sou · H3B391 · 2015-12-01 00:00:00 — 77Aktuella exempel är rekryteringen av anhängare till IS i nordiska länderna och rasistiska forum på nätet. Kultur och värderingar utvecklas i en smältdegel av olika krafter Värderingar utgör kittet i våra relationer i privatlivet, i arbetslivet, i civilsamhället, inom nationen och i andra kulturella gemenskaper.78 I förändras befolkningens sammansättning genom att en allt högre andel är äldre (nästan var femte är )79, nya sam- levnadsformer (fler lever i ensamhushåll) och en ökande mångfald av människor med olika etniska, kulturella (och religiösa) bakgrunder som genom migrationen (drygt var femte har utländsk bakgrund)80 lever i . Den urbanisering som pågått förstärks av samtidutvecklingen och att allt fler bor i städer.81 Många vär- deringar är gemensamma för de flesta människor, oavsett ålder, kön, kulturell bakgrund etc.82 så påverkas och förändras värde- ringar kontinuerligt i samhällen. Vad innebär digitaliseringen för vår kultur? I allt större grad söker människor information via internet. Socialt samspel, interaktion och kommunikation sker också i allt högre utsträckning digitalt. Hur påverkar det värderingsutvecklingen? Digitaliseringen förstärker den värderingsutveckling som haft. De flesta länder har en värderingsutveckling mot frihets- värden och en sekulär samhällssyn ju mer deras samhällsekonomier övergår till informations- och tjänsteekonomier. har ut- vecklats längst i denna värderingsutveckling.83 De som använder internet, oavsett var i världen, verkar utveckla liknande värderingar exempelvis avseende vad de ser som 78Se Puranen, Bi (2015) Våra värderingar driver den digitalal världen, s. 299 i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. , se SCB befolkningsstatistik, /sv_/Hitta-statistik/ Statistik-efter-amne/Befolkning/Befolkningens-sammansattning/Befolkningsstatistik/ 25788/25795/Helarsstatistik---Riket/26040 (Hämtad ). 80I utländsk bakgrund ingår utrikes födda och inrikes födda med två utrikes födda föräldrar se , se SCB befolkningsstatistik, /sv_/Hitta-statistik/ Statistik-efter-amne/Befolkning/Befolkningens-sammansattning/Befolkningsstatistik/ 25788/25795/Helarsstatistik---Riket/26040 (Hämtad ). 81Regeringskansliet, , (2009), Grundanalys, Förnyelse- program och Kulturpolitikens arkitektur. SOU 2009:16 Betänkande av . 82Se Puranen, Bi (2015) Våra värderingar driver den digitalal världen, s. 291, i Digitalise- delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. viktiga egenskaper att förmedla till sina barn. Dagliga internet- användare betonar i högre grad värderingar som ansvar, tolerans, oberoende, självständighet och beslutsamhet, och i mindre grad hårt arbete, sparande, lydnad och religion.84 3.4.2Social sammanhållning och tillit Social sammanhållning och tillit utmanas av nya medievanor Social sammanhållning handlar om i vilken grad ett samhälle präglas av att människor känner gemenskap och tillit till varandra, att konflikterna mellan olika grupper är små och att toleransen inför olikheter är stor.85 Denna upplevelse hos människor påverkas i stor utsträckning av medier av olika slag eftersom det är via dessa som människor får kännedom om det som de inte själva upplever i sitt vardagsliv. Mycket av det vi tror oss veta om andra människor och hur de är, liksom om samhället i stort och hur det fungerar, bygger på intryck som vi får genom medier.86 Den obegränsade tillgången till information och kommunikation liksom det oöverskådliga medieutbudet innebär en mängd positiva saker men också flera utmaningar för den sociala sammanhållning- en och tilliten i och till samhället.87 Det enorma utbudet leder till att människor tar del av olika information, medier och interaktion. Det leder till att människor får olika referensramar och olika verk- lighetsuppfattningar, beroende på vilken information de tar del av. Innan informationssamhället och digitaliseringens