sou · H3B357 · 2015-06-11 00:00:00 — faller övrig i tidigare kapitel föreslagen reglering inom denna rest- kompetens. Att i förordning reglera tillsynsmyndighetens planering, initiering och handläggning av ärenden, samverkan med andra myndigheter, ledning osv. ger enligt kommittén bäst förutsättningar för en flexibel verksamhet. Denna reglering bör således finnas i för- ordning, närmare bestämt i instruktionen för tillsynsmyndigheten. Kommitténs förslag: En organisationskommitté ska inrättas för att förbereda och genomföra bildandet av tillsynsmyndigheten. Kommitténs bedömning: bör kunna inleda sin verksamhet . Kommitténs förslag innebär att det ska bildas en ny myndighet, som ska organiseras och bemannas. Kommittén föreslår därför att en organisationskommitté inrättas som får i uppdrag att förbereda och genomföra de åtgärder som behövs för bildandet av Tillsynsmyndig- heten för polisen och Kriminalvården. bör särskilt beakta att den nya myndigheten redan från starten har ändamålsenliga system och rutiner för styrning, prioritering och uppföljning av tillsynsärenden. Redan inledningsvis bör regeringen ställa tydliga krav på den nya myndighetens kontroll och uppföljning av handläggningstider. bör vidta de åtgärder som krävs för att den nya myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Åtgärderna bör vidtas med utgångspunkt i de förslag som har lämnats i denna utredning och omfatta bland annat följande. Överväga lämplig organisation och lämpliga arbetsformer. Utforma arbetsordning, verksamhetsplan, jämställdhetsplan, tillsynsplan, arkivbeskrivning och diarieplan. Förbereda anslutning till det statliga redovisningssystemet och lägga upp redovisningsplaner. Närmare precisera förslag till kompetensprofil för ledamöter i insynsrådet. Närmare överväga vilken kompetens som behövs för myndig- hetens verksamhet och fatta beslut om bemanning, liksom även i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter. Föreslå en verksamhets- och kostnadseffektiv lokalisering för myndigheten. Teckna avtal avseende lokaler och IT samt skaffa utrustning till lokalerna. Ingå andra nödvändiga avtal för förberedandet av uppbyggnaden av myndigheten. Lämna underlag till regleringsbrev . Precisera resursbehov och utarbeta budgetunderlag – 2019. I den utsträckning det behövs samråda med berörda myndig- heter och organisationer. Det bör stå organisationskommittén fritt att lämna även andra förslag som den anser behövs för myndighetens verksamhet. Uppdraget bör ges med förbehåll för beslut i delar som krävs. Kostnaderna för en organisationskommitté beräknas till . Dessa kostnader bör finansieras inom anslaget 4:1 m.m. är gjord utifrån utpekade områden i direktiven samt regleringen av vad som ska innefattas i en konsekvens- utredning i 6–7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutred- ning vid regelgivning och 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). 20.2Vad kommittén vill uppnå med förslaget Av en konsekvensutredning ska det framgå vad man vill uppnå.1 Varken polisens eller Kriminalvårdens verksamhet är enligt kommittén föremål för tillsyn i tillräcklig omfattning. Det finns därför ett behov av att utöka tillsynen över , Säkerhets- polisens och Kriminalvårdens verksamheter. För detta bör en ny ordinarie tillsynsmyndighet bildas, för polisen och Kriminalvården. ska kontrollera om polisen och Kriminalvården uppfyller de krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter. Syftet med kontrollen ska i första hand vara att stärka rätts- säkerheten i , Säkerhetspolisens och Kriminal- vårdens verksamheter. Stärkt rättssäkerhet omfattar att myndig- heternas tillämpning är i enlighet med gällande rätt och likvärdig över hela landet. Om rättssäkerheten stärks kan det också bidra till att allmänhetens förtroende för myndigheterna stärks. Genom till- synen ska vidare den demokratiska insynen och kontrollen i dessa 1 6 § 1 förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning. De