sou · H3B328 · 2015-03-27 00:00:00 — av företagen (med 10 anställda eller fler) har anställda som regelbundet arbetar utanför företagets lokaler med tillgång till företagets it-system enligt SCB:s mätning . En jämförelse med tidigare mät- ningar visar att distansarbetet har ökat med drygt 10 procent- enheter , men att det skett en knapp minskning sedan förra mätningen. hade av företagen anställda som distansarbetade.158 I utredningen företag – stora möjligheter med it (SOU2012:63) påtalas att bristen på kompetens och bristen på tid för att kompetensutbilda, hindrar it-användningen i småföretag. Framförallt är det tidsbristen som bidrar till att befintliga it-system inte moderniseras i småföretag. För att småföretagen ska kunna följa med i teknikutvecklingen, utveckla sin marknadsföring och genom it skapa bättre administrativa förutsättningar, behöver de överlag utveckla den digitala kompetensen. Det ger dem möjlighet att hålla nere kostnaderna och därmed stå bättre rustade inför framtida behov och utmaningar som de utsätts för. Framförallt är det ägarens och ledningens förmåga att se hur en hög digital kompetens strategiskt kan ge affärsnytta och konkurrensfördelar på den marknad de är aktörer på som är viktigt i sammanhanget. Kompetensutvecklingsinsatser behöver därmed också riktas mot ägare och ledning för att få god effekt. IT- och telekomföretagen har identifierat ett antal områden i sektorn där de bedömer att det finns förbättringspotential och där riktade åtgärder skulle kunna skapa framtida gynnsammare förut- sättningar för de verksamheter/företag som verkar inom dessa områden. Det finns få statistikkällor som fångar omfattningen av de olika produkt- och tjänsteområdena.159 Inom följande områden har framtida utmaningar identifierats: 158”IT i företag. Distansarbete efter storleksklass (3 grupper). 159IT- och telekomsektorns kompetensbrist (2012)., kompetensrapport it i produktutveckling av inbyggda system publik telekominfrastruktur med tillhörande tjänster och it- infrastruktur tillverkning av hårdvara och industriell it digitala tjänster som molntjänster innehållshantering som underlättar åtkomst till information i programvara och system. Digitaliseringen förändrar ledarskapet på olika sätt. Förändringar sker i hur vi interagerar och kommunicerar mellan kollegor och med chefer/ledare när mer arbete utförs virtuellt. Nya sätt att leda och organisera arbetet behövs där man kan hantera förändrings- takten på ett förståndigt sätt utifrån både företagens och arbetstagarens perspektiv. Ur ett organisationsperspektiv behövs ett digitalt ledarskap med insikt i hur den digitala transformationen på bästa sätt kan stärka organisationen utifrån dess förutsättningar. Annars finns det risk för att organisationen inte fullt ut kan dra nytta av möjligheterna som uppstår för värdeskapande, verksamhetsutveckling och konkurrensfördelar. Den digitala transformationen kan dessutom vara utmanande just för att den berör varje del inom organisationen samt kräver ny kompetens och investeringar.161 Allteftersom it integreras i olika verksamheter efterfrågas nya typer av ledarskap som kombinerar kompetenser ur olika discipliner.162 It-chefer behöver öka sin kunskap om , och-ledare/. 161McKinsey (2014)., The seven traits of effective digital enterprises, rprises 162Empirica GmbH (2013), e-Leadership: e-skills for Competitiveness and Innovation Vision. Roadmap and Foresight Scenarios, =8&ved=0CCAQFjAA&url=http%3A%2F%2Fec.europa.eu%2Fenterprise%2Fsectors% kärnverksamheten och affärschefer behöver bättre förstå hur digital information och digitala verktyg kan skapa fördelar ur exempelvis ett marknadsförings- eller slutkundsperspektiv.163 Drivkrafterna bakom utvecklingen hänger samman med att organisationerna integrerar it i större utsträckning såväl i verksamhetsdriften som för innovation och utveckling. Kunskap om hur digitala verktyg kan användas mer effektivt eller köpas in på ett flexibelt sätt ökar också. I arbetar man för jämställdhet