genomslag fanns en någorlunda gemensam mediekonsumtion bland invånarna, via public services radio- och tv-utbud, nationell dagspress och lokal- press. Det hade en socialt sammanhållande effekt eftersom män- 84Se Puranen, Bi (2015) Våra värderingar driver den digitalal världen, s. 300 i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 85Se resonemang i Strömbäck, (2015) Framtidens medielandskap, demokratin och den sociala sammanhållningen, s. 345, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 86Se resonemang i Strömbäck, (2015) Framtidens medielandskap, demokratin och den sociala sammanhållningen, s. 345, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 87Se resonemang i (2013), : Svenska framtidsutmaningar, Ds 2013:19. Kapitel 7 Utmaningar för demokrati och jämställdhet, s. 180. niskor diskuterade och debatterade utifrån en gemensam verklig- hetsuppfattning. I det digitaliserade utbudet av information blir motivationen hos användaren avgörande för mediekonsumtionen. Det innebär att kunskapsklyftor uppstår mellan dem som är motiverade att söka information, kunskap, fördjupning m.m. och de som inte är det. Det behövs även förmåga att ta del av och förstå information vilket bland annat följer på individuellt intresse men också på individens utbildningsnivå. Dessa kunskapsklyftor riskerar att försämra förut- sättningarna för den sociala sammanhållningen och delaktigheten i samhället samt därmed för demokratins utveckling.88 Informationsflödet individualiseras genom digitaliseringen En annan faktor som gör att den information etc. man tar del av genom digitaliseringen fungerar förstärkande är den logik av avance- rade algoritmer som noterar alla användares aktiviteter och som används av de flesta som erbjuder tjänster på nätet. Algoritmer används för att individualisera innehåll och information i flödet och reklamerbjudande till användaren. Det gör att varje användare får, utifrån tidigare aktivitet, ett unikt individualiserat informations- flöde på sina datorer, mobiler etc.89 Det förstärker den verklighets- uppfattning användaren har och skapar ”filterbubblor” av informa- tion för individen. Det är av avgörande betydelse att debattklimatet utvecklas så att öppenhet och olika perspektiv på sakfrågor ges utrymme så att den komplexitet som många områden innehåller blir belysta och disku- terade. Medierna har här ett stort ansvar för att skapa ett brett intresse och delaktighet i samhällsdebatten. 88Se resonemang i (2013), : Svenska framtidsutmaningar, Ds 2013:19. 89deKaminski, (2015), Nätet, politiken och nätpolitiken, s. 245, i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. Utvecklingen aktualiserar nya områden som påverkar tilliten Den tekniska infrastrukturen och vårt beroende av den gör att kampen om våra data också blir en kamp om vem som ska få veta vad vi gör, när och var vi gör det, vem vi pratar med, när vi använder mobiltelefoner, datorer och en rad andra uppkopplade produkter. Digitala verktyg och tjänster för med sig nya frågeställningar om hur vi upplever säkerhet och integritet i de tjänster vi använder – för transaktioner av pengar och mötet med banker, för konsum- tionsmönster och betalmedel, för en rad tjänster vi använder t.ex. medietjänster, liksom för gränsdragningsfrågor och normer i sociala medier. Stöd för digitaliseringen behövs i lagstiftning och regelverk Digitaliseringen innebär att det krävs nya sätt att tänka kring och formulera sig i lagstiftning och regler för olika sorters verksam- heter. Det är även av stor vikt att arbetet sker proaktivt, kontinuer- ligt och flexibelt. De mängder av data i realtid som digitaliseringen alstrar ger möjlighet att förstå och hantera komplicerade och komplexa feno- men. Genom att bygga modeller för analys- och beslutsstöd kan de positiva effekter som denna nya form av kunskapsuppbyggande genererar användas till stöd för ökad kvalitet och effektivitet i offentlig