sou · H3B395 · 2015-12-04 00:00:00 — Ett längre yrkesliv ger högre skatteintäkter och mindre utgifter för samhällets grundtrygghet. Effekten för de utrikes födda kan beskrivas som att deras profil förskjuts uppåt jämfört med huvudalternativet. I huvudalternativet når gruppen födda i ”Övriga världen” aldrig ett positivt netto, medan gruppen i detta alternativ med en uppskjuten pension medför ett positivt netto under perioden 2035−2045, jämför figur 5.5 med figur 5.9. Genomgående gäller för utvärde ringen av både ökad sysselsättning och uppskjuten pension att förbättringen i det finansiella nettot för de utrikes födda motverkar och delvis neutraliserar effekten av den åldrande inrikes födda befolkningen. 35 Den årliga inkomstpensionen är lika med pensionsbehållningen delat med delningstalet. Delningstalet är olika för varje årskull och speglar huvudsakligen den statistiskt förväntade återstående livslängden vid pensionsuttaget. Antagandet om ett oförändrat delningstal innebär att pensionsuttaget förskjuts motsvarande ökningen i den förväntade livslängden. Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser Bilaga 6 till LU15 Figur 5.9 Primärt offentligfinansiellt sparande som procent av BNP Alternativ 2, Uppskjutet uttag av ålderspension Källa: Egna beräkningar baserade på SESIM och långsiktiga beräkningar, (2015). Figur 5.10 Primärt offentligfinansiellt sparande som procent av BNP Alternativ 2, Uppskjutet uttag av ålderspension Källa: Egna beräkningar baserade på SESIM och långsiktiga beräkningar, (2015). Naturligtvis kan ett förlängt yrkesliv även uppnås med ett tidigare inträde. Ett snabbare inträde kan då exempelvis ske genom en förkortad utbildningstid. En sådan utvärdering görs i långsiktiga kalkyl och visar på en relativt stor positiv effekt på det offentligfinansiella nettot. Bilaga 6 till LU15 Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser självklart att en sådan utvärdering är lika relevant när det gäller de utrikes födda. Deras inträdesålder är beroende av åldern vid inflyttningen samt etableringsinsatser, kompletteringsutbildning och övriga utbildningsprogram för att höja kompetensen.36 Men den beror förmodligen inte i lika hög grad som för de inrikes födda på valet av gymnasial och eftergymnasial utbildning. Alternativ 3: Ökad sysselsättning för de som kommer från länder med låg och medel HDI och ett förlängt arbetsliv genom högre pensionsålder för alla grupper. I detta alternativa scenario utvärderar vi den kombinerade effekten av en högre sysselsättning för de utrikes födda med låg sysselsättning (låg- och medel-HDI-länder) och en senarelagd pension. Resultaten, som redovisas i figur 5.11, visar som väntat på en mycket positiv framtid när det gäller möjligheten att finansiera den offentliga sektorn. Huvudalternativets prognos med av stora underskott har i stället bytts mot en framtid med en stabil positiv nivå och därefter kraftigt ökande överskott där nivån hamnar på av BNP. Underskottet för de utrikes födda i början av perioden byts till ett överskott . Detta överskott kulminerar vid början av 2040 och minskar sedan successivt till nära noll 2060. 36 Naturligtvis kan det ses som önskvärt att introduktionsutbildning och utbildningsprogram görs så snabba och effektiva som möjligt. Detta är emellertid inte något som huvudsakligen individerna kan påverka utan detta kräver en ändrad politik. Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser Bilaga 6 till LU15 Figur 5.11 Primärt offentligfinansiellt sparande som procent av BNP Alternativ 3, Högre sysselsättning för länder med medel och låg HDI och uppskjutet uttag av ålderspension Källa: Egna beräkningar baserade på SESIM och långsiktiga beräkningar, (2015). Det förtjänar att framhållas att det kraftigt förbättrade finansiella nettot för den offentliga sektorn har erhållits med relativt rimliga antaganden om förändringar i sysselsättningen. Dessa förändringar innebär en ökning i sysselsättningen för vissa grupper med samt en ökning i pensionsuttagsåldern