både genom lagstiftning och attitydförändring. har hög kvinnlig förvärvsfrekvens i arbetslivet, hög kvinnlig representation i politiska församlingar men trots detta finns ännu inte likvärdiga villkor för kvinnor och män i många avseenden. Löneskillnaderna kvarstår, många kvinnor deltidsarbetar när de har blivit föräldrar och en liten del av kvinnor som förvärvsarbetar driver egna företag.164 har såväl i det första, SOU 2013:31, som i det andra delbetänkandet, SOU 2014:13, konstaterat att andelen kvinnor i it-branschen är låg och att tillväxttakten på inflöde av kvinnor till branschen visserligen har ökat något men är fortsatt låg. En samlad kartläggning av fakta och forskning inom området jämställdhet avseende orsaker till könsobalansen som finns inom it-sektorn har, på uppdrag av , genomförts av Winnet. I kartläggningen föreslås bland annat satsning på vidare forskning som kan stödja förändringsarbete, forskningsresultat bör spridas, jämförande studier av olika it-utbildningar och vidareutveckling av olika former för lärande. 2Fict%2Ffiles%2Feskills%2Fvision_final_report_en.pdf&ei=LyDvVMatG8vcywOXwYH AAg&usg=AFQjCNE3DuWTfr-BVukm5bLbGMEWYtgoag 163CapGemini (2013), The Digital Talent Gap – Developing Skills for , skills-for-todays-digital-organizations 164Regeringen, Statsrådsberedningen (2013), framtidsutmaningar – slutrapport från regeringens framtidskommission Ds 2013:19, 2013, s. 199–204, Vid högskole- och universitetsutbildningar med inriktning mot it har en viss förbättring avseende könsobalansen skett . var av nybörjarstudenterna på högskolornas it-utbildningar kvinnor, vilket kan jämföras vid den senaste mätningen från år 2013.165 ökade andelen kvinnor i it-branschen från till . har siffrorna varit i stort sett oförändrade.166 När det gäller löneskillnaderna inom it-branschen visar uppgifter från Tillväxtanalys att med samma yrke och med kontroll för ålder, utbildning, arbetstid och sektor tjänade kvinnor i it-branschen mindre än män vid den senaste mätningen år 2010.167 Enligt Andra AP-fonden ökade andelen kvinnor i ledande befattning i svenska börsnoterade it-bolag med . Vid mätning var av ledarna i de börsnoterade it-bolagen kvinnor och uppgick andelen kvinnor till . Ökningen skedde framförallt mellan . har andelen kvinnor i styrelserna i de svenska börsnoterade it- bolagen också ökat, från till 2012, därefter har det varit oförändrat.168 EU sammanfattar i sin undersökning från 2013169 att det finns alltför få kvinnor i it-sektorn, att kvinnor i högre utsträckning 165Tillväxtanalys (2012), Uppföljning av handlingsplanen Jämställd IT-utveckling för ökad tillväxt, för siffror senare än 2010, SCB, =8&ved=0CCAQFjAA&url=http%3A%2F%2Fwww.tillvaxtanalys.se%2Fdownload%2F 18.56ef093c139bf3ef8902a4c%2F1349864262124%2FWP_PM_2012_05.pdf&ei=cR_vVJq_ LsfcywP604LQAQ&usg=AFQjCNH3umgXxZWkExKAe7bXCZ8a7Fxnqg 167Tillväxtanalys (2010), Uppföljning av handlingsplanen Jämställd IT-utveckling för ökad tillväxt, =8&ved=0CCAQFjAA&url=http%3A%2F%2Fwww.tillvaxtanalys.se%2Fdownload%2F 18.56ef093c139bf3ef8902a4c%2F1349864262124%2FWP_PM_2012_05.pdf&ei=- h7vVNHiO4GWygPsgoCoBQ&usg=AFQjCNH3umgXxZWkExKAe7bXCZ8a7Fxnqg. 168Andra ap-fondens Kvinnoindex (2014), agare/kvinnoindex-2010/ 169Pressmeddelande, EU Commission, Women in the ICT sector (2013, väljer att sluta och att många kvinnor som har en it- utbildning väljer att inte alls arbeta i sektorn. Slutsatsen av undersökningen var att om fler kvinnor väljer en karriär inom sektorn skulle det gynna såväl branschen som kvinnorna och ekonomin i . Undersökningen föreslår fyra frågor som bör prioriteras: Förnya branschens image bland kvinnor och i samhället till exempel genom att upplysa unga kvinnor om de aspekter av it-branschen som är intressanta (ett spännande, varierande och högavlönat arbete). Ge kvinnor i branschen större inflytande genom att tillsammans med företagen främja harmoniserade utbildningar som ger enhetliga och tydliga karriärmöjligheter. Öka antalet kvinnliga egenföretagare i IKT-branschen