mer omedelbara effekterna av kontrollen ska vara följande. De förvaltningsmyndigheter som omfattas av tillsynen ska korrigera de fel som kan rättas till. Fel ska förebyggas genom att dessa myndigheter vet att de kan bli föremål för en extern kontroll och genom att de blir medvetna om brister de inte tidigare kände till. 20.3Effekterna om det inte skapas någon ny tillsynsmyndighet En konsekvensutredning ska innehålla en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd.2 En alternativ lösning, som innebär att Säkerhets- och integritets- skyddsnämndens verksamhet ingår i en ny tillsynsmyndighet för polisen, finns i betänkandet Tillsyn över polisen.3 Några ytterligare alternativ för utökad ordinär tillsyn har kommittén inte utarbetat. Det är inte möjligt att uppnå en fristående granskning genom utökad intern kontroll inom , Säkerhetspolisen eller Kriminalvården. Kommittén har därför inte beräknat kostnaden för att den utökade granskningen skulle bedrivas internt inom polisen och Kriminalvården. För det fall någon reglering inte kommer till stånd, dvs. om det inte skapas någon ny myndighet för ordinär tillsyn över polisen och Kriminalvården, blir följden att regeringen på annat sätt måste säkerställa att kontrollen av regelefterlevnaden är tillräcklig. Vidare kommer JO delvis att få fylla den funktion som en ordinarie tillsynsmyndighet bör ha, något som kan riskera att underminera JO:s roll som extraordinärt tillsynsorgan.4 De positiva konsekvenser som beskrivs nedan i form av t.ex. högre rättssäkerhet samt ökad demokratisk insyn och kontroll riskerar dock att utebli. 26 § 2 förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning. Tillsyn över polisen. 4Se JO:s ämbetsberättelse 2009/10:JO1 s. 16 ff. och JO:s ämbetsberättelse 2010/11:JO1, s. 28 f. Om förslaget inte genomförs riskerar vidare att inte uppfylla kravet på ett effektivt övervakningssystem i återvändande- direktivet.5 Europeiska kommissionen och för grund- läggande rättigheter har funnit att ännu inte fullföljt sin skyldighet att inrätta övervakning av påtvingade återvändanden.6 Avsaknaden av ett effektivt övervakningssystem kan leda till att inte längre får delta i de gemensamma återsändandeinsatserna.7 Eftersom Frontex bekostar hela eller delar av kostnaden för en gemensam återsändandeinsats får Kriminalvården ökade kostnader om inte får delta i dessa. Enligt uppgift från Kriminalvården har återsändanden från av 153 personer verkställts vid gemensamma återsändandeinsatser . Frontex har finansierat av kostnaden för dessa transporter som, om de utförts i egen regi, enligt Kriminalvården skulle uppgå till uppskattningsvis drygt 10 miljoner kr.8 20.4Vilka som berörs av regleringen En konsekvensutredning ska även innehålla uppgifter om vilka som berörs av en reglering.9 20.4.1Konsekvenser för de objektsansvariga Tillsyn orsakar störningar och påfrestningar för den verksamhet som kontrolleras, oavsett hur väl samordnade olika tillsynsorgan är.10 Resurser måste avsättas för att ta emot besök och ta fram information. Säkerhetspolisen angav i sitt remissvar över betänkandet Tillsyn över polisen att den saknar en analys av vilka kostnader en ökad tillsyn medför för polisen. Utifrån den tid som Säkerhetspolisen lägger 8.6 i och rådets direktiv /115/EG av om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna. 6Europeiska kommissionen, meddelande , COM(2014) 199 final. Meddelande från kommissionen till rådet och om EU:s återvändandepolitik, s. 21 f. för grundläggande rättigheter, årsrapport . Fundamental rights: challenges and achievements in 2013, s. 48. 13.2 i Frontex uppförandekod. 8Polisorganisationskommittén, skrivelse från Kriminalvården, dnr Ju 2010:09/2014/1 nr 24. 