sou · H3B387 · 2015-10-09 00:00:00 — Åter- betalningsförfarandet innebär att staten får in energiskatten på el med normalskattesatsen och återbetalar skillnaden ner till den lägre skattenivån först i samband med återbetalningsförfarandet. För större elförbrukare sker återbetalning kvartalsvis medan övriga får ansöka om återbetalning årsvis. Den ändrade uppbörden innebär att statens upplåningsbehov minskar, vilket bedöms leda till att statens ränte- kostnader minskar med . Utredningens förslag innebär vidare att återbetalning görs av den del av skatten som överstiger . Utredningens bedömning, baserad på SCB:s statistik och diskussioner med Skatte- verket, är att det finns upp till 70 000 företag som kan komma i fråga för återbetalning. Det är de som i nuvarande system har 0,5- öresskatten. Av dem är det 38 000–56 000 som kommer över grän- sen för att kunna begära återbetalning. Utredningens bedömning är att 47 000 företag kommer att ansöka om återbetalning. Det inne- bär att 23 000 företag inte har tillräckligt hög elförbrukning för att komma över gränsen, för rätt till återbetalning. Deras elförbruk- ning kommer att debiteras den högre normalskattesatsen. Det innebär ökade skatteintäkter, eftersom dessa företag i nuvarande system har 0,5-öresskatten.1 De offentligfinansiella effekterna visas i Tabell 19.1. Med gränsen för återbetalning satt till 1 Utifrån utredningens statistik bedöms dessa företags genomsnittliga elförbrukning vara 20 000 kWh. Denna siffra har använts i beräkningarna. ökar skatteintäkterna efter indirekta effekter med . Det finns en viss osäkerhet om hur många företag som kommer att ansöka om återbetalning. Om antalet företag som ansöker om återbetalning i stället blir 38 000, minskar skatteintäkterna från 566 miljoner till . Om antalet företag blir 58 000 ökar intäkterna från 566 miljoner till efter indirekta effekter. Om gränsen för återbetalning i stället sätts till kommer fler företag att få rätt till återbetalning. Utredningens bedömning är att 48 000–65 000 företag då får rätt till återbetalning De offentligfinansiella intäkterna blir med den lägre gränsen 310– . Sammanfattningsvis innebär utredningens förslag att det inte finns några offentligfinansiella finansieringsbehov. Förslaget är i stället överfinansierat och innebär att flera slutförbrukare får betala mer i energiskatt på el än i nuvarande system. Ett sätt att använda det offentligfinansiella överskottet är att kom- pensera kundgrupper som fått högre skatt. Till exempel medger överskottet en sänkning av normalskattenivån för alla elanvändare. Överskottet kan också användas till att kompensera offentlig sektor, i de kommuner i norra som påverkas, för de ökade kostnaderna. Exempelvis genom ökade statsbidrag. Utredningens bedömning är att om överskottet används till att sänka normal- skattenivån, skulle den kunna sänkas med per kWh. Om offentlig sektor ska kompenseras, kan normalskattenivån sänkas med per kWh. 19.3Effekter för kommuner och landsting Genom slopandet av Norrlandsskattesatsen kommer kommuner och landsting som med nuvarande modell får del av denna nedsätt- ning att få högre energiskatt på el. Hur varje kommun och lands- ting påverkas beror på deras respektive elförbrukning. Utredningens datamaterial medger dock inte att effekterna av förändringen delas upp mellan de påverkade kommunerna och landstingen. I rappor- ten Beräkningskonventioner 2015 används en fördelningsnyckel som säger att offentlig sektors andel av elförbrukningen är 12 pro- Förslaget skulle därmed innebära ökade kostnader för de berörda kommunerna och landstingen med . Utredningens förslag till EU-anpassningar innebär att kommer att få tillkommande arbetsuppgifter. Det kommer att medföra dels initiala engångskostnader, dels löpande kostnader. De initiala engångskostnaderna är främst hänförliga till system- utveckling men även till framtagande av nya blanketter och till information. Verket har efter utredningens förfrågan beräknat de initiala engångskostnaderna