utredningen avser till- ståndsprövning av bl.a. särskilda boenden och hem för vård eller boende. Tillståndsprövningen av sådana verksamheter får som huvudregel anses vara mer tidskrävande än den prövning som kom- mer bli aktuell för verksamhet med hemtjänst, eftersom den bl.a. förutsätter kontroll av lokaler. Den tillkommande kostnaden för att införa tillståndsplikt för hemtjänst skulle därför kunna beräknas till år 1 och till för de år som följer därefter. Utredningen anser att bör få ett resurs- tillskott som motsvarar den uppskattade merkostnaden. Eftersom utredningen föreslår att tillståndsprövningen av utförare av hem- tjänst ska få beläggas med en avgift som täcker de totala kostna- derna för prövningen så kan utredningens förslag resultera i att staten får intäkter som motsvarar den uppskattade merkost- naden. Utredningen föreslår att resurstillskottet till finan- sieras med de intäkter som staten får genom att tillståndspröv- ningen beläggs med en avgift. undantas utförare av verksamhet med vissa särskilda boende- former, hem för heldygnsvård samt hem eller öppen verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet från tillståndsplikt om kommunen genom avtal har överlämnat verksamheten till den enskilde att utföra (s.k. entreprenadverksamhet). Utredningen föreslår att undantaget ska tas bort och att tillståndsplikt ska gälla oavsett hur kommunen valt att organisera sin upphandling. Utredningen bedömer att utredningens förslag kommer att öka antalet ansökningar som har att tillståndspröva. För att kunna beräkna de ekonomiska konsekvenserna krävs en uppskattning av antalet ansökningar som kan förväntas inkomma med anledning av att undantaget tas bort. har till utredningen uppgett att anta- let ansökningar kan uppskattas till 127 stycken. Utredningen ser inte skäl att ifrågasätta denna uppskattning, bl.a. eftersom rela- tivt många utförare har tillstånd (se avsnitt 10.2), men vill betona att uppskattningen är förenad med stor osäkerhet eftersom det saknas tillförlitlig statistik över antalet utförare av s.k. entreprenadverksamhet. Utifrån de uppgifter om kostnader som lämnat och som redovisas i föregående delavsnitt skulle det innebär en kostnads- ökning om . Utredningen bedömer att den sammanlagda kostnadsökningen kommer att bli lägre. Upp- skattningen av antalet ansökningar utgår från en beräkning av hur många entreprenadverksamheter som bedrivs varför det årliga antalet tillkommande verksamheter kan förväntas bli färre. Pröv- ningen av en sökandens lämplighet m.m. och ekonomiska förut- sättningar att bedriva en långsiktig verksamhet kommer även att bli mindre resurskrävande i takt med att praxis och rutiner utvecklas. Den tillkommande kostnaden beräknas därför första året till och därefter till . Utred- ningen anser att bör få ett resurstillskott som motsvarar denna merkostnad. Genom att utredningen föreslår att tillstånds- prövningen ska få beläggas med en avgift som täcker de totala kostnaderna för prövningen och att avgiften ska tillfalla staten, så kan utredningens förslag resultera i intäkter för staten som, , motsvarar den beräknade merkostnaden. Utredningen föreslår att resurstillskottet till finansieras genom dessa intäkter. Konsekvenser för redan tillståndspliktig verksamhet Utredningens förslag om krav på tillräcklig insikt, erfarenhet och lämplighet samt ekonomiska förutsättningar att bedriva verksam- heten långsiktigt för att beviljas tillstånd, får konsekvenser för sådan verksamhet som är tillståndspliktig enligt SoL och LSS. För att kunna bedöma konsekvenserna av utredningens förslag krävs en uppskattning av antalet ansökningar som kan för- väntas inkomma. Utredningen vill betona att en sådan uppskatt- ning är förenad med stor osäkerhet. har till utredningen uppgett att myndigheten tog emot 1 025 respektive 1 220 ansökningar om tillstånd enligt SoL och LSS. Ansökningarna gällde både nya tillstånd och ändringar i befintliga tillstånd. Enligt uppgick det sammanlagda antalet ansökningar 2013 till 1 790 stycken. Utredningen uppskattar att antalet