sou · H3B343 · 2015-04-01 00:00:00 — –grundvattnet är med få undantag av sådan kvalitet att det inte begränsar användningen av grundvatten för allmän eller enskild dricksvattenförsörjning, –grundvattenförekomster som omfattas av förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön har god kemisk status, –utströmmande grundvatten har sådan kvalitet att det bidrar till en god livsmiljö för växter och djur i källor, sjöar, våtmarker, vattendrag och hav, –grundvattenförekomster som omfattas av förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön har god kvantitativ status, –grundvattennivåerna är sådana att negativa konsekvenser för vattenförsörjning, markstabilitet eller djur- och växtliv i angräns- ande ekosystem inte uppkommer, och –naturgrusavlagringar av stor betydelse för dricksvattenförsörj- ning, energilagring, natur- och kulturlandskapet är fortsatt be- varade. Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård har beslutat att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård innebär att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kultur- värden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Regeringen har preciserat Hav i balans samt levande kust och skärgård så att med målet avses att –kust- och havsvatten har god miljöstatus med avseende på fysi- kaliska, kemiska och biologiska förhållanden i enlighet med havs- miljöförordningen (2010:1341), –kustvatten har minst god ekologisk status eller potential och god kemisk status i enlighet med förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, –kusternas och havens viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna, –grunda kustnära miljöer präglas av en rik biologisk mångfald och av en naturlig rekrytering av fisk samt erbjuder livsmiljöer och spridningsvägar för växt- och djurarter som en del i en grön infrastruktur, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till kust och hav har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer samt att naturligt före- kommande fiskarter och andra havslevande arter fortlever i livs- kraftiga bestånd, –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla kust- och havsvatten, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mång- falden och kulturarvet, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –havs-, kust- och skärgårdslandskapens natur- och kulturvärden är bevarade och förutsättningar för fortsatt bevarande och ut- veckling av värdena finns, –tillståndet är oförändrat för kulturhistoriska lämningar under vattnet, och Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning –havs-, kust- och skärgårdslandskapens värden för fritidsfiske, badliv, båtliv och annat friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad. har beslutat att miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker innebär att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funk- tion i landskapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Regeringen har preciserat Myllrande våtmarker så att med målet avses att –våtmarker av alla typer finns representerade i hela landet inom sina naturliga utbredningsområden, –våtmarkernas viktiga ekosystemtjänster som biologisk produk- tion, kollagring, vattenhushållning, vattenrening och utjämning av vattenflöden är vidmakthållna, –våtmarker är återskapade, i synnerhet där aktiviteter som exem- pelvis dränering och torvtäkter har medfört förlust och frag- mentering av våtmarker och arter knutna till våtmarker har möj- lighet att sprida sig till nya lokaler inom sitt naturliga utbred- ningsområde, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till våt- markerna har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer, –hotade våtmarksarter har återhämtat sig och livsmiljöer har åter- ställts, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mång- falden, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –våtmarkernas natur- och kulturvärden i ett landskapsperspektiv är bevarade och förutsättningarna för fortsatt bevarande och ut- veckling av värdena finns, och Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning –våtmarkernas värde för friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad. har beslutat att miljökvalitetsmålet Levande skogar inne- bär att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Regeringen har preciserat Levande skogar så att med målet avses –skogsmarkens fysikaliska, kemiska, hydrologiska och biologiska egenskaper och processer är bibehållna, –skogens ekosystemtjänster är vidmakthållna, –skogens biologiska mångfald är bevarad i samtliga naturgeo- grafiska regioner och arter har möjlighet att sprida sig inom sina naturliga utbredningsområden som en del i en grön infrastruk- tur, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till skogs- landskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer, –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla skogar, –främmande arter och genotyper inte hotar skogens biologiska mångfald, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –natur- och kulturmiljövärden i skogen är bevarade och förutsätt- ningarna för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns, och – skogens värden för friluftslivet är värnade och bibehållna. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har beslutat att miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingsland- skap innebär att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Regeringen har preciserat Ett rikt odlingslandskap så att med målet avses att –åkermarkens fysikaliska, kemiska, hydrologiska och biologiska egenskaper och processer är bibehållna, –jordbruksmarken har så låg halt av föroreningar att ekosystemens funktioner, den biologiska mångfalden och människors hälsa inte hotas, –odlingslandskapets viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna, –odlingslandskapet är öppet och variationsrikt med betydande inslag av hävdade naturbetesmarker och slåtterängar, småbio- toper och vattenmiljöer, bland annat som en del i en grön infra- struktur och erbjuder livsmiljöer och spridningsvägar för vilda växt- och djurarter, –naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer, –husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser är hållbart bevarade, –hotade arter och naturmiljöer har återhämtat sig, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mång- falden, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –biologiska värden och kulturmiljövärden i odlingslandskapet som uppkommit genom långvarig traditionsenlig skötsel är bevarade eller förbättrade, Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning –kultur- och bebyggelsemiljöer i odlingslandskapet är bevarade och förutsättningar för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns, och –odlingslandskapets värden för friluftslivet är värnade och bi- behållna samt tillgängliga för människor. har beslutat att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö innebär att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kultur- värden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Regeringen har preciserat Storslagen fjällmiljö så att med målet avses att –fjällens värden för rennäringen är bevarade och fjällens karaktär av betespräglat storslaget landskap med vidsträckta sammanhäng- ande områden är bibehållen, –fjällmiljöernas viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna, –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till fjälland- skapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer, –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla fjällmiljöer, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mång- falden, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –fjällmiljöer med höga natur- och kulturmiljövärden är bevarade och förutsättningar för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns och –fjällmiljöers värden för friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har beslutat att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utveck- las. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Regeringen har preciserat God bebyggd miljö så att med målet avses att –en långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur har utvecklats både vid nylokalisering av byggnader, anläggningar och verksamheter och vid användning, förvaltning och omvandling av befintlig bebygg- else som byggnader är hållbart utformade, –städer och tätorter samt sambandet mellan tätorter och lands- bygd är planerade utifrån ett sammanhållet och hållbart perspek- tiv på sociala, ekonomiska samt miljö- och hälsorelaterade frågor, –infrastruktur för energisystem, transporter, avfallshantering och vatten- och avloppsförsörjning är integrerade i stadsplaneringen och i övrig fysisk planering samt att lokalisering och utformning av infrastrukturen är anpassad till människors behov, för att minska resurs och energianvändning samt klimatpåverkan, sam- tidigt som hänsyn är tagen till natur- och kulturmiljö, estetik, hälsa och säkerhet, –kollektivtrafiksystem är miljöanpassade, energieffektiva och till- gängliga och att det finns attraktiva, säkra och effektiva gång- och cykelvägar, –det finns natur- och grönområden och grönstråk i närhet till bebyggelsen med god kvalitet och tillgänglighet, –det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av värdefulla byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap bevaras används och utvecklas, –den bebyggda miljön utgår från och stöder människans behov, ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur, Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning –människor inte utsätts för skadliga luftföroreningar, kemiska ämnen, ljudnivåer och radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker, –användningen av energi, mark, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt för att minska och att främst förnybara energikällor används, och –avfallshanteringen är effektiv för samhället, enkel att använda för konsumenterna och att avfallet förebyggs som resurserna i det avfall som uppstår tas till vara i så hög grad som möjligt samt att avfallets påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras. Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv har beslutat att miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv innebär att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generatio- ner. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kultur miljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Regeringen har preciserat Ett rikt växt- och djurliv så att med målet avses att –bevarandestatusen för i naturligt förekommande natur- typer och arter är gynnsam och för hotade arter har statusen förbättrats samt att tillräcklig genetisk variation är bibehållen inom och mellan populationer, –den av klimatscenarier utpekade förhöjda risken för utdöende har minskat för de arter och naturtyper som löper störst risk att påverkas negativt av klimatförändringar, –ekosystemen har förmåga att klara av störningar samt anpassa sig till förändringar, som ett ändrat klimat, så att de kan fortsätta leverera ekosystemtjänster och bidra till att motverka klimat- förändringen och dess effekter, Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning –det finns en fungerande grön infrastruktur, som upprätthålls genom en kombination av skydd, återställande och hållbart nytt- jande inom sektorer, så att fragmentering av populationer och livsmiljöer inte sker och den biologiska mångfalden i landskapet bevaras, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade, –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mång- falden, –det biologiska kulturarvet är förvaltat så att viktiga natur- och kulturvärden är bevarade och förutsättningar finns för ett fort- satt bevarande och utveckling av värdena, och –tätortsnära natur som är värdefull för friluftslivet, kulturmiljön och den biologiska mångfalden värnas och bibehålls samt är till- gänglig för människan. 1.1.1Närmare om miljökvalitetsmålens indikatorer För uppföljningen och utvärderingen av miljömålen i miljömåls- systemet finns det ett antal indikatorer. I en skrift om resultatindikatorer skriver Ekonomistyrnings- verket 2012 att ordet indikator kommer från latinets indicium som betyder tecken på något eller göra något. En indikator som visar tecken på resultat benämns resultatindikator. Enligt definieras resultat som de ”prestationer som myndigheter åstadkommer och de effekter prestationerna leder till”.49 Resultatindikatorer används alltså för att mäta resultatet, det vill säga både prestationer och förändrade tillstånd i samhället. Att använda en resultatindikator är ett verktyg för att ta reda på om önskade mål är uppnådda eller på väg att nås. För att ytterligare definiera vad en resultatindikator är gör en distinktion mellan resultatindikatorer och nyckeltal. Ett nyckeltal är ett mått som mäter vissa aspekter av exempelvis organisationer. Det kan handla om personalens ålder, 49 ESV 2011:9, om ekonomisk styrning i staten. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning styckkostnader eller handläggningstider som sedan jämförs mellan organisationer eller . En resultatindikator är i stället ett mått som måste stå i förhållande till ett mål. Skillnaden mellan de två är alltså att ett nyckeltal självständigt kan utrycka förhållanden medan en resultatindikator/indikator alltid är kopplad till ett övergripande syfte – eftersom det är målet som ska uppnås och inte resultatindikatorn i sig.50 På miljömålsportalen – – beskrivs indikatorn som ett hjälpmedel som förmedlar information om miljöutveck- lingen och ger hjälp i uppföljning och utvärdering. Den nationella och regionala miljöövervakningen ger dataunderlag till många av indikatorerna. På miljömålsportalen redovisas ”de indikatorer som används”. Enligt vad som framgår har myndigheterna inom miljömåls- systemet valt ut 114 indikatorer som främst följs upp i uppfölj- ningen av miljökvalitetsmålen. Indikatorerna visar förändringar för faktorer som är viktiga för uppföljningen av miljökvalitetsmålen. –följa upp resultatet av miljömålsarbetet, –visa om miljöarbetet går i rätt riktning och i rätt takt, –visa hur miljön mår, –ge underlag för åtgärder och beslut. Vissa indikatorer används för flera mål och antalet indikatorer som följer med varje miljökvalitetsmål skiljer sig också åt mellan de olika målen. Flest indikatorer för att mäta målet har God bebyggd miljö med 27, medan Skyddande ozonskikt har 4 indikatorer. 50 ESV 2012:41, Resultatindikatorer. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Av framgår att indikatorpresentationerna är ett gemen- samt uppföljningssystem för nationell och regional miljömåls- uppföljning. De miljömålsansvariga myndigheterna svarar för inne- hållet i presentationerna. har systemet mestadels indikatorer med nationell och regional upplösning men, enligt är tanken att även den kommunala nivån ska ingå i så stor utsträckning som möjligt. Den nationella och regionala miljö- övervakningen ger dataunderlag till många av indikatorerna.51 Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Utöver de nationella indikatorerna finns även de fyra regionala indika- torerna som främst följs upp. Se tabellen nedan. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning På miljömålsportalen finns närmare beskrivningar av respektive indikator såsom metoder, dataunderlag, dataleverantörer, typ av indi- kator, fördjupning om indikatorn, kontaktpersoner m.m. 4.9Närmare om etappmålen i miljömålssystemet Ett led i statsmakternas effektivisering av miljömålssystemet 2010 var, som vi redovisat ovan, att delmålen skulle ersättas av etappmål. har 24 etappmål beslutats. Etappmålen är målövergripande och kan bidra såväl till flera olika miljökvalitetsmål som till genera- tionsmålet. Beskrivningarna av de 24 etappmålen nedan är hämtade från . Utsläppen 2020 bör vara lägre än utsläppen och gäller för de verksamheter som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Detta innebär att utsläppen av växthusgaser ska vara koldioxidekvivalenter lägre för den icke handlande sektorn i för- hållande till nivå. Minskningen sker genom utsläppsreduk- tioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som mekanismen för ren utveckling (CDM). Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Ökad resurshushållning i byggsektorn Insatser ska vidtas så att förberedandet för återanvändning, materialåtervinning och annat materialutnyttjande av icke-farligt byggnads- och rivningsavfall är minst 70 viktprocent . Ökad resurshushållning i livsmedelskedjan Insatser ska vidtas så att sorteras av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger ut och behandlas biologiskt så att växtnäring tas tillvara, och minst 40 pro- cent av matavfallet behandlas så att även energi tas tillvara. Viktiga ekosystemtjänster och faktorer som påverkar deras vid- makthållande är identifierade och systematiserade . Den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden ska betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster vara allmänt kända och integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i sam- hället där så är relevant och skäligt. Hotade arter och naturtyper Åtgärdsprogram för att uppnå gynnsam bevarandestatus för sådana hotade arter och naturtyper som inte kan säkerställas genom pågående åtgärder för hållbar mark- och vattenanvändning och befintligt områdesskydd, ska vara genomförda eller under genom- förande . Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Invasiva, främmande arter Invasiva, främmande arters effekter i vad avser biologisk mångfald samt socioekonomiska effekter på bland annat hälsa ska vara bedömda och prioriterade insatser för bekämpning ska ha in- letts . Kunskap om genetisk mångfald En kartläggning och övervakning av den genetiska mångfalden ska ha inletts . Samordningen inom den statliga förvaltningen ska ha förstärkts så att helhetssynen på markanvändningen har ökat. Skydd av landområden, sötvattensområden och områden av land- och sötvattensområden samt av områden ska bidra till att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald eller ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl för- bundna system där reservat, andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i omgivande landskap och förvaltas på ett effektivt och inkluderande sätt. Skydd av områden ska till 2020 utökas med minst 1 räknat enligt följande: –Skogar med höga naturvärden ska skyddas från avverkning. Detta ska ske genom att det formella skyddet av skogsmark har ökat med skogsmark med höga naturvärden och i behov av formellt skydd nedan gränsen för fjällnära skog. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning –Skogsbrukets frivilliga avsättningar bör ha ökat i omfattning med skogsmark i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden till totalt 1 . –Det formella skyddet av våtmarker har ökat med genom att myrar med höga naturvärden i den nationella myrskyddsplanen skyddas. –Det formella skyddet av sjöar och vattendrag har ökat med . –Det formella skyddet av områden har ökat med . –De ekologiska sambanden har stärkts så att skyddade och på andra sätt bevarade områden och biotoper är väl förbundna och integrerade i landskapet, inklusive den miljön, genom att den gröna infrastrukturen har utvecklats och förstärkts. är de förväntningar som samhället har på miljöhänsyn i skogsbruket tydliggjorda och kända för skogsbruket, så att de får en praktisk tillämpning. Bestämmelser ska ha förtydligats så att det finns goda förutsättningar för ett variationsrikt skogsbruk. En dialogprocess i ett nationellt skogsprogram En öppen dialog med intressenter som berörs av skogen och dess värdekedja ska ha etablerats . Dialogen omfattar ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syftar till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utveck- lingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad sam- hällsekonomi. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning Beslut som fattas inom EU och internationellt om särskilt farliga ämnen ska innehålla åtgärder som innebär att: –Hormonstörande respektive kraftigt allergiframkallande ämnen betraktas som särskilt farliga ämnen i relevanta regelverk . –Särskilt farliga ämnen blir föremål för prövning eller beslut om utfasning under gällande regelverk inom alla användnings- områden . –Särskilt farliga ämnen används endast under strikt reglerade omständigheter i produktionsprocesser . –I relevanta regelverk inkluderar uttrycket ”särskilt farliga ämnen” även ämnen med andra allvarliga egenskaper än de som omfattas av nuvarande specifika kriterier och som inger motsvarande grad av betänklighet . Kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper Beslut som fattas inom EU och internationellt ställer krav på att uppgifter om miljö- och hälsofarliga egenskaper hos kemiska ämnen ska vara tillgängliga och tillräckliga för att möjliggöra riskbedöm- ning för alla användningsområden. Besluten ska innehålla åtgärder som innebär att: –Relevanta regelverk ställer krav på kunskap samt uppgifter om förekomst gällande nanopartiklar och nanomate- rial som är tillräckliga för att bedöma och minimera hälso- och miljöeffekter av sådana. –Förutsättningar finns för att relevanta regelverk kan beakta kombinationseffekter vid exponering för kemikalier. –Regelverken beaktar att barn är särskilt känsliga för påverkan från kemikalier. Miljömålssystemet i regeringens myndighetsstyrning