motsvarande . Inget av detta kan på förhand bedömas som omöjligt eller spekulativt. Alternativ 4 och 5: Ökad respektive minskad invandring från låg- och medel-HDI-länder kan det vara av intresse att undersöka konsekvensen av olika alternativ när det gäller invandringens storlek. Naturligtvis är varje prognos av framtida invandring, och då framför allt av framtida flyktinginvandring, behäftad med stor osäkerhet. är resultatet av en sådan utvärdering till stora delar förutsägbar. Vid huvudalternativet kommer en minskning av invandringen från länder med låg och medel HDI att medföra en förbättring av det finansiella nettot. I kombination med antagandet om högre sysselsättning eller högre sysselsättning och uppskjuten Bilaga 6 till LU15 Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser pension kommer det att medföra en ytterligare förbättring. Storleken av dessa över- eller underskott eller effekten på lång och kort sikt är dock inte lika enkla att förutse. Av den anledningen ges en sammanfattning av alternativ med låg och hög invandring under olika sysselsättningsalternativ. SCB presenterar i sina befolkningsprognoser alternativ med hög och låg invandring. Vi avviker från dessa prognoser och genomför en förenklad framskrivning där lågalternativet innebär att invandringen från länder med låg och medel HDI minskar . Trots sin enkelhet liknar detta alternativt i stora drag SCB:s alternativ för en låg invandring. Högalternativet innebär en ökning av invandringen . Utvandringen för bägge alternativen beräknas så att andelen som utvandrar i relation till de som invandrar är samma som i huvudalternativet. Nettoinvandringen för huvudalternativet och alternativen med hög respektive låg invandring visas i figur 5.12. Figur 5.12 Nettoinvandring från låg- och medel-HDI-länder Källa: Egna beräkningar baserade på SESIM och SCB:s befolkningsprognos, SCB (2015b). Huvudalternativet innehåller som redan nämnts en kraftig minskning i nettoinvandringen från låg- och medel-HDI-länder. När vi utvärderar resultaten av högre respektive lägre Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser Bilaga 6 till LU15 invandringsvolym är det viktigt att komma ihåg att denna ändring sker i förhållande till den kraftiga minskning som redan finns i SCB:s huvudalternativ. Men icke desto mindre innebär de två invandringsalternativen en stor skillnad för den totala framtida befolkningen i . antas, enligt huvudalternativet, att befolkningen som invandrat från ”Övriga världen” uppgår till ca 1,8 miljoner att jämföra med ca 2,2 och 1,3 miljoner för hög respektive lågalternativet. För bägge alternativen beträffande invandringens storlek redovisas effekten på det finansiella nettot givet de förutsättningar som följer av huvudalternativet samt de tidigare alternativen med högre sysselsättning för personer från ett låg- och medel-HDI-land samt effekten av en uppskjuten pensionering. Figur 5.13 samman fattar de tre varianterna för alternativet med hög invandring och figur 5.14 upprepar denna information för alternativet med låg invandring. Som synes är det relativt små effekter på det finansiella nettot av en ökad invandring. Vid tolkningen av profilerna över det finansiella nettot är det viktigt att framhålla att dessa netton är uträknade som procent av BNP. Vid alternativet med en högre invandring kommer även BNP att öka och den offentliga sektorns inkomst- och utgiftssida kommer också att förändras. Därför är det inte förvånande att en större befolkning kan innebära en liknande profil för det finansiella nettot.37 Den huvudsakliga skillnaden är att en högre invandring innebär ett något försämrat finansiellt netto fram till ca 2040 men å andra sidan ett förbättrat netto därefter. Denna skillnad kan förklaras av invandrarnas åldersprofil. De som invandrar från ett låg- och medel-HDI-land har som tidigare nämnts en betydligt lägre genomsnittsålder än de inrikes födda. När vi antar att invandringen från dessa länder ökar, under antagandet om en oförändrad åldersfördelning, innebär det en föryngring som motverkar en åldrande inrikes född befolkning. 