ansökningar kommer att uppgå till i genomsnitt cirka 2 200 . Sedan bildades är trenden tydlig att antalet ansökningar kontinuerligt ökar. Som beskrivits tidigare bedömer utredningen att de förslag som lämnas i betänkandet inte kommer att leda till omfattande förändringar i antalet ansökningar om till- stånd vad gäller redan tillståndspliktig verksamhet. Utredningen bedömer dock att en avgiftsfinansiering kan komma att minska antalet ansökningar om tillstånd som görs och som sedan inte utnyttjas. Utifrån de uppgifter som lämnat om kostnader och som redovisas i tidigare delavsnitt beräknas förslaget medföra en kost- Utredningen bedömer dock att kostnadsökningen kommer att bli lägre eftersom upps- kattningen av antalet ansökningar inkluderar ansökningar om nya tillstånd såväl som förändringar i befintliga tillstånd, vilket innebär att samtliga ansökningar inte kommer medföra en prövning av om sökanden har tillräcklig insikt, erfarenhet och lämplighet samt ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten långsiktigt. Dessutom sker en lämplighetsprövning av de som ansöker om att bedriva verksamhet enligt LSS. Den tillkommande kostnaden beräknas därför till . Utred- ningen anser att bör få ett resurstillskott som motsvarar denna merkostnad. Utredningen föreslår att resurstillskottet till ska finan- sieras med de intäkter som staten får genom att tillståndspröv- ningen beläggs med en avgift. Den totala summan av intäkterna för är beroende av antalet ansökningar och vilken nivå på avgifterna som fastställs. Utredningen uppskattar att intäkterna kan komma att uppgå till givet att antalet ansökningar kommer att uppgå till 2 200 och att avgiften sätts utifrån principen om full kostnadstäckning. Beloppet består av kostnaden för prövning så som den är utformad () och av kostnaden som tillkommer på grund av utredningens förslag (5,). Konsekvenser för IVO:s tillsyn Utredningen föreslår att kraven på insikt, erfarenhet, lämplighet samt ekonomiska förutsättningar för långsiktighet ska kvarstå även efter det att ett tillstånd beviljats. Förslaget innebär att i sin tillsyn ska följa upp kraven vilket ger ett utökat tillsynsupp- drag som kan komma att medföra kostnadsökningar. När det gäller tillsynen skulle det kunna argumenteras för att , inom ramen för sitt tillsynsuppdrag, har möjlighet att göra omprioriteringar och att utredningens förslag inte genererar några ytterligare kostnader. Utredningen anser dock att förslagen innebär att i sin tillsyn åläggs nya uppgifter och att förslagen handlar om en ambitionshöjning som förutsätter ett resurstillskott. I sam- manhanget vill utredningen även framhålla att IVO:s tillsyn i mycket större utsträckning än Skolinspektionens och kommun- ernas är författningsreglerad vilket innebär att utrymmet för omprioriteringar är mer begränsat. Utredningen har från efterfrågat information om kost- nader för och omfattningen av IVO:s tillsyn för att kunna beräkna de ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag. har till utredningen uppgett att myndigheten beräknar att tillse av de tillståndspliktiga verksamheterna och då, för- utsatt att utredningens förslag genomförs, följa upp kraven på tillräcklig insikt, erfarenhet och lämplighet samt ekonomiska förut- sättningar för att bedriva en långsiktig verksamhet. Den ökade arbetstiden per ärende beräknar och uppger att timkostnad uppgår till . Utredningen uppskattar att antalet verksamheter med tillstånd kommer att uppgå till cirka 4 600 efter det att utredningens förslag trätt i kraft. Uppskattningen är gjord utifrån det antal verksam- heter som hade tillstånd enligt SoL och LSS (dvs. 3 373), se avsnitt 5.3.2, samt det uppskattade antalet utförare av hemtjänst och entreprenadverksamhet, se ovan. Utifrån denna uppskattning skulle det röra sig om totalt cirka 920 tillsynsobjekt . Det skulle innebära en sammanlagd kostnadsökning om 3 128 000 kro- nor för IVO:s tillsyn, givet att antalet tillsynsobjekt förblir detsamma. Utredningen anser att IVO:s resurser bör öka något för att hantera de nya kraven