till exempel genom att underlätta tillgången till startbidrag och riskkapital. Förbättra arbetsvillkoren i branschen till exempel genom att framhålla att företag som anställer kvinnor får bättre resultat. Undersökningen ger också flera exempel på en rad olika kvinnor som arbetar med it, allt från dataspelsutvecklare och specialister på digital kommunikation till beslutsfattare om it. Den konstaterar att det bästa sättet att få fler flickor att intressera sig för en framtid i it-branschen är att ge dem förebilder och göra kvinnorna i sektorn mer synliga. Även it-branschen har uppmärksammat det faktum att antalet kvinnor i branschen är låg och flera ansträngningar görs för att locka kvinnor till branschen. Framförallt fungerar bildade nätverk som en katalysator för att locka kvinnor både till att stanna i branschen men också för att söka sig till branschen. De mest uppmärksammade nätverken är initierade av såväl branschorganisationer som av privata företags initiativ.170 170 Nätverken Föreningen Datatjej och ITQ arbetar med att föra samman, stärka och sprida kunskap, påverka branschen Föreningen arbetar med att samordna och stödja kvinnors regionala och lokala resurscentrum och nätverk. 4.7Andra länders arbete med digital kompetens 4.7.1Norges arbete med digital kompetens Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi) bildades och är underställt Kommunal- og moderniseringsdepartementet, som departementets expertorganisation inom it-politiken. De ger stöd och hjälp kring upphandling och koordinering av e-förvaltning, men arbetar också brett med utveckling av offentlig verksamhet. Difi ansvarar för norge.no, en portal för statliga och kommunala tjänster, som är den huvudsakliga kanalen för information om tjänster på nätet. Direktoratet erbjuder även digitala tjänster på nationell nivå, som säker e-post för utskick från myndigheter. Användare kan välja mellan två upphandlade leverantörer, alternativt välja att stå utanför och fortsatt få fysiska brev. har valt marknadslös- ningar med motivationen att detta ökar innovation och konkurrens på området. Regeringen har beslutat att lösningen för epost till invånarna ska användas av alla statliga förvaltningsmyndighet senast 2016.171 Difi genomför kartläggningar av digitalt utanförskap, och drivkrafter och önskemål hos de som står utanför (särskilt äldre personer). Det finns mål i Digital agenda for (2012–2013), om att alla som önskar ska kunna använda digitala verktyg och tjänster, samt att antalet som står utanför ska halveras från 270 000 till 135 000. Som en konsekvens har ett tvåårigt program för ökat innanförskap lanserats genom programmet Digital kompetanse og deltagelse172. Vidare har regeringen infört en förordning om att it-lösningar och -tjänster för allmänheten ska kunna användas av så många människor som möjligt, s.k. universell design.173 Reglerna gäller både offentliga organisationer och privata företag. 171Sikker digital post, politikk/sikker-digital-post/id2342472/?regj_oss=20 172Program for digital deltagelse og kompetanse i befolkningen 2017, og-deltagelse/id2340254/ 173Forskrift om universell utforming av informasjons- og kommunikasjonsteknologiske (IKT)-løsninger, 732?q=Forskrift%20om%20universell%20utforming%20av. 4.7.2Danmarks utveckling av digital kompetens genom offentlig sektors initiativ Digitaliseringsstyrelsen bildades och är en del av det danska . Styrelsen ansvarar för övergången till ett mer digitalt offentligt . Digitalisering ses som ett verktyg för att effektivisera och modernisera administrationen, öka produktiviteten och skapa gemensamma offentliga lösningar. har en tradition av central offentlig digitalisering baserat på gemensamma fleråriga e-förvaltningsstrategier. Dessa strategier möjliggör digitaliseringspolitiken för den offentliga sektorn. Ett exempel på it-politiskt mål är att ska av medborgarnas och företagens kommunikation med det offentliga ske via digitala kanaler. För medborgare är övergången till digitala tjänster för