verksamhet och produkt- och tjänsteutveckling i närings- livet. För att kunna använda digitaliseringens möjligheter behöver det offentliga skapa en legal infrastruktur som stödjer dessa nya möjligheter.90 Teknikutvecklingen och användningsmönstren är sammantvinnade och leder till att många lagar och regleringar inte fungerar i denna nya kontext eller att de fungerar hämmande för utvecklingen. Om ska nå målsättningen med att vara världsledande på att använ- da digitaliseringens möjligheter krävs att lagar och regelverk fungerar också i ett digitaliserat samhälle och att översyner, anpassning och framtagandet av ny reglering sker skyndsamt. 90 Se , (2015) Det biologiska samhället, s. 61, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, Offentliga sektorns arbete med digitalisering kompliceras av lagstiftningen För att möjliggöra ett enkelt, säkert och integritetsbevarande infor- mationsutbyte över verksamhets- och organisationsgränser i den offentliga sektorn behövs gemensamma spelregler. Flera olika lagar berörs i den offentliga sektorns verksamheter beroende på vilken insats, informationsutbyte eller annan verksamhetsförändring som ska genomföras med hjälp av digitalisering.91 Ett exempel som åskådliggör detta är införandet av användning av trygghetsteknik för äldre och personer med funktionsnedsätt- ning, där verksamheten behöver ta hänsyn till ett flertal lagar såsom Regeringsformen, Hälso- och sjukvårdslagen, Socialtjänstlagen, Personuppgiftslagen och Kameraövervakningslagen. Ett omfattande problem är att lagar och regler är framtagna innan digitalisering och dagens teknik fanns vilket gör att formuleringar och begrepp inte fungerar för området. Det leder till en stor osäkerhet i uttolkning- arna av rådande lagstiftning vilket bromsar användningen av digi- taliseringens möjligheter i verksamheterna. Oavsett om det gäller trygghetsteknik för äldre och personer med funktionsnedsättning eller någon annan verksamhet som digita- liseras är lagstiftningen något som ständigt behöver tas i beaktande.92 Det finns behov av att ytterligare klargöra de rättsliga förutsätt- ningarna för de kommunala verksamheterna som exempelvis i den kommunala vården och omsorgen.93 Metodstöd kring uttolkning av lagar och regler kan behövas för att stödja huvudmännen och skynda på digitaliseringen av verksamheterna. 91Sveriges Kommuner och Landsting (2013), Digitala vägen till morgondagens välfärd – handlingsplan för e-samhället. 92Västerås stad äldrenämnd (2015), Västeråsmodellen – en riktlinje för införande av trygghets- skapande teknik inom vård och omsorg. Rapport dnr 2014/427-ÄN, s. 8. 93Myndigheten för delaktighet, Digitala tjänster – delrapport , s. 24–28. Digitaliseringen stöper om demokratins praktik Det finns många synsätt och uppfattningar om vad en demokrati innebär. Ett kännetecken för demokrati är upplyst förståelse, dvs. att människor har nyanserad information och kunskap som gör det möjligt för dem att ta ställning i samhällsfrågor liksom för att forma sina liv.94 Social tillit är en av de faktorer som lyfts fram som en för- utsättning för att en demokrati och dess värden (solidaritet, tolerans m.m.) ska fungera.95 Föreningsverksamhet, folkbildning och ett brett deltagande i folkrörelser var centrala delar i demokratins utformning i . Statens finansiella stöd och uppmuntran till en- skilda grupper att organisera sig gav stöd och incitament för före- ningsverksamheten och en hög andel av invånarna var också med- lemmar i minst någon förening.96 Arbetet bedrevs i demokratisk anda och skolade generationer i denna form av demokrati i praktiken. Det är rimligt att anta att föreningsväsendet innebar att de förenings- aktiva fick såväl praktiska färdigheter som tillit till myndigheter och samhälle, förmåga att verka utifrån juridiska regelverk och utveck- lade entreprenöriell förmåga dvs. kompetens att förverkliga och finansiera sina idéer.97 Digitaliseringen kan komma att stöpa om formerna för demo- kratin. Den ökar möjligheten för fler att ta initiativ, vara delaktiga och bidrar till transparens. Det kan skapa nya former för engage- mang när deltagandet i föreningsliv samt i politiska partier kontinu- erligt sjunkit . Digitaliseringen möjliggör exempel- vis att individer enklare kan påverka förslag och prioriteringar i verksamhet, driva och delta i debatter, och ingå i grupper av olika slag på internet. 