37 En uppenbar förklaring till att effekterna på det finansiella nettot är små är att ökningen av invandringen inte är så stor i relation till de utrikes födda som redan finns i landet. En ökning av invandringen är inte en ökning av antalet utrikes födda . Bilaga 6 till LU15 Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser Figur 5.13 Primärt offentligfinansiellt sparande vid ökad invandring från låg- och medel-HDI-länder, procent av BNP Källa: Egna beräkningar baserade på SESIM och långsiktiga beräkningar, (2015). Figur 5.14 Primärt offentligfinansiellt sparande vid minskad invandring från låg- och medel-HDI-länder, procent av BNP Källa: Egna beräkningar baserade på SESIM och långsiktiga beräkningar, (2015). Resultatet att det totala finansiella nettot är relativt opåverkat av en ökad invandring gäller enbart under huvudalternativet. Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser Bilaga 6 till LU15 antagandet om ökad sysselsättning för individer från ett låg- och medel-HDI-land är resultatet en relativt kraftig förbättring jämfört med alternativet utan ökad invandring. En jämförelse av figurerna 5.8och 5.13 visar en tydlig förskjutning uppåt av profilen som en följd av den ökade invandringen. Denna ökning är framför allt kraftig när även antagandet om uppskjuten pensionering inkluderas. I stora drag kan resultatet av en minskad invandring beskrivas på ett analogt sätt med en ökad invandring. Minskad invandring under huvudalternativet innebär ett förbättrat netto på kort sikt och ett försämrat på lång sikt, dvs. motsatsen till vad som beskrevs för en ökad invandring. Även alternativet med en ökad sysselsättning och låg invandring innebär en förbättring av nettot på kort sikt jämfört med alternativet med en högre invandring. Ett liknande resultat gäller även under antagandet om ett uppskjutet uttag av ålders pension. De två alternativen med senarelagt pensionsuttag och ökad sysselsättning visar på potentialen som följer av ökade arbets inkomster. Prognosen visar för detta alternativ ett överskott på av BNP om en hög invandring antas och vid en låg. För övrigt inrymmer dessa kalkyler en stor spännvidd när det gäller såväl befolkningens som ekonomins storlek. För att sammanfatta resultaten av alternativ 4 och 5 så utgör den föryngring av befolkningen som invandringen innebär en stor och lovande potential. Kan denna möjlighet utnyttjas så att syssel sättningen ökar kan detta få en betydande positiv effekt på de offentliga finanserna. Kommer dessutom framtiden att innebära att vi i genomsnitt arbetar något längre, både inrikes och utrikes födda, finns inga tecken på någon framtida resursbrist för den offentliga sektorn. Resultaten i avsnitt 5.8 har erhållits genom att år för år upprepa de finansiella kalkylerna för den befintliga befolkningen. Som tidigare diskuterats innebär detta att det primärt är den befintliga befolkningen som påverkar resultaten och nytillkomna individer, och då framför allt de som invandrat till , får ett mindre Bilaga 6 till LU15 Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser Om syftet är att fokusera på effekten av invandringen är det av intresse att särskilja denna del av befolkningen och redovisa dess bidrag till den offentliga sektorn. En sådan analys redovisas i detta avsnitt. För denna analys utgås från den metod som diskuterades i avsnitt 4.1 för att beräkna det diskonterade nettotillskottet/netto kostnaden för en genomsnittlig invandrare över . Utgångs punkten är 2015 och för samtliga individer som invandrade till året innan beräknas deras finansiella nettobidrag fram till 2060.38 Vid dessa beräkningar kommer de som var äldre när de anlände till enbart ingå i befolkningen en del av perioden till medan de yngre däremot kan ingå hela perioden. Vid beräkningarna tar vi hänsyn till effekten av diskontering och utgår från räntesatsen 0 (ingen diskontering), (valet av motiveras av att