vissa uppgifter obligatoriska, som att ta emot e-post från myndigheter (lanserades och genom- fördes ).174 Myndigheten beräknar att detta sparar . Över 70 offentliga tjänster har lanserats som digitala själv- betjäningstjänster. Övergången till dessa har skett i ett antal omgångar, med första lanseringen 2012. I den första omgången fanns exempelvis tjänster för adressändring, ansökan till förskola och dagis, och betalning av jaktlicens. Tre lanseringar har succesivt genomförts och den fjärde avslutande sker 2015.175 Ministeriets projektkontor, MPK, är en organisation som är gemensam för samtliga departement.176 De har hand om ett antal centrala funktioner, för it-drift, gemensamma projekt- och utvecklingsmodeller, samt ansvarar för riskbedömningar och uppföljning av offentliga it-projekt som har en budget . Kontoret erbjuder även statliga myndigheter råd och coachning när dessa står inför att genomföra stora it-projekt. Projektkontoret har erfarna it-projektledare som resurs till riskfyllda och strategiskt viktiga program och it-projekt i staten. 174Digital Post from public authorities, and-Strategy/Digital-Post-from-public-authorities 175Mandatory digital self-service, Strategy/Mandatory-digital-self-service 176The IT project Council and and Programme Models, Office Inom råder det brist på personal med digital kompetens såväl inom it-sektorn som i andra sektorer. Som ett resultat av detta lanserade EU kommissionen projektet Jobs.177 Konceptet Grand Coalition for Digital innebär ett partner- skap med flera aktörer där man eftersträvar att underlätta samarbete mellan näringsliv och utbildningsanordnare, offentliga och privata aktörer. Med olika åtgärder som utbildning och omskolning vill man skapa förutsättningar för att unga människor ska välja it-sektorn. Målet med arbetet är att öka arbetskrafts- utbudet i . Genom workshops och möten tar de olika parterna del av varandras erfarenheter. Här kan aktörerna redovisa vilka lärdomar och vilken praxis som har fungerat för de åtgärder som genomförts. har mer än 50 organisationer engagerat sig i arbetet. Arbetet fortsätter med att bredda medlemskapet till ytterligare it- och it-användande företag. Grand Coalition for Digital har också som mål att nå ut till fler personalchefer, arbetsförmedlingar och inte minst till allmänheten. I har Tech Partnership UK skapat ett framgångs- rikt samarbete där bland annat nya breda treåriga universitets- utbildningar tagits fram för att möta näringslivets behov.178 Utbildningarna kombinerar it med affärskunnande och projekt- ledning. Utbildningarna lockar kvinnliga studenter att jämföra för traditionella it-utbildningar.179 Alla studenter garanteras jobb efter avslutad utbildning. Digital kompetens, som definierar den, innefattar den förståelse, de kunskaper, de färdigheter och den motivation som individen behöver i den förändring som digitaliseringen innebär. Utvecklingen sker kontinuerligt vilket 177Grand Coalition for Digital , digital-jobs 178https:/// 179https:///news-events/news/employer-involvement-key-in- addressing-gender-gap-on-computer-science-degrees / innebär att de krav som ställs på digital kompetens, i privatliv och samhällsliv liksom inom utbildning och arbetsliv, fortlöpande förändras. Innebörden av definitionen är inte statisk utan förändras med teknikens och de digitala tjänsternas utveckling och använd- ning inom allt fler områden. Utvärdering av innebörden behöver fortlöpande ske, utifrån olika verksamheters och enskildas behov, för att kunna identifiera insatser av kompetensutveckling, utbild- ning, rekrytering etc. Individen kommer kontinuerligt behöva utveckla sin digitala kompetens och kunna använda digitala verktyg och tjänster för att ha förutsättningar inom de fyra livsområdena. har generellt sett invånare med en mycket god digital kompetens. Vi ligger i topp i världen vad gäller användning av digitala verktyg och nätbaserade tjänster och de allra flesta individer är i någon mening digitala. Undersökningar om det