96 § 3 förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning. 2009/10:79. En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, s. 14. ned på dagens tillsyn och att den tänkta tillsynen kommer att avse en större del av Säkerhetspolisens verksamhet bedömer myndig- heten att den tid som kommer att krävas för att svara på frågor, ta fram underlag etc. för den framtida tillsynen vid motsvarar en heltidstjänst.11 Tillsyn i form av inspektioner kan antas vara en tillsynsmetod som är relativt resurskrävande för de objektsansvariga. Följande ger en bild av hur många ställen det finns att inspektera. bedrevs Kriminalvårdens klientnära verksamhet vid 31 häkten, 47 anstalter, 34 frivårdskontor och den nationella transport- enheten.12 Inom fanns det 342 polisstationer och inom sju kontor.13 Det är dock svårt att uttala sig om hur många inspektioner som kan bli aktuellt eftersom tillsynsmyndigheten kan inspektera ett stort antal ställen utifrån just en specifik frågeställning eller i det närmaste hela verksamheten på ett fåtal ställen. I vilken grad tillsynsmyndigheten prioriterar tillsyns- metoden inspektioner kan också skifta . Det är alltså svårt att uppskatta i vilken omfattning den nya inspektionsverksamheten kommer att medföra kostnader för de objektsansvariga. När det gäller övervakning av utrikestransporter finns det enligt uppgift från Kriminalvården normalt plats även för en observatör ombord på ett av myndigheten chartrat plan. Endast vid något enstaka fall kommer situationen uppstå att närvaro av en observatör medför att ett större plan måste chartras.14 Vilka kostnader tillsynen kommer att medföra för de objekts- ansvariga är generellt beroende av tillsynsmyndighetens prioriteringar av vad som granskas och vilka tillsynsmetoder den använder. En uppskattning av kostnaderna för de objektsansvariga är förenad med så mycket osäkerhet att det enligt kommittén inte är meningsfullt att göra en sådan. Dessutom bör det beaktas att tillsynen bidrar till myndigheternas utvecklingsarbete. Syftet med tillsynen är att stärka rättssäkerheten och därigenom allmänhetens förtroende för 11Säkerhetspolisen, remissyttrande , dnr 2013-13037-3. Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). 12Kriminalvårdens årsredovisning 2014, s. 7. Polisstationer – adresser och öppettider. oss/Polisstationer/ (Hämtad ). (Hämtad ). 14Polisorganisationskommittén, skrivelse från Kriminalvården , bilaga till dnr Ju 2010:09/2014/1 nr 26. Dessa faktorer är viktiga komponenter i bedöm- ningen av verksamhetens kvalitet. Polisens brottsutredande verksamhet bedrivs i nära samarbete med åklagare. Enligt direktiven till kommittén bör det analyseras vad inrättandet av ett fristående granskningsorgan för polisens verk- samhet får för konsekvenser för åklagarväsendet.15 Den nya tillsynen syftar till att öka regelefterlevnaden och därmed kvaliteten i polisens och Kriminalvårdens verksamheter. Åklagar- väsendet är beroende av kvaliteten på polisens arbete under för- undersökningar. Tillsynen över polisen bör därmed kunna ha en positiv effekt på och verksamheter. Eventuellt kan det också ske en mindre ökning av antalet beslut av polisen där åklagares prövning påkallas. Åklagar- myndigheten och kommer därtill att behöva lägga resurser på att lämna ut information till tillsynsmyndigheten. I vilken omfattning är dock svårt att uppskatta eftersom det är avhängigt av hur tillsynsmyndigheten kommer att utforma sin verksamhet. Ytterligare en konsekvens är att det av tillsynsmyndighetens beslut indirekt kan framgå att det har förekommit brister i en enskild åklagares handläggning eller systematiska brister i åklagar- verksamheten. För att tillsynsmyndigheten ska kunna uttala sig om polisens brottsutredande verksamhet måste den ha möjlighet att beskriva under vilka förutsättningar polisen har agerat. Det är ofrånkomligt att även en åklagares åtgärd eller underlåtenhet i vissa fall utgör en del av den beskrivningen (avsnitt 11.9.3). Att det av beslutet framgår att polisens regelbrott är en följd av åklagarens hantering av ärendet innebär dock inte att tillsynen eller eventuell kritik riktas mot , eller den enskilde åklagaren. ska endast uttala sig om polisens förmåga att utifrån rådande förutsättningar följa gällande regelverk och inte bedöma åklagarens rättstillämpning. 