till . De ökade löpande kostnaderna till följd av utredningens förslag är främst personalkostnader för hanteringen av ansökningar om återbetalning, men även ökade kostnader för systemförvaltning. Kostnaderna uppskattas till respektive 1,3 mil- joner kronor . Nya återbetalningsblanketter (pappersblankett respektive e-blankett) behöver tas fram. Blanketterna ska innehålla olika rutor för att inhämta uppgifter om tillverkningsprocessen i industriell verksam- het, datorhall och . Även deklarationsblanketten för energi- skatt på el behöver omarbetas. Enligt GBER får stöd inte lämnas till en otillåten stödmottagare. Återbetalningsblanketterna och deklarationsblanketten behöver därför innehålla en ruta där sökanden intygar att denne inte är en otillåten stödmottagare. Enligt GBER ska vissa uppgifter (NACE-kod, NUTS-område och storlek på företaget) lämnas till kommissionen avseende företag som beviljas stöd med mer än . Eftersom ska kräva in dessa uppgifter, behöver ytterligare infor- mation inhämtas via blanketterna vilket innebär att blanketterna behöver innehålla ytterligare rutor. En blankett för ansökan om god- kännande av frivillig skattskyldig behöver också tas fram. Även in- formation på webbplats etc. behöver tas fram. Kostnaden för systemutveckling bedöms preliminärt uppgå till . Vad gäller övriga åtgärder bedömer Skatte- verket kostnaden för dessa till sammanlagt . Utredningens förslag innebär att övergångsvis kom- mer att besluta om godkännande av frivilligt skattskyldiga av cirka 200–300 aktörer. Kostnaden för detta beräknas till cirka 0,5 miljo- ner kronor. Utredningens förslag innebär att övergångsvis kom- mer att besluta om ett stort antal medgivanden om kvartalsvis åter- betalning. Ett beslut om medgivande bedöms kosta per beslut. Baserat på tillgänglig statistik bedöms att cirka 12 000 före- tag kan ansöka om kvartalsvis återbetalning. Den totala kostnaden bedöms därför bli . har på förfrågan av utredningen uppskattat de ökade löpande kostnaderna. Bedömningarna är baserade på utredningens uppskattningar av hur många företag som kan komma att beröras av utredningens förslag. Om gränsen för återbetalning sätts till beräknas antalet berörda företag till 38 000– 56 000. uppskattning är att verket behöver cirka 10 års- arbetskrafter för hantering, systematisering och kontroll av ansök- ningar. Personalkostnaden blir, givet dessa förutsättningar, . Sätts gränsen för återbetalning lägre kommer antalet ansök- ningar om återbetalning att öka, vilket påverkar kost- nader för hantering, systematisering och kontroll av ansökningar. Om gränsen sätts till bedömer utredningen att ytter- ligare cirka 10 000 företag kan komma att ansöka om återbetalning. uppskattning är att de i så fall behöver avsätta ytter- ligare 3–4 årsarbetskrafter. bedömning är vidare att dessa 10 000 företag i relativt stor utsträckning torde utgöras av mindre företag, där en hel del avgränsningsproblem kan förutses. bedömer att deras tillkommande kostnader om grän- sen för återbetalning sätts till blir ytterligare cirka Det innebär att löpande kostnader totalt skulle öka med om gränsen för återbetalning sätts till . Kostnaden för årlig förvaltning av systemen uppskattas till . 19.5Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna Genom utredningens förslag om datorhallar tillkommer materiell lagstiftning som kan medföra gränsdragningsfrågor som i sin tur kan leda till mål hos de allmänna förvaltningsdomstolarna. Baserat på den objektiva effektgräns som har uppställts, kan ett hundratal företag komma att beröras av de nya reglerna. Det bör endast i ett fåtal fall vara tveksamt om ett företag ska tillhöra dem som kan få en nedsatt skatt. Utredningen bedömer därför att förslaget inte kommer att medföra någon nämnvärt ökad arbetsbelastning hos de allmänna förvaltningsdomstolarna. Genom utredningens förslag om EU-anpassningar införs en möjlighet att under vissa förutsättningar bli frivilligt skattskyldig eller att få kvartalsvis återbetalning