detta ökar jämförbar heten då även andra studier har valt denna diskonteringsränta). Resultaten presenteras som finansiellt netto i procent av BNP samt som genomsnittligt netto i kronor per invandrare. Vid beräkningen av det finansiella nettot per capita har ett inkomstindex använts för att räkna om nettot till 2015 års inkomstnivå. Först ges en sammanfattning av några beskrivande variabler i tabell 5.3. Notera att kolumnen ”” representerar återvandrare. Tabell 5.3 Beskrivning av några egenskaper för de som invandrade , fördelade på ursprungsland/region Källa: Egna beräkningar baserade på SESIM och SCB:s befolkningsprognos, SCB (2015b). 38 Egna beräkningar baserad på SESIM och SCB:s befolkningsprognos, SCB (2015b). Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser Bilaga 6 till LU15 Även om vårt fokus inte ligger på de inrikes födda kan det vara värt att notera att det är ett relativt stort antal personer födda i som återvandrat under 2014.39 Vidare kan vi konstatera att dessa, i likhet med övriga grupper, har en låg medelålder. De som är födda i avviker från övriga grupper med en låg andel studenter och en hög andel som förvärvsarbetar. Notera även den mycket låga andelen för samtliga ländergrupper. De finansiella resultaten redovisas i tabell 5.4 för såväl huvud alternativet som för alternativet med ökad sysselsättning och uppskjuten pension. Tabell 5.4 Det totala finansiella nettot 2015–2060 för de som invandrat till . Procent av BNP och per capita Genomsnittligt netto i tusental kronor -0,01 -0,01 -0,01 -0,02 -0,70 -0,67 -0,65 -0,65 -0,37 -0,38 -0,41 -0,48 Högre sysselsättning låg-medel HDI -0,06 -0,16 Uppskjuten pension och högre -0,03 -0,03 -0,03 -0,03 Källa: Egna beräkningar baserade på SESIM och långsiktiga beräkningar, (2015). 39 Detta är de nivåer som följer av SCB:s senaste befolkningsprognos (SCB, 2015b). Bilaga 6 till LU15 Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser En första reflektion, baserad på resultaten i tabell 5.4, är de stora skillnaderna i det summerade nettot beroende på ursprungsland. För huvudalternativet och för de som är födda i (och återvandrat) gäller ett stort positivt netto oavsett diskonterings ränta, även om en högre ränta som förväntat ger ett lägre netto.40 Den genomsnittliga intäkten uppgår till nästan när ingen diskontering görs och ca vid en ränta på . Detta höga netto speglar den låga medelåldern och en hög anknytning till arbetsmarknaden. Många i denna grupp kommer att förvärvsarbeta och utgifterna för ålderspensionen blir inte speciellt stora. För personer från övriga visas ett stabilt resultat med ett finansiellt netto nära noll. Detta skiljer sig dramatiskt från det som rapporterades för beräkningarna med tvärsnittdata och visar på skillnaden mellan nyinvandring och ett tvärsnitt av hela befolkningen. I fallet med tvärsnittsdata ingår även alla de äldre utrikes födda i befolkningen som tidigare invandrat från främst som uppnått pensionsålder men i tabell 5.3 och 5.4 ingår enbart de som flyttat in 2014. Gruppen födda i övriga har ett positivt finansiellt netto oavsett diskontering. Även vid en diskonteringsränta på är gruppens genomsnittliga bidrag mer än . Denna grupp är med mer än 27 000 invandrare den näst största gruppen. Flest invandrare kom 2014 från ”Övriga Världen”, nästan 70 000 individer. Dessa har den lägsta genomsnittliga åldern framför allt på grund av en hög andel ungdomar (10−19 år), och därmed en lägre andel i aktiv ålder, notera även att har statusen studenter. Det finansiella nettot är negativt, av BNP utan diskontering, och effekten av diskontering är relativt liten. Den genomsnittliga kostnaden ligger på ca vid 3,5 procents ränta. Den totala effekten för alla som invandrat, bortsett från de som är födda i och återvandrat, är ett negativt finansiellt netto. Den genomsnittliga kostnaden ligger på 40 Att en högre diskontering ger ett lägre netto följer av åldersprofilen för det finansiella nettot. För de inrikes födda startar nettot på en positiv nivå och stiger . Därefter minskar det och når noll ca 2055 för att vara negativt. Visserligen viktas dessa negativa värden mot slutet kraftigt mot noll men dessa år är få och därför påverkas inte huvudeffekten av diskonteringen – att alla åren med positiva netton viktas ned. Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser Bilaga 6 till LU15 ca vid 3,5 procents ränta. När de som är födda i inkluderas visar kalkylen för hela gruppen nyanlända att dessa medför ett positivt netto men effekten av diskontering är stor, det genomsnittliga bidraget varierar från till nästan då räntan ändras från . I likhet med tvärsnittsresultaten speglar dessa summor över de nyanländas inkomster och utgifter till stora delar deras ålder och framtida anknytning till arbetsmarknaden. De resultat som redovisas i tabell 5.4 kan inte till fullo jämföras med motsvarande resultat för som redovisats av Wadensjö och Orrje (2002), eftersom invandrarkategorierna inte till fullo överlappar. Men så gott de går att jämföra är de relativt samstämmiga. Resultaten för kategorin födda i ”Övriga ” är i linje med Wadensjö och Orrjes kategori ”Western countries” och resultaten för gruppen som invandrat från ”Övriga världen” är mer positiva än för och Orrjes ”Non-Western countries”. Det sistnämnda bör inte förvåna då ”Övriga världen” också inne håller en (mindre) andel invandrare från västländer. Likaså är resultaten för en genomsnittlig invandrare (exklusive återvandrare) av samma storleksordning som, men något mindre negativa , Wadensjö och Orrjes för och Storeslettens för . Som väntat visar alternativet med högre sysselsättning en betydligt bättre situation för gruppen från ”Övriga världen”. Beräknat som procent av BNP beräknas ett lågt positivt netto utan diskontering och ett relativt litet negativt saldo vid 3,5 procents ränta. Motsvarande resultat per capita är ett positivt netto, nästan 110 000 utan diskontering och drygt 10 000 vid 3,5 procents ränta. Vidare gäller liksom vid tvärsnittsanalysen att effekten av uppskjuten pension och ökad sysselsättning är en klar förbättring för det finansiella nettot. Exempelvis gäller att både uppskjuten pension och högre sysselsättning innebär att nettot för gruppen som invandrat från ”Övriga världen” är positivt oavsett diskon teringsränta. Vid 3,5 procents ränta är det genomsnittliga bidraget från gruppen och vid denna ränta är mot svarande bidrag för hela invandrargruppen . Bilaga 6 till LU15 Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser 5.10Alternativ där barn till de som invandrar inkluderas Beräkningarna i tabell 5.4 baseras på principen att inrikes födda individer räknas som sådana, även i de fall då deras föräldrar är utrikes födda. kan det ha ett intresse i sig självt och ur jämförbarhetssynpunkt med andra studier att räkna inrikes födda barn till utrikes födda föräldrar som utrikes födda, då deras närvaro i landet är en direkt konsekvens av föräldrarnas invandring. Naturligtvis kommer en sådan beräkning att ge en betydligt högre kostnad då barnen fram tills dess att de börjar förvärvsarbeta kommer att generera stora utgifter men inga inkomster. Denna kostnad blir hög i vår analys eftersom vi enbart beräknar det finansiella nettot , dvs. många av de barn som föds hinner inte komma ut på arbetsmarknaden. Ett sätt att visa detta långsiktiga ekonomiska underskott som uppstår till följd av barn är att göra en separat analys som inkluderar barn till två utrikes födda föräldrar. Om en tvärsnittsbaserad beräkning, liknande den som redovisas i avsnitt 5.8, görs erhålls en U-formad profil av det finansiella nettot. Utgångspunkten är ett netto nära noll 2015, sedan följer en period av ökat underskott fram till ca 2035, varefter det vänder och underskottet minskar för att nå balans ca 2050 för att därefter ge ett överskott. När vi studerar barnen till de som invandrat krävs således en analys på mycket lång sikt för att få en bild av bidraget under hela livscykeln. Vid de beräkningar som redovisas nedan utgår