15 Kommittédirektiv 2012:13. Tilläggsdirektiv till (Ju 2010:09). För att motverka att tillsynsmyndigheten indirekt uttalar sig om en enskild åklagares rättstillämpning har kommittén föreslagit att tillsynsmyndigheten inte i sak ska uttala sig om ett enskilt beslut av eller Säkerhetspolisen, om det är eller har varit föremål för åklagares prövning (avsnitt 11.10). Det är visserligen problematiskt att tillsynsmyndigheten i tillsynen över polisens brottsutredande verksamhet måste kunna beskriva åklagarnas agerande under förundersökningen, trots att åklagarnas brottsutredande verksamhet inte omfattas av tillsynsansvaret. Kommittén har dock svårt att i praktiken se några negativa följder av att förhållanden i åklagarväsendets verksamhet indirekt exponeras på detta sätt. Det är inget hot mot åklagarens självständighet. JO och JK har möjlighet att rikta kritik mot både enskilda åklagare samt och utan att det anses underminera åklagarens självständighet. I stället är det positivt att åklagarväsendet på detta sätt kan komma att uppmärksammas på förhållanden i den egna verksamheten. kan också lämna upplysningar till respektive , om förhållanden i åklagarverksamheten som de bör uppmärksammas på (avsnitt 16.4). Tillsynen över polisen kan på så sätt främja utvecklingsarbetet i åklagarverksamheten. 20.4.3Konsekvenser för andra myndigheter Även andra myndigheter än de objektsansvariga, och kan ha uppgifter som tillsynsmyndig- heten behöver för sin tillsyn (se avsnitt 15.3.2 om uppgiftskyldighet för andra förvaltningsmyndigheter och domstolar). Det kan således krävas att de lägger resurser på att lämna information till tillsyns- myndigheten. Den resursåtgången bör dock för de flesta myndig- heter vara mycket begränsad. Myndigheter som har information av betydelse för tillsynen berörs också av den granskade verksamheten på sådant sätt att de kan ha nytta av att den håller högre kvalitet. Bildandet av en ny myndighet för tillsyn över polisen och Kriminalvården är inte anledning för andra myndigheter som utövar ordinär tillsyn över dessa verksamheter att bedriva en mindre omfattande egeninitierad tillsyn. Det kan inte heller antas att de får in färre klagomål. Tvärtom är en fördel med det överlappande tillsynsansvaret att förutsättningarna för att regelöverträdelser uppmärksammas blir bättre. Eftersom den nya tillsynsmyndigheten kan komma att upptäcka brister i polisens eller Kriminalvårdens verksamhet som faller under annans tillsynsansvar kan effekten alltså bli fler fall av påtalade brister. Det kan i sin tur innebära att kvaliteten på annan ordinär tillsyn höjs. En annan effekt är att andra ordinarie tillsynsmyndigheter kan behöva lägga resurser på samverkan med den nya tillsynsmyndigheten. När det gäller JO och JK vore en önskad konsekvens att dessa får in färre klagomål från enskilda. Man kan dock inte utgå från att det blir en omedelbar effekt. Det är mycket lätt att skicka klagomål till många myndigheter . Om regelefterlevnaden i den granskade verksamheten höjs till följd av den utökade externa till- synen kan emellertid antalet klagomål, och antalet skadestånds- anspråk när det gäller JK, komma att minska. Oavsett påverkan på antalet klagomål bör behovet av att JO och JK utövar tillsyn över polisen och Kriminalvården komma att minska. Kommittén bedömer att den nya tillsynsmyndighetens verksamhet medför att JO kan minska antalet inspektioner. Färre klagomål behöver utredas för det fall enskilda hänvisas till den nya tillsmyndigheten. Det kan dock komma att krävas att JO och JK, i syfte att undvika dubbelarbete, lägger resurser på kontakter med den nya tillsynsmyndigheten. En ny myndighet för tillsyn över polisen och Kriminalvården kan få konsekvenser även för andra granskningsorgan än sådana som utövar tillsyn. Dessa bör dock inte vara särskilt påtagliga. Riks- revisionen