av energiskatten på el. Dessa möjligheter knyter båda an till elförbrukningen. Förslagen bör inte leda till någon nämnvärt ökad arbetsbörda för de allmänna förvalt- ningsdomstolarna. Genom förslaget kommer 38 000–56 000 företag att ansöka om återbetalning. Vissa av dessa kommer att ansöka kvartalsvis vilket innebär att kommer att fatta tiotusentals be- slut om återbetalning. I de fall nekar sökanden åter- betalning föreligger ett överklagbart beslut. Det är behäftat med stor osäkerhet att försöka bedöma hur många överklaganden som kommer att göras. En jämförelse kan emellertid göras med hur många överklaganden som görs beträffande jordbrukets återbetal- ningar. Baserat på de ringa antal mål som utredningen kunnat identi- fiera är slutsatsen att de är få. Det innebär att om parallellen dras till utredningens förslag torde antalet överklaganden bli relativt få. Med förslaget finns alltså en risk för ökad arbetsbörda för förvalt- ningsdomstolarna, men utredningens bedömning är att antalet till- kommande mål blir begränsade. Energiskatten på el har traditionellt ansetts vara en fiskal skatt, men betraktas skatten som ett styrmedel för att uppnå målen för en effektivare energianvändning, eftersom den är resurs- styrande genom att vara prispåverkande. Enligt artikel 7.1 i Energi- effektiviseringsdirektivet2, ska medlemsstaterna senast den 31 decem- ber 2020 ha uppnått en viss ackumulerad energibesparing i slut- användarledet. Energiskatt på el är ett av de styrmedel som nämns i handlingsplan för att genomföra direktivets artikel 7.3 De energibesparingar som kan tillgodoräknas är besparingar som upp- kommer till följd av den prisskillnad som uppstår i de fall svenska skattenivåer är högre än EU:s minimiskattenivåer för energiskatt respektive mervärdesskatt. Något förenklat beräknas energibespa- ringen genom att prisskillnaden multipliceras med priselasticiteten och energianvändningen. Mot denna bakgrund och i enlighet med vad som anges i utred- ningsdirektiven har utredningen analyserat förslagets påverkan på elanvändningen och dess potentiella påverkan i förhållande till energi- effektiviseringsdirektivet. Det är dock de direkta effekterna av skatteförändringen som beaktas. Utredningen har inte genomfört någon allmän jämviktsmodellering av modellernas påverkan. Detta innebär att utredningen inte har kvantifierat de dynamiska och indirekta effekterna av förändringar av energiskatten på el, som även innehåller effekter från substitution mellan el och andra energi- källor. Utredningens förslag innebär att vissa datorhallar kommer att få lägre energiskatt på el, att hushåll och företag i vissa kommuner i norra får en högre skattesats och att vissa företag som an- söker om återbetalning får en högre genomsnittlig energiskatt på el. Enkelt uttryck kan sägas att en ökad energiskatt på el gör det dyrare att konsumera el och att elanvändningen därför minskar. För en minskning av energiskatten på el gäller det omvända. Det innebär att en ökad energiskatt på el ger en ökad energieffektivi- sering och en lägre energiskatt ger en minskad energieffektivi- 2Europaparlamentets och rådets direktiv /27/EU av om energi- effektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG. 3Se skrivelse i ärende dnr N/2013/5035/E. Utifrån detta resonemang är således de direkta konsekven- serna av utredningens förslag beroende av om elanvändningen ökar eller minskar genom förslagen. Utredningens beräkningar visar att en större del av elkonsum- tion påverkas av en högre genomsnittlig energiskatt på el än den som påverkas av en lägre skatt (oaktat dynamiska effekter). Utred- ningens bedömning är att de datorhallar som påverkas får minskade kostnader med medan de el- användare som får högre genomsnittlig skatt får ökade kostnader med . Det innebär att förslaget utifrån genomförandeplan av artikel 7 i Energieffektiviserings- direktivet kan förväntas bidra till elbesparing i slutanvändarledet. Utredningen gör inga bedömningar av substitutionseffekter och huruvida en genomsnittligt högre energiskatt på el kommer att öka användningen av andra energibärare. Det innebär att utredningen inte har analyserat de sammantagna effekterna på energieffektivi- seringen i . 