94Upplyst förståelse är en av fem grundläggande kriterier som kännetecknar den pluralistiska demokrati enligt den amerikanska statsvetaren klassiska demokratimodell. 95Regeringskansliet, Statsrådsberedningen (2013), Framtiden och samhällets grundläggande värden, underlagsrapport nr 6 till , . /sb/d/16883/a/206841 96Regeringskansliet, Statsrådsberedningen (2013), Framtiden och samhällets grundläggande värden, underlagsrapport nr 6 till , . s. 90, /sb/d/16883/a/206841 97Se resonemang kring SVEROK i Koljonen, (2015) Vilken effekt har spelandet haft för digitalisering? s. 263, i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. för offentlig sektor att tillhandahålla service som svarar upp mot medborgarnas behov.98 Den kunskapsuppbyggnad som digitalise- ringen möjliggör kommer även ge nya underlag för politiken och de offentliga verksamheternas arbete för att svara upp mot medborgar- nas behov. Figur 3.7 Samhällsområde – Infrastruktur 98 Demokratiutredning belyser detta och kommer med ett slutbetänkande /2016. Direktiv 2014:111, Demokratisk delaktighet och inflytande över det politiska beslutsfattandet. Samhället är i mycket hög grad beroende av en fungerande infrastruktur Digitaliseringen och teknikutvecklingen leder till att digitala miljöer växer fram genom att alltmer teknik som utvecklas kopplas samman. Det gör att människor, saker, händelser och processer är kopplade till varandra via nätet.99 Det ställer krav på tillgång till internet. Att infrastrukturen fungerar och är tillgänglig är avgörande. Inom allt fler områden fångar statistikuppföljningen inte in de förändringar som sker till följd av digitaliseringen. För att kunna följa utveck- lingen behöver nya sätt att mäta och nya indikatorer utformas. Utvecklingen leder till att stora datamängder skapas på internet. Öppna data är viktig för utvecklingen. Att förstå och hantera komplexiteten är också avgörande för att utveckla skydd för inte- gritet och säkerhet.100 Tillgång till infrastruktur är centralt För att bygga ett hållbart samhälle behöver robust och snabb internetuppkoppling. Såväl de mobila näten som fibernäten behöver fortsatt utvecklas med större kapacitet och högre hastighet. Väl fungerande konkurrens är en förutsättning och bidrar till att stimu- lera utbyggnaden och utbudet av tjänster. Bredbandsutbyggnaden sker i första hand av marknaden. Staten medverkar genom bl.a. Bredbandsforum för att samordna samver- kan och kunskapsuppbyggnad inom området.101 Där möts företag, myndigheter och organisationer för att tillsammans identifiera hinder och hitta lösningar som ökar tillgången till bredband i hela landet. 99Se , (2015), Digitaliseringen av det vardagliga, s. 172, i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 100deKaminski, (2015), Nätet, politiken och nätpolitiken, s. 242 i Digitaliserings- kommissionens delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjlig- heter, SOU 2015:65. 