digitala utanförskapet visar att också det krymper. Vissa använder digitala verktyg och nätbaserade digitala tjänster, utan att uppfatta sig som digitala användare och det blir allt svårare att dra definitiva gränser mellan det digitala och det icke-digitala, bland annat genom att de flesta av oss använder smartphones och genom utvecklingen av sakernas internet. Det finns dock ett behov av större kompetens både hos användarna och producenterna vad gäller allt från säkerhet och integritet till själva handhavandet och den bakomliggande tekniken. Den digitala kompetensen innefattar inte bara att kunna använda en dator och surfa på internet. Utvecklingen har gått snabbt till användning av nya digitala verktyg och tjänster som kan tillfredsställa de behov som har uppstått genom en alltmer frekvent användning av digitala lösningar. En betydande utveckling av den digitala kompetensen har skett när vi har gått från att använda mobiltelefonen för samtal och sms till att använda den som ett digitalt verktyg med tillgång till digitala tjänster. Det finns också stor spridning av digital kunskap hos enskilda individer, allt från att vara konsument av olika digitala tjänster till att vara producent av detsamma. Bredden av kunskap och verktyg gör att digital kompetens innefattar ett stort område som vi i vår definition har försökt täcka in. Uppdelningen av kompetensen inom de olika livsområdena är på många sätt en förenkling av verkligheten. Digital kompetens inom privatlivet leder i allmänhet till ökad digital kompetens inom arbetslivet och tvärtom. Att vara en aktiv digital samhälls- medborgare innebär också att man med stor sannolikhet känner sig förtrogen med såväl digitala utbildningar som användning av digitala verktyg och tjänster i privatlivet. Dessa exempel på synergi- effekter visar komplexiteten i att definiera målgrupper och insatser. Det innebär utmaningar men också möjligheter och alldeles särskilt ödmjuk måste man kanske vara inför att detta är något som befinner sig i ständig förändring. 5 Överväganden och bedömningar 5.1Digitaliseringen innebär stora förändringar Digitaliseringen anses vara den enskilt största förändringsfaktorn i världen fram till år 2025.180 Digitaliseringen innebär att digital kommunikation och interaktion mellan människor, verksamheter och saker i allt snabbare takt blir självklar. Mängden data som produceras och är tillgänglig växer exponentiellt. De möjligheter som finns och utvecklas av att allt större kvantiteter av data kan samlas in, tolkas och tillämpas på nya sätt, innebär genomgripande förändringar. Automatisering, robotar och artificiell intelligens har nått en mognad som innebär att vi under det närmaste decenniet står inför betydande marknadsintroduceringar av verktyg, varor och tjänster.181 Förutom att tidigare sätt att göra saker på digitaliseras innebär transformeringen framförallt att helt nya saker och sätt att göra saker på kontinuerligt utvecklas. Områden som näringsliv, vård och omsorg, utbildning, miljö, klimat och demokrati, förändras genom digitaliseringen. Den strukturomvandling vi upplever utmanar hur vi gör saker, hur vi tar oss an uppgifter, hur vi finner lösningar och hur vi tar beslut. Verksamheter, processer, egenskaper och inte minst människan och samhället förändras. Det krävs nya sätt att tänka för att t.ex. utveckla affärsmodeller, utveckla kvalitet i skola, vård och omsorg, men också för att förstå vad utvecklingen innebär för individens rättigheter och skyldigheter i förhållande till det offentliga, civilsamhället, näringslivet och andra människor. 180Regeringskansliet, Kansliet för strategisk analys (2014), Strategiska trender i globalt perspektiv, 2025: en helt annan värld? 