19.7Konsekvenser för företag och enskilda 19.7.1Företag med 0,5-öresskatten Företag som har rätt till en lägre skatt än normalskatte- satsen kommer med förslaget till EU-anpassningar att få ökade administrativa kostnader. De kommer antingen själva att behöva göra avdrag för energiskatten på elen eller söka återbetalning av skatten (se avsnitt 16). En del av de berörda företagen kan komma att utnyttja möjlig- heten att bli frivilligt skatteskyldiga, för att inte vara hänvisade till att ansöka om återbetalning utan i stället ha möjligheten att få skattenedsättningen genom avdrag. Detta leder till ökade admini- strativa kostnader för företagen i fråga. Utredningen bedömer att 200–300 företag kommer att bli frivilligt skattskyldiga (se av- snitt 16). Utifrån diskussioner med företag som hanterar sin egen skattskyldighet, är det utredningens bedömning att dessa lägger 40–och organisationsnummer på uppgiften. Det är utredningens bedömning att denna tidsåtgång är rimlig även för de tillkommande företag som väljer att bli frivilligt Den administrativa kostnaden för dessa företag be- döms öka med 2,1–4,. I utredningens förslag till EU-anpassningar föreslås att den nedre gränsen för när återbetalning kan erhållas ska vara . Med den gränsen bedömer utredningen att 38 000–56 000 företag kan ansöka om återbetalning. Även skattenedsättningen för den s.k. landströmmen övergår genom förslaget till att hanteras genom återbetalning. Företagen måste då räkna ihop den elanvänd- ning som ger rätt till skattenedsättning och fylla i den blankett som krävs för återbetalning. Beroende på företagets elanvändning görs detta en gång eller en gång per kvartal (se avsnitt 16). Beräk- nad tidsåtgång för att administrera ansökningar är per ansökningstillfälle. Bedömningen görs mot bakgrund av att före- tagen bör ha kännedom om hur stor andel av elförbruk- ningen som används på ett sätt som ger rätt till lägre skattesats. Den administrativa kostnaden för ansökan om återbetalning blir därmed sammanlagt 59,6–78,. Även el förbrukad i yrkesmässig växthusodling kommer med förslaget att få skattenedsättning genom återbetalning. De kommer att ha samma regler som övrig jordbruksverksamhet, dvs. gränsen för återbetalning går vid . Antalet företag i branschen upp- gick 2014 till knappt 1 000 enligt SCB. Beräknad tidsåtgång för att administrera ansökningar är per ansökningstillfälle. Enligt Ei:s data har av uttagspunkterna tillräckligt hög elförbrukning för att få ansöka om kvartalsvis återbetalning. Dessa ansöker om återbetalning . Den administrativa kostnaden för ansökan om återbetalning bedöms därmed till 1,7 mil- jon kronor för el som förbrukas i yrkesmässig växthusodling. Övergången till ett återbetalningsförfarande kan få likviditets- effekter för de yrkesmässiga växthusen. I den statistik som utred- ningen har haft tillgång till finns för ett urval av uttagspunkter även information om ekonomiska variabler. För växthus finns informa- tion om 177 företag, dvs. I Tabell 19.2 sammanställs information om växthusen. Av denna kan utläsas att medianväxthuset förbrukar relativt lite el. Utredningen bedömer att det inte medför några likviditetsproblem. Medelföretaget förbrukar mer el. I rela- tion till rörelseresultatet är medelföretagets elanvändning något högre men utredningens bedömning är att likviditetseffekterna ändå Speciellt med tanke på att kvartalsvis återbetalning blir möjlig när elförbrukningen överstiger 150 MWh. Tabell 19.2 Yrkesmässig växthusodling finansiella poster, SEK Källa: Ei, SCB och egna beräkningar. Att utredningens förslag till EU-anpassningar innehåller en gräns för när återbetalning kan ske innebär att företag som i nuvarande system har 0,5-öresskatten förutom ökade administrativa kostnader även kan få högre skattekostnader. De