och (Brå), som har möjlighet att på eget initiativ initiera utredningar, kan genom att bevaka den nya tillsynsmyndighetens uttalanden upptäcka verksamhetsområden med brister. Om det finns strukturella brister när det gäller regel- efterlevnaden kan det finnas brister även i andra avseenden, särskilt om det grundläggande problemet är att den interna styrningen och kontrollen är eftersatt inom det aktuella området. Genom den nya tillsynsmyndighetens uttalanden kan också regeringen uppmärk- sammas på områden där det finns anledning att ge utredningsuppdrag till t.ex. Statskontoret eller . 20.4.4Konsekvenser ur ett medborgarperspektiv En utökad fristående kontroll av regelefterlevnaden i polisens och Kriminalvårdens verksamheter medför att rättssäkerheten stärks i dessa verksamheter. En stärkt rättssäkerhet omfattar att rättstillämp- ningen blir mer enhetlig. kan t.ex. utifrån en specifik frågeställning granska verksamhetsställen över hela landet. Högre rättssäkerhet gynnar främst enskilda som är föremål för den granskade verksamheten, dvs. misstänkta, intagna m.fl. Stärkt rättssäkerhet kan leda till högre förtroende hos allmänheten för polisen och Kriminalvården. möjlighet att granska enskilda fall och polisens interna utredningar är positiv för att upprätthålla allmänhetens förtroende. Den demokratiska insynen och kontrollen Myndigheters öppenhet är en grundläggande förutsättning för en demokrati. En allmän strävan är så stor öppenhet som möjligt.16 Tillsynen gör att regeringen, och i förlängningen medborgarna, får mer insyn och bättre kontroll över att bindande föreskrifter följs i polisens och Kriminalvårdens verksamheter. Resultatet av tillsynen, speciellt den årliga särskilda rapporten, kan bli ett viktigt underlag för regeringen när den ska följa upp och utvärdera tillsynsobjekten. Rapporten kan även ge goda förutsätt- ningar för att följa upp och utvärdera tillsynsmyndighetens verk- samhet. Resultatet av tillsynen kan också tjäna som underlag för de objektsansvarigas insynsråd och regionpolisråden.17 Om tillsyns- myndigheten väljer att publicera den årliga särskilda rapporten, eller på annat sätt sprida resultatet av tillsynen till allmänheten, ökar medborgarnas insyn ytterligare. 2009/10:175. Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, s. 30. 17Jfr SOU 2012:13. En sammanhållen svensk polis, s. 340. Den demokratiska insynen och kontrollen kommer dessutom att stärkas genom att tillsynsmyndigheten ska ha ett insynsråd. kommer att ge god medborgerlig insyn i både tillsyns- verksamheten och den verksamhet tillsynen avser. Enskilda personer verksamma inom tillsynsobjekten Även om kritiken inte ska riktas mot enskilda personer, t.ex. anställda, som är verksamma inom tillsynsobjekten kan fel som de har begått uppdagas vid tillsynen. Vissa enskilda personer kommer också att omfattas av uppgiftsskyldigheten (se avsnitt 15.3.3 för vilka enskilda som ska omfattas av uppgiftsskyldigheten). Det bör dock vara till fördel för personer som arbetar inom tillsynsobjekten om verksamheterna uppfyller högre krav på rättssäkerhet och uppnår ett högre förtroende hos allmänheten. Bildandet av för polisen och Kriminalvården kommer att medföra en del arbete för . Inledningsvis aktualiseras bland annat förberedande av författningar och tillsätt- ningsförfarande. I de löpande uppgifterna kommer exempelvis myndighetsstyrning att ingå. kommer att regelbundet behöva analysera vilka nya möjligheter tillsynsmyndighetens verksamhet ger för ledning, styrning och uppföljning av tillsynsobjekten. Det handlar bland annat om hur ska ta hand om resultatet av tillsynen. 