vi från samma urval som i tabell 5.4, alla som invandrat 2014 men till dessa räknar vi nu även de barn som kommer att födas i Sverige.41 Enligt våra beräkningar förväntas närmare 60 000 barn att födas i av de som invandrat 2014. Fördelningen av dessa barn är att en majoritet på tillhör gruppen som invandrat från ”Övriga värden”, ”” ”Övriga ” och ”Övriga ”. Det förväntade resultatet är en kraftig ökning av underskotten för ”Övriga Världen” men även en kraftig minskning 41 För att lösa problemet med vilken ländergrupp barnet tillhör i det fall föräldrarna tillhör olika ländergrupper så får barnet samma ländergrupp som den äldsta föräldern i hushållet. Denna (godtyckliga) regel har inte så stor betydelse då det enbart förekommer ett fåtal fall där makarna tillhör olika ländergrupper. Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser Bilaga 6 till LU15 av det positiva nettot för ”” och “Övriga ”. Detta bekräftas även av tabell 5.5 som visar resultatet för huvud alternativet. Tabell 5.5 Det totala finansiella nettot för de som invandrat till inklusive de barn som fötts i , procent av BNP och kronor per capita Genomsnittligt netto i tusental kronor Källa: Egna beräkningar baserade på SESIM och långsiktiga beräkningar, (2015). Att barn innebär en kostnad framgår med stor tydlighet vid en jämförelse av tabellerna 5.4 och 5.5. När barnen som fötts i ingår i beräkningen så förändras det totala nettot, vid 3,5 procents ränta, från att vara i balans till ett underskott på drygt en procent av BNP. Huvudförklaringen är det kraftigt försämrade nettot för grupperna ”” och ”Övriga Världen” men även en försämring för ”Övriga ”. Vid samma diskonteringsränta ligger det genomsnittliga överskottet för ”” på ca och motsvarande underskott för ”Övriga Världen” uppgår till ca . Det senare resultatet kan jämföras med det redan nämnda resultaten från Wadensjö och Orrjes studie där det genomsnittliga underskottet uppgick till ca 590 000 danska . Allt utvärderat vid en 3,5 procents diskonteringsränta. Det genom snittliga underskottet för personer som tillhör gruppen ”Övriga Världen” ökar således mycket kraftigt som en följd av att inkludera deras barn födda i . gäller det naturligtvis att barn alltid medför en utgift för den offentliga sektorn och att detta får betraktas som en nödvändig investering för framtiden. Bilaga 6 till LU15 Invandringens framtida påverkan på offentliga finanser 5.11Livscykelanalyser för de som invandrar Livscykelanalysen i tabellerna 5.4 och 5.5 baseras enbart på invandringen under ett enda år, 2014. I princip kan denna information upprepas och en profil liknande den som presenterades för tvärsnittsanalysen kan konstrueras. Ett sådant resultat redovisas i figur 5.15, 2015 till 2030. Presentationen begränsas till den grupp som är av störst intresse, invandrare från ”Övriga världen”, och enbart en diskonteringsränta på har använts. För att göra resultaten för de olika invandringsåren jämförbara har det finansiella nettot enbart beräknats . För att förtydliga, 2015 till 2030 har gruppen nyanlända från ett land som ingår i gruppen ”Övriga världen” valts ut. För denna grupp har det diskonterade finansiella nettot beräknats från respektive inflytt ningsår och . Beräkningarna upprepas för huvudalternativet samt för alternativet med högre sysselsättning och alternativet med högre respektive lägre invandring. Det ska även nämnas att i dessa beräkningar inkluderas inte de barn som föds i efter invandringsåret. Figur 5.15 visar på två huvudmönster, dels det som ger ett negativt saldo , dels det som ger ett litet negativt eller ett litet positivt saldo. Den främsta skillnaden är antagandet om en högre sysselsättning. Effekten av invandringens storlek är betydligt mindre än effekten av en högre sysselsättning men kan ändå på kort sikt vara betydande. Exempelvis är effekten av invandringens storlek 2019 under huvudalternativet mycket kraftig. Som framgår av figur 3.9 beror detta på en mycket kraftig minskning i antalet invandrare under .