företag som inte kommer över gränsen för när återbetalning ges kommer inte att få del av skattenedsättningen. Företag som kommer över gränsen får åter- betalning av den överskjutande delen. Den del som understiger gränsen beskattas med normalskattesatsen. Det innebär exempelvis att ett företag vars elförbrukning resulterar i en elskatt på kommer att ha rätt till återbetalning med . Utredningens beräkning visar att företagens ökade nettokostnad till följd av denna gräns uppgår till 555–. Sätts gränsen i stället till blir företagens nettokostnad 310–. Utöver kostnader som följer av gränsen för återbetalning, upp- står även en ränteeffekt för företagen när de får vänta på återbetal- ningen. Sammantaget motsvarar den en räntekostnad på 10 miljo- ner kronor . Enligt Energimarknadsinspektionen (2014) fanns 2014 ungefär 120 elhandelsföretag i . De är av olika storlekar, allt från små företag med 100 kunder till stora företag med hundratusentals kunder. De berörs dock alla av utredningens förslag till EU-anpass- Enligt vad utredningen erfarit lägger ett elhandelsföretag ner i genomsnitt per kund och år på att hantera dagens skilda skattesatser för elförbrukning i olika verksamheter. Baserat på detta, och att elhandelsföretagen totalt hanterar 60 000– 70 000 företag med 0,5-öresskatten kan deras minskade administra- tiva börda i denna del uppgå till 60 000–eller till 16– . Elhandelsföretagen har även administrativa kostnader för att han- tera Norrlandsskattesatsen. Det rör sig i första hand om kontroll av postnummer. De flesta elhandelsföretagen har en inbyggd auto- matik i ekonomisystemen för hanteringen. Men saknade och fel- aktiga uppgifter gör att företagen lägger ner tid på att administrera Norrlandsskattesatsen. Det är dock inte alla företag som erbjuder kontrakt i hela . Enligt Energimarknadsinspektionen (2014) fanns 2014 cirka 90 elhandelsföretag som erbjöd kontrakt i kom- muner med Norrlandsskattesatsen. De är alltså de företagen som får minskade kostnader när de slipper administrera Norrlands- skattesatsen. Hur mycket varje företag minskar sina kostnader beror på hur många av företagets kunder som berörs av den skatte- satsen. Utredningen har inga uppgifter på vilka elhandelsföretag som erbjuder kontrakt i relevanta kommuner, eller storleksfördel- ningen på företagen. Totalt finns det omkring 600 000 uttags- punkter i kommuner med Norrlandsskattesatsen. Utredningens bedömning av tidsåtgången för att kontrollera en uttagspunkt är, efter diskussioner med elhandelsföretag, att det i genomsnitt tar per uttagspunkt och år att genomföra kontrollen om kunden är berättigad till skattenedsättningen. Ett slopande av Norr- landsskattesatsen bedöms innebära att elhandelsföretagens admini- strationskostnader minskar med . Sammantaget bedöms elhandelsföretagens administrativa kost- nader minska med 21–23,. 19.7.3Vissa företag i datacenterbranschen Utredningens förslag om datorhallar innebär att vissa företag i data- centerbranschen får 0,5-öresskatten. Skattekostnaden för dessa före- tag minskar. Det kan emellertid vara förenat med en viss admini- strativ börda att få ta del av skattenedsättningen. som berörs av utredningens förslag kommer att vara begränsat. Utredningens bedömning är att det handlar om ett hundratal. De krav som förslaget ställer på installerad effekt om minst 0,5 MW för att något ska betraktas som en datorhall, utesluter små företag i branschen. Baserat på att berörda företag uppgår till ett hundratal och att den sammanlagda installerade effekten är 150 MW beräknas den sammanlagda skattenedsättningen för datacenterbranschen till före bolagsskatteeffekter. Skatte- nedsättningen för ett företag med 0,5 MW installerad effekt uppgår till . Utredningens bedömning är att flertalet av de datacenterföretag som kommer med i systemet är i storleksordningen 0,5–5 MW installerad effekt. Branschen har också ett fåtal företag med installerad effekt över 10 MW. Den administrativa bördan ökar som för andra företag med skattenedsättning med i genomsnitt och företag. För branschen som helhet innebär det en ökad administrativ kost- nad på 100 000–. En annan tänkbar effekt av förslaget är att de som bedriver verk- samhet i datorhallar kan behöva investera i ytterligare mätutrust- ning för att kunna verifiera elanvändningen i olika delar av installerad utrustning. Denna post skiljer sig mellan anläggningar och utred- ningen har inte kunnat kvantifiera investeringsbehovet. 