i tillsynen. Utredningen bedömer dock att den sammanlagda kostnadsökningen kommer att bli lägre än den som beräknas ovan, bl.a. eftersom vissa privata utförare kan ha beviljats tillstånd eller ha prövats efter en anmälan om ändringar i personkretsen. I takt med att rutiner och praxis utveck- las kommer tillsynen av de nya kraven bli mindre resurskrävande. Den tillkommande kostnaden beräknas därför till 1,6 mil- joner kronor . Även om utredningens förslag innebär ökade kostnader för IVO:s tillsyn så täcks de med god marginal av de intäkter till staten som en avgiftsfinansiering av IVO:s tillstånds- prövning kommer att leda till. Utredningen föreslår att resurstill- skottet till ska finansieras med intäkterna från tillståndspröv- ningen. När förändringar i personkretsen anmäls ska , inom ramen för sin tillsynsverksamhet, göra en prövning av den eller de fysiska eller juridiska personer som tillkommer. uppskatta hur många anmälningar om förändringar i personkretsen som kan beräknas inkomma till . Som beskrivs i avsnitt 13.2.1 utgår utredningen från att det är rimligt att anta att förändringar är aktuella för var tredje utförare . Utredningen uppskattar att antalet utförare som omfattas av anmälningsplikten kommer att uppgå till cirka 4 600, se ovan. Utifrån denna uppskatt- ning skulle det röra sig om totalt cirka 1 500 anmälningar . Som redovisats tidigare så bedömer utredningen att en majoritet av anmälningarna inte kommer att kräva någon mer omfattande arbetsinsats per ärende. Utifrån de uppgifter som lämnat uppskattar utredningen att den genomsnittliga arbetstiden per anmälan kommer att uppgå . Om antalet anmälningar uppskattningsvis uppgår till 1 500 innebär det en tillkommande kostnad om , givet en timkostnad om . Utredningen anser att bör få ett resurstillskott som motsvarar den uppskattade merkostnaden. Eftersom utredningen föreslår att ska få ta ut en avgift som täcker kostnaden för att hantera anmälningarna så kan utred- ningens förslag resultera i att staten, , får intäkter som mot- svarar den uppskattade merkostnaden. Utredningen föreslår att resurstillskottet till finansieras genom de avgiftsintäkter som staten får för hanteringen av anmälningarna. Eftersom utredningen bedömer att , Skolinspektionen och kommunerna bör få rätt att göra utdrag från belastningsregistret, både i samband med tillståndsprövning och i sin tillsyn, medför förslagen en viss kostnadsökning för . Utred- ningen om registerutdrag i arbetslivet uppger i sitt betänkande (Registerutdrag i arbetslivet [SOU 2014:48] s. 146) att kostnaden för normala handläggning är per utdrag. I den beräkningen ingår hantering, telefonsupport, pap- per, porto m.m. Utredningen har försökt att uppskatta hur många utdrag försla- gen i betänkandet kan komma att resultera och vilken kost- nadsökning det skulle medföra för . tionen har till utredningen uppgett att en prövning av ansökan om godkännande uppskattningsvis kommer att omfatta fyra fysiska personer per ansökan. Utredningen har inte funnit skäl att ifråga- sätta denna uppskattning och utgår från att samma antal utdrag kommer att vara aktuellt per ansökan till kommunerna och till . Givet bedömningen av antalet ansökningar om tillstånd och godkännande som redovisats i tidigare avsnitt skulle det totala antalet tillkommande utdrag ur belastningsregistret kunna beräknas till cirka 7 100 stycken vilket skulle medföra en kostnads- ökning om för Rikspolisstyrelsen.2 Till detta kommer utdrag som Skolinspektionen, och kommunerna kom- mer att begära ut med anledning av anmälningar om förändringar i personkretsen och i sin tillsyn i övrigt. Det är svårt att med någon säkerhet beräkna det antalet eftersom det är beroende av hur respektive myndighet väljer att organisera sin tillsyn. Utredningen uppskattar att antalet utdrag i vart fall inte kommer att överstiga det antal som kommer att begäras ut inom ramen för tillstånds- och godkännande prövningen. Sammantaget bedömer utredningen att den kostnadsökning som kan bli aktuell för ryms inom myndighetens befintliga anslag.