101Bredbandsforums hemsida (Hämtad ). Infrastruktur möjliggör smarta städer och en levande landsbygd Smarta städer är ett begrepp som används flitigt. Begreppet innebär att it blir ett medel för att tillgängliggöra tjänster både till med- borgarna, företagen och till myndigheter som en del av stadens system.102 Storstäderna växer i hela världen, och allt fler flyttar från lands- bygd till stad. I bor drygt 1,7 miljoner i de tre storstads- kommunerna och antalet beräknas öka under de närmaste 40 åren.103 ökar kraven på smidiga transporter, energieffektiva byggnader och en låg miljöpåverkan. Transporter, byggnader och energiförsörjning är tre grundläggande infrastruktur- system i en stads funktion, och de hänger tätt ihop. Urbaniseringen gör att allt färre bor i småorter och i glesbygd. Det utmanar det regionalpolitiska utvecklingsmålet om utvecklings- kraft i alla delar av landet. Målet för de areella näringarna om ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv blir svåra att nå då orter som förlorar befolkning även förlorar andra tillgångar som kunskaps-, kulturellt och socialt kapital. Befolkningsminskningen är störst i de mycket avlägsna landsbygdsregioner. Glesbygdskom- munerna väntas minska sin befolkning under de närmaste 40 åren.104 För att miljöer ska vara attraktiva att bo och driva företag i behövs där en väl fungerande infrastruktur, service och utbildningsmöjligheter.105 Genom att har en hög it-mognad och en industri i världs- klass är vi rent tekniskt väl rustade att möta de utmaningarna men det krävs politiskt ledarskap, insikt, mod och kompetens på lokal nivå för att förverkliga de möjligheter som digitaliseringen skapar. 102Delegationen för hållbara städer, 2012, Hur smart kan en stad bli? – Sammanfattande beskrivning av Delegationen för hållbara städers arbete med IT och Stadsutveckling /url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&ved=0CB8QFjAAah UKEwii6Jb_ndjIAhUBEywKHdmsBnM&url=http%3A%2F%2Fwww.hallbarastader.gov. se%2FBazment%2FAlias%2FFiles%2F%3Fnytexthursmart&usg=AFQjCNHq8hfAYMDf eDjUIvL182krU2Mvkg&sig2=Wa-ZItf1bqTVsCmP9ZZPmw&bvm=bv.105841590,d.bGg (Hämtad ). 103Service i glesbygd, SOU 2015:35, s. 33. 104Service i glesbygd, SOU 2015:35, s. 33. 105Service i glesbygd, SOU 2015:35, s. 51. Digitaliseringens faktiska funktionalitet behöver följas Vedertagna mätmetoder och uppföljningsstatistik fångar inte in den utveckling som digitaliseringens transformering i samhället innebär. Digitala gratistjänster skapar nytta för konsumenter och användare som det är svårt att mäta värdet på. På samma sätt finns det inte metoder för att mäta och värdera värdet av tidsvinster och tids- optimering, vilket är en av digitaliseringens främsta effekter. En ut- veckling hur vi mäter, följer och analyserar värde och nytta, tillväxt, produktivitet och välfärd etc. behöver därmed ske. Funktionaliteten innehåller många aspekter. För att kontinuer- ligt kunna göra bedömningar av infrastrukturens funktionalitet behöver adekvata sätt att mäta, följa och sammanställa tillståndet utvecklas. Den kompetens som krävs kring bearbetning av data och analyser behöver stärkas genom att behovet uppmärksammas och att stöd för kompetensutveckling erbjuds. Användbarhet och tillgänglighet är faktorer som samspelar och är beroende av varandra. Utan tillgängliga och användbara digitala verktyg riskerar många människor att utestängas från den utveck- ling som sker. Därför behöver i all utveckling av digitala verktyg och tjänster tillgänglighet och användbarhet vara centrala faktorer. Användbarhet ger ändamålsenlighet, effektivitet och tillfredsställelse i digitala verktyg och tjänster, men innebär också mindre kognitiv belastning på den individ som använder verktyget eller tjänsten. Utformningen av funktionalitet som fungerar för användaren bidrar till att delaktigheten och motivationen i det digitala samhället ökar.106 Öppna data krävs i det digitaliserade samhället Öppna data är information som är tillgänglig utan inskränkningar i form av avgifter eller immaterialrättsliga hinder. Öppna offentliga data är öppna data från offentlig aktör. Öppna data har stor bety- delse för innovationer och digital tjänsteutveckling. 