19.7.4Företag i vissa kommuner i norra De företag som i nuvarande system har den lägre skattesatsen som gäller vid förbrukning i vissa kommuner i norra , kommer att påverkas av förslaget om EU-anpassningar genom att de får en högre skattesats. Om företaget får del av 0,5-öresskatten, kommer det endast att påverkas med avseende på den andel av elförbrukningen som inte har 0,5-öresskatten. Enligt statistik fanns över 80 000 företag registrerade i de kommuner som berörs. Eftersom utred- ningens förslag inte gör skillnad på branschtillhörighet, innebär det att företagen finns i alla branscher. i datacenterbranschen är emellertid undantagna, eftersom de med förslaget får 0,5-öres- skatten. Det handlar dock om ett begränsat antal företag i de aktu- ella kommunerna. Utredningens förslag gör inte heller skillnad på vilken storlek företagen har utan alla företag, oavsett storlek, i berörda kommuner påverkas. För att beräkna kostnaderna för före- tagen används, som beskrivs ovan, fördelningsnyckeln i rapporten 2015 kompletterad med utredningens stati- stik om hushållens elförbrukning. Anledningen till detta är att rapporten 2015 inte innehåller någon upp- delning mellan hushåll och serviceföretag. är det i första hand serviceföretagen som påverkas av den slopade Norrlands- skattesatsen. Industriföretagen har till stor del redan 0,5-öresskatten och påverkas inte i samma utsträckning. Sammantaget bedöms skattehöjningen för företagen i de berörda kommunerna innebära ökade kostnader med . För företag i servicesektorn är medianelförbrukning 12 197 kWh och medelelförbrukningen 66 547 kWh (se Tabell 9.8 i avsnitt 9). Det innebär att kostnader för el ökar med för medianföretaget och med för företaget med medelförbrukning. Servicesektorn har dock en positiv snedvridning i förbrukningen, vilket innebär att det finns många företag med hög förbrukning i sektorn. För dessa företag kommer kostnaden att öka mer. En stor livsmedelsbutik, eller en galleria, kan förbruka cirka 3 GWh el . För ett sådant företag ökar kostnaderna med . 19.7.5Hushåll i vissa kommuner i norra Det finns cirka 500 000 hushållskunder som träffas av Norrlands- skattesatsen. Med utredningens förslag kommer skattesatsen för dessa kunder att öka så att den uppgår till normalskattesatsen. Det innebär en ökning av skattesatsen med per kWh exklusive mervärdesskatt. Totalt är kostnadsökningen för hushållen 252 mil- joner kronor inklusive mervärdesskatt. För en lägenhetskund som har en elförbrukning på 5 000 kWh innebär förslaget en kostnadsökning inklusive mervärdesskatt med . För en villakund med elvärme och en elförbrukning på 20 000 kWh blir motsvarande kostnadsökning . 19.7.6Effekter för konkurrensförhållandena för företagen Företag i datacenterbranschen, som uppfyller de föreslagna kri- terierna för att få del av den lägre skattesatsen, kommer att sänka sin skattekostnad i och med att de får del av 0,5-öresskatten. Hur mycket lägre skatten blir i kronor beror på hur mycket el företaget förbrukar och var i landet företaget är beläget. För företag belägna i områden som har normalskattesatsen sänks skatten från per kWh till per kWh. För företag belägna så att de i nu- varande modell har Norrlandsskattesatsen sänks skatten från per kWh till per kWh. Företagen i datacenterbranschen är internationellt konkurrensutsatta (se avsnitt 10). För dessa företag medför den lägre skattesatsen att deras konkurrensförutsättningar stärks. Ett exempel på hur konkurrenskraften stärks kan ges genom att analysera kostnaden för el i olika länder.