181Regeringskansliet, Kansliet för strategisk analys (2014), Strategiska trender i globalt perspektiv, 2025: en helt annan värld? Digital kompetens, utifrån definition, utgörs av i vilken utsträckning man är förtrogen med digitala verktyg och tjänster samt har förmåga att följa med i den digitala utvecklingen och dess påverkan på ens liv. Digital kompetens innefattar de kunskaper, färdigheter, den förståelse och motivation som individen behöver i den förändringsprocess digitaliseringen innebär. Utvecklingen sker kontinuerligt vilket innebär att de krav som kommer att ställas på digital kompetens, i privatlivet och samhällslivet liksom inom utbildningen och arbetslivet, fortlöpande förändras. Livslångt lärande, utbildning, kompetensutveckling och omskolning bli allt viktigare för individer, företag och samhälle. Digital kompetens är inte statisk, innebörden av begreppet förändras utifrån teknikens och tjänsternas utveckling. Individen kommer i och med detta kontinuerligt behöva utveckla sin digitala kompetens för att ha förutsättningar att använda digitala verktyg och tjänster utifrån sina egna behov och utifrån det som förväntas av individen inom de fyra livsområdena. Digitaliseringen utgör tillsammans med flera andra starka megatrender en samhällsomvandling som är att likna vid tidigare genomgripande skiften i samhället.182 Konkurrensen mellan länder ökar och en tilltagande urbanisering sker. , liksom andra länder, är i allt högre utsträckning ömsesidigt beroende av varandras ekonomiska och politiska utveckling. Det innebär att det blir allt svårare att styra ett lands utveckling genom enbart nationella politiska beslut. Företagen utvecklas även de i ett globalt perspektiv. De avregleringar som genomfört har bidragit till att det privata näringslivet erbjuder tjänster som tidigare endast utfördes inom offentliga verksamheter. Det innebär sannolikt att företagens politiska roll kommer att bli mer framträdande , då dessa inte bara kommer att verka som utförare av politiska beslut utan även kommer att bidra i utformningen av besluten.183 Statens roll kommer att behöva förändras i och med detta. Kansliet för strategisk analys menar att det finns behov av att 182För utförligare beskrivningar av de globala megatrenderna se Regeringen, (2013), Svenska framtidsutmaningar, s , och Regeringen (2009), Utvecklingskraft och omställningsförmåga, Globaliseringsrådets kanslis slutrapport. 183Regeringskansliet, Kansliet för strategisk analys (2014), Strategiska trender i globalt perspektiv, 2025: en helt annan värld? staten i högre utsträckning främjar partnerskap mellan olika aktörer, har en starkare inriktning på att facilitera utvecklingsarbete och inte minst fungerar som ett reglerande och kvalitetssäkrande organ.184 genomgripande samhällsförändringar, som den veten- skapliga revolutionen och industrialiseringen, förändrade samhället i dess grundvalar vad gäller värderingar och attityder, beteenden och verksamheter, institutioner och lagstiftning. Till skillnad mot tidigare samhällsförändringar utvecklas det digitaliserade informations- och kunskapssamhället i snabbare takt. Det innefattar också en annan komplexitet än tidigare då trenderna driver och påverkar varandra på sätt som gör det mycket svårt att förutse framtiden. Det är också svårare att identifiera vad olika problem kan bero på, liksom att bedöma vilka effekter olika offentliga insatser skulle kunna ge. 5.2Bedömning av behov av digital kompetens är ett av de länder i världen som har bäst förutsättningar att utnyttja digitaliseringens möjligheter. Vår högteknologiska position och relativt starka konkurrenskraft, våra välutbildade invånare och i jämförelse med andra länder, jämlika och jämställda befolkning utgör några av dessa förutsättningar. Såväl inom den digitala tjänsteindustrin som i övriga sektorer är arbetet digitaliserat i någon form. Välfärdsområdet är en sektor som i stor utsträckning använder digitala verktyg och tjänster i arbetet. Ett allt större tryck finns även från patienter/brukare/kunder på att tjänsterna inom området ska fungera, förbättras och förenklas med digitala lösningar. De resurser har och kommer att ha för välfärdsområdet är begränsade och här kan digitaliseringen bidra till en högre effektivitet och en bättre användning av resurserna.