106 (2015), Gör – digital kompetens (SOU 2015:28), bilaga 5 Användningsforum. ment till direkta ekonomiska nyttor av tillgängliggörandet av offent- lig data ges kommersiella och sociala entreprenörer möjlighet att utveckla nya erbjudanden och förbättra existerande tjänster. Tjäns- ter baserade på öppna data kan erbjudas av tredje part vilket bidrar till en ny marknad där partnerskap mellan offentliga aktörer och kommersiella tjänsteleverantörer skapar förutsättningar för ett rikare utbud och mer kundanpassade tjänster.107 Offentlig verksamhet kan genom offentliga öppna data bli effektivare eftersom informa- tionen ger möjlighet till analys av olika verksamheter och offentliga tjänster. Genom tillgång till data i realtid kan ett flertal samhällsfunk- tioner förbättras och effektiviseras. Trafikflöden, arbetspendling och godsfrakt är exempel på sådana områden där både miljövinster och tidsvinster är möjliga. Offentliga öppna data bör ses som den samhällsresurs den är Information som finns hos kommunala och statliga myndigheter utgör tillsammans en resurs av stort värde för det civila samhället, medborgarna, företagen och andra aktörer.108 Myndigheterna bör sträva efter att möjliggöra ett effektivt vidareutnyttjande av offent- lig information. Värdet av öppna data brukar kategoriseras i tre delar: demokrati, transparens och innovation. Om man förenklar för alla att ta del av och vidareanvända information från den offent- liga förvaltningen främjas öppenhet och delaktighet.109 De länder som är mest framstående inom offentlig öppna data har gjort betydande framsteg med att tillgängliggöra information, exempelvis och . I gjordes en skattning av antal öppna offentliga datakällor och antalet låg runt 600 datakällor.110 har initierat ett nytt index inom öppna 107Se exempelvis , (2015) Framtidens digitala landskap och miljöer, i Digitalise- delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter, SOU 2015:65. 108Vinnova, Redovisning av regeringsuppdrag , Uppdrag att utveckla och vidare- utveckla den tekniska plattformen – en portal för innovation, N2012/3599/ITP. /PageFiles/591806061/N2012-3599-ITP%20VINNOVAs%20 delredovisning%20%C3%B6ppendata%20se.pdf (Hämtad ). 109Unleashing the potential, Open data white paper, HM Cabinet, 2012 UK. 110PWC, (2014) rapport data i /sv/publikationer/oppna-data-i- sverige-2014.jhtml (hämtad ). OURdata Index mäter staters insatser inom öppenhet, nytta och återanvändning av offentliga data. I den första mätningen hamnar långt under snittvärdet. Den låga placeringen beror på brister kring hur myndigheter öppnar sina datakällor och att det finns få nationella insatser för öka återanvändning av öppna data. Flera andra länder genererar högre värden och mer innovation genom en bättre användning av offentliga öppna data än . ”Data är den nya oljan” är en metafor som används för att illustrera att många av dagens innovationer använder eller baseras på digital information, och att informationen kan omsättas i stora ekonomiska värden. Men informationen är inte tillräcklig i sig. Integriteten i en digitaliserad kontext Det finns ingen definition av begreppet personlig integritet i svensk lagstiftning, men begreppet återfinns i såväl grundlag som vanlig lag. I ett försök att beskriva vad som kan anses vara kärnan i rätten till personlig integritet har lagstiftaren uttalat att kränkningar av den personliga integriteten utgör intrång i den fredade sfär som den enskilde bör vara tillförsäkrad och där ett oönskat intrång bör kunna avvisas. De värderingar och regelverk som rör personlig integritet upp- kom i en icke-digitaliserad tid, där skiljelinjerna mellan det privata och offentliga var enklare att dra. Digitaliseringen innebär ut- maningar för de traditionella skiljelinjerna, och skapar frågor inom många områden, mellan arbetsgivare och anställd, mellan medbor- gare och stat, mellan konsument och tillhandahållare av privata eller offentliga tjänster. Att hitta rätt skiljelinjer och rätt tillämpning av begreppet inte- gritet för en digitaliserad tid är centralt för att människor ska fort- sätta känna tillit och trygghet både i och till samhället.