20.5Kostnaderna för en ny tillsynsmyndighet Kostnaderna för för polisen och Kriminalvården beräknas för första året till , för andra året till samt – med nu föreslagen volym – från och med tredje året till (se avsnitt 17.11.2 för en utförligare beskrivning av kostnaderna). Därtill tillkommer en engångskostnad för en organisations- kommitté som beräknas till . Kommitténs förslag att bilda för polisen och Kriminalvården får ekonomiska konsekvenser. Kommittén har tidigare funnit att tillsynsmyndigheten ska finansieras över stats- budget. När det gäller övervakning av påtvingade återvändanden kan Frontex eller asyl-, migrations- och integrationsfonden stå för delar av kostnaden (avsnitt 17.11.3). Detta avsnitt avser hur finansiering över statsbudgeten närmare ska gå till. Tillsynen kommer att på ett generellt plan bidra till de objekts- ansvarigas utvecklingsarbete. Vidare har i remissyttrandet över betänkandet Tillsyn över polisen framhållit att skapandet av den nya sammanslagna , rätt utförd, bör kunna ge betydande effektiviseringseffekter och besparingar som kan omfördelas till ett tidigare eftersatt åtagande inom rätts- väsendet.18 Därtill bör det beaktas att tillsyn över de lokala polismyndigheterna upphörde när förverkligades. Tillsynen avsåg till viss del sådan kontroll av regel- efterlevnad som tillsynsmyndigheten ska utföra.19 påpekade dock i remissyttrandet över betänkandet Tillsyn över polisen att det är oklart hur stor del av anslaget som då avsåg till- synsarbete.20 Det bör även framhållas att kostnaden för den föreslagna till- synsmyndigheten är låg i relation till de objektsansvarigas anslag. Det totala anslaget avseende , Säkerhets- polisen och Kriminalvården uppgick till 30 186 274 000 kr.21 Den beräknade kostnaden för tillsynsmyndigheten, fullt utbyggd utifrån föreslagen volym, är . 18Ekonomistyrningsverket, remissyttrande , dnr 3.4-812/2013. Yttrande över betänkandet Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). 19Se SOU 2013:42. Tillsyn över polisen, s. 94 ff. 20Rikspolisstyrelsen, remissyttrande , dnr A 120.329/2013. Betänkandet Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). 2014/15:FiU10. Statens budget , s. 8. Anslaget var för Polis- myndigheten 21 , Säkerhetspolisen 1 och Kriminalvården 7 . av det totala anslaget för de tre objektsansvariga myndigheterna. För att finansiera den nya tillsynsmyndigheten föreslår kommittén därför en omfördelning av resurser inom utgiftsområde 4, rätts- väsendet. Omfördelning bör ske från de objektsansvarigas anslag, men kan i och för sig också göras inom hela utgiftsområdet. För det fall det inte går att finansiera den nya myndigheten fullt ut genom omfördelning inom utgiftsområde 4 (rättsväsendet) kan denna del finansieras via omfördelning från andra utgiftsområden. Det finns EU-rätt som påverkar tillsynsobjekten, t.ex. regleringen av Europols kontakter med nationell polis och förordningen som rör Schengens informationssystem (SIS II).22 Tillsynen kan ske i förhållande till bindande EU-rättsakter som de granskade myndig- heterna ska tillämpa (avsnitt 10.3 och 11.3). Enligt återvändandedirektivet ska medlemsstaterna sörja för ett effektivt övervakningssystem för påtvingade återvändanden.23 För att ska uppfylla sin skyldighet gentemot EU bör observatörer från tillsynsmyndigheten åka med under själva transporten såsom kommittén föreslår.24 Inom EU finns dock inga gemensamma bestämmelser i övrigt om tillsyn som direkt påverkar hur den före- slagna tillsynsmyndigheten ska utöva sin verksamhet. 22Se Rådets beslut av om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (2009/371/RIF). Se även och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II). 8.6 i och rådets direktiv /115/EG av om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna. 24EU:s byrå för grundläggande rättigheter, årsrapport . Fundamental rights: challenges and achievements in 2013, s. 45. “Return Directive” (2008/115/EC). This document synthesises the questions raised by Member States at previous meetings of Return Directive (8 , , , 11 February, 21 , 26November 2010, 18 , 24 and ) and the preliminary answers/conclusions arrived at, s. 31 f. Art. 9.1b i och rådets förordning (EU) nr 1168/2011 av , en revidering av Rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser.