sou · H3B310 · 2015-02-26 00:00:00 — Koordinaterna är angivna i WGS 84. Vid transformering av koordinaterna till SWEREF 99 är osäkerheten mindre än . Även trestats- punktens koordinater bör föras in i den nya lagstiftningen. Trestatspunkten är fastställd i gällande avtal och reglerar av- gränsningslinjerna för både ekonomiska zon och den svenska kontinentalsockeln. 1 § 7 anger att avgränsningslinjen fortsätter i norra och intill räta (geodetiska) linjer mellan punkten 58°51,776'N, 20°28,276'O, punkten 59°26,701'N, 20°09,200'O, punkten 59°47,501'N, 19°39,497'O, punkten 60°11,501'N, 19°04,992'O och punkten 60°14,115'N, 19°06,162'O. Dessa fem punkter motsvarar punkterna 5–1 i den överenskom- melse jämte protokoll med om avgränsningen i och norra av ekonomiska zon och av kontinentalsockel och fiskezon som ingicks (SÖ 1995:18). Avgränsningslinjen utgörs av räta (geodetiska) linjer. Ko- ordinaterna är angivna i WGS 84. Vid transformering av koordi- naterna till SWEREF 99 är osäkerheten mindre än . Samtliga punkter i 1 § 7 är fastställda i gällande avtal. Punkterna 5 och 4 reglerar avgränsningslinjerna för både den svenska kontinen- talsockeln och ekonomiska zon gentemot motsvarande finska maritima zoner. Nordväst om punkten 4 ansluter den svenska territorialgränsen till avgränsningslinjen för kontinentalsockeln i en punkt vars koordinater kan bestämmas av , se kapitel 4. I denna punkt upphör därmed ekonomiska zon. Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon SOU 2015:10 norrut ansluter även territorialgräns till avgränsningslinjen för kontinentalsockeln. Denna punkt utgör en riksgränspunkt och dess koordinater bör bestämmas av och gemen- samt. De efterföljande punkterna 3–1 överenskommelse med reglerar således avgränsningslinjen för den svenska kontinentalsockeln och som även utgör territorialgräns. Linjen fortsätter norr om punkten 1 i fram till den södra strandkanten på Märket där en punkt på land är markerad med mässingsdubb25. 1 § 8 i förordningen anger att avgränsningslinjen i och går intill räta linjer mellan punkten 60°22,3'N, 19°09,5'O, punkten 60°40,7'N, 19°14,1'O, punkten 62°42,0'N, 19°31,5'O, punkten 63°20,0'N, 20°24,0'O, punkten 63°29,1'N, 20°41,8'O, punkten 63°31,3'N, 20°56,4'O och punkten 63°36,6'N, 21°16,8'O, mellan punkten 63°38,1'N, 21°22,7'O, punkten 63°40,0'N, 21°30,0'O och punkten 65°21,8'N, 23°55,0'O och mellan punkten 65°27,5'N, 24°03,2'O, punkten 65°30,9'N, 24°08,2'O och punkten 65°31,8'N, 24°08,4'O. Nio av dessa tretton punkter motsvarar punkterna 10 och 8–1 i den överenskommelse med om avgränsning av kontinental- sockeln i , , och nordligaste delen av som ingicks (SÖ 1973:1). Avgränsningslinjen utgörs enligt tolkning av artikel 6 i avtalet av räta linjer i Mercators projektion, dvs. Koordinaterna är angivna i ett finskt referenssystem. Vid transfor- mering av koordinaterna till SWEREF 99 uppgår osäkerheten till . Enligt det protokoll som ingår överenskommelse med ska avgränsningslinjen för ekonomiska zon från punkten 10 till punkten 1 följa den avgränsningslinje för kontinental- sockeln som avtalats genom överenskommelse med i avvaktan på en teknisk revision av avgränsningslinjen norr om . Från den norra strandkanten på Märket, där en punkt är mar- kerad med mässingsdubb26, går avgränsningslinjen för kontinental- sockeln via punkten 10 överenskommelse med fram till en ny punkt strax söder om punkten 8 där den svenska 25Punkten är betecknad med nummer 12 gemensamma gränsöversyn. 26Punkten är betecknad med nummer 11 gemensamma gränsöversyn. SOU 2015:10 Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon territorialgränsen lämnar avgränsningslinjen för kontinentalsockeln. Punktens koordinater kan bestämmas av . I denna punkt börjar det tredje avsnittet av avgränsningslinjen för ekono- miska zon. Avgränsningslinjen för den svenska kontinentalsockeln och ekonomiska zon fortsätter norrut via punkterna 8 och 7 överenskommelse med till där den svenska territorialgränsen åter ansluter till kontinentalsockelns avgränsningslinje i en ny punkt vars koordinater kan bestämmas av . I den nya punkten upphör det tredje avsnittet av avgräns- ningslinjen för ekonomiska zon. Avgränsningslinjen för kontinentalsockeln och territorialgränsen fortsätter vidare norrut mellan punkterna 6, 5 och 4 i riktning mot punkten 3 överenskommelse med . I en punkt strax söder om punkten 3 i lämnar territorial- gränsen kontinentalsockelns avgränsningslinje. Punktens koordinater kan bestämmas av . I denna punkt börjar det fjärde avsnittet av avgränsningslinjen för ekono- miska zon. Avgränsningslinjen för både kontinentalsockeln och ekonomiska zon fortsätter i riktning mot punkten 2 överenskommelse med . I en ny punkt söder om punkten 2 ansluter den svenska territorialgränsen återigen till kon- tinentalsockelns avgränsningslinje. Punktens koordinater kan bestäm- mas av . I denna punkt upphör avgränsningslinjen för det fjärde avsnittet av ekonomiska zon. Kontinentalsockelns avgränsningslinje fortsätter till punkten 2 där territorialgräns ansluter. I denna punkt, vars koordi- nater bör bestämmas av och gemensamt, börjar igen. Från punkten 2 fortsätter avgränsningslinjen för kontinentalsockeln enligt förordningen till punkten 1 överenskommelse med . Punkten 1 förefaller emellertid att vara överspelad eftersom avgränsningslinjen ska dras från punkten 2 i rät linje till brytpunkt IV enligt den överenskommelse med om ändring av mellan och , som ingicks (SÖ 2010:2). Söder om brytpunkt IV korsar breddgraden 65°35'N och allmänt vatten upphör därmed enligt lagen (1950:595) om gräns mot allmänt vatten- område. Denna skärningspunkt på markerar således slutet på den kontinuerliga linje runt som utgör yttre avgränsningslinje för den svenska kontinentalsockellagens geografiska Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon SOU 2015:10 Punktens koordinater kan bestämmas av . Från brytpunkt IV går vidare norrut enligt den sträck- ning som framgår av gränskartorna 44–48, som är bilagda gemensamma gränsöversyn. Endast nio av de tretton punkterna i 1 § 8 är som nämnts fastställda överenskommelse med . Tre av dessa punkter reglerar avgränsningslinjerna för både kontinentalsockeln och ekonomiska zon. Övriga sex överenskomna punkter reglerar endast kontinentalsockelns avgränsningslinje. Enligt förordningen går avgränsningslinjen från punkten 10 till punkten 4 i överensstämmelse med de koordinater som anges överenskommelse. Därefter fortsätter linjen norrut men gör ett ”hopp” mellan två oidentifierade punkter innan den når fram till punkten 3. Linjen går sedan vidare via ytterligare ett ”hopp” mellan två oidentifierade punkter innan den når fram till punkterna 2 och 1 i överenskommelsen. Utredningen har inte kunnat finna något gällande avtal som fastställer de fyra oidentifierade punkter som är angivna med koordinater i förordningen (och som är kursivmarkerade i citatet ovan) och anser därför att dessa punkter inte bör tas med i den nya lagen. Enligt kan de fyra oidentifierade punkterna här- ledas till de punkter mellan vilka avgränsningslinjerna för den svenska kontinentalsockeln enligt överenskommelse avvek från mittlinjen mellan och dåvarande baslinjer. En överenskommelse om vissa gränsfrågor ingicks med (SÖ 1978:16) och anger att yttergränsen för dåvarande fiskezon ska följa avgränsningslinje för kontinentalsockeln. Det protokoll som är fogat till över- enskommelse med anger att avgränsningslinjen för ekonomiska zon mellan punkterna 10 och 1 ska följa avgränsningslinje för kontinentalsockeln. Det är oklart varför de oidentifierade punkterna är inkluderade i SFS (1992:1226) och varför inte heller innehållet i protokollet till överenskommelse har reflekterats i förordningen trots att förordningen ändrades (SFS 1995:951). Som framgått ovan tycks punkten 1 överenskommelse nu- mera vara överspelad enligt överenskommelse om ändring av . Inte heller denna punkt bör därför tas med i den nya lagen. Punkten 8 överenskommelse motsvarar punkten 17 i den konvention angående icke-befästande och neutralisering SOU 2015:10 Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon som antogs i (SÖ 1921:26). Punkten 9 motsvarar den punkt där territorialgräns läm- nade avgränsningslinjen för kontinentalsockeln när terri- torialhav var brett. Punkterna 9 och 10 ligger på den räta linjen mellan punkterna 16 (mittpunkt på Märket) och 17 i Ålandskonventionen. I punkten 10 upphör mot , eftersom norr om denna punkt har begränsat sitt terri- torialhav så att en korridor med internationellt vatten är belägen på finsk sida om kontinentalsockelns avgränsningslinje. Punkten 10 ut- gör således en riksgränspunkt. Dess koordinater bör bestämmas av och gemensamt. har gjort en liknande be- gränsning av sitt territorialhav i Kvarken, där det följaktligen inte heller finns någon riksgräns i havet. Utredningens förslag: I 1 § i lagen (1966:314) om kontinental- sockeln ersätts hänvisningen till om kontinentalsockeln med ny text om att lagens geografiska tillämpningsområde omfattar havsbottnen och dess underlag inom det havsområde som framgår av den nya lagen om Sveriges sjö- territorium och maritima zoner. I 1 § i lagen (1992:1140) om ekonomiska zon före- skrivs att lagens geografiska tillämpningsområde omfattar de havs- områden utanför sjöterritoriet som framgår av den nya lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Texten om de båda lagarnas geografiska tillämpningsområden utgår ur kontinentalsockelförordningen (1966:315) respektive förordningen (1992:1226) om ekonomiska zon. Avgränsningslinjerna för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon anges med koordinater uttryckta i SWEREF 99 för samtliga punkter som är reglerade i avtal med andra stater. Koordinaterna förtecknas i två separata tabellbilagor till den nya lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Koordinaterna tillhandahålls också i elektroniskt format för kost- nadsfri nedladdning. Avgränsningslinjerna markeras i officiella svenska sjökort. Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon SOU 2015:10 De punkter och koordinater som är uppräknade i 1–2 §§ i EZ-för- ordningen definierar avgränsningslinjen för den svenska kontinental- sockeln i förhållande till intilliggande och motstående staters kon- tinentalsocklar. Längs stora delar av sammanfaller denna avgränsningslinje med avgränsningslinjerna för ekonomiska zon, men inte överallt. Avgränsningslinjen för kontinentalsockeln löper som en konti- nuerlig linje som avgränsar havsbottnen och dess underlag under allmänt vatten inom det svenska sjöterritoriet och under ekonomiska zon från den punkt på mot i väster där kontinuerligt allmänt vatten börjar till den punkt på riks- gränsen mot i nordost där allmänt vatten upphör.27 ekonomiska zon består av fyra separata havsområden. Den första av de fyra avgränsningslinjerna börjar i baslinjepunkt 1 där mot upphör och sammanfaller därefter med avgränsningslinjen för kontinentalsockeln fram till norra begränsningslinje. Den andra avgränsningslinjen börjar vid södra begränsningslinje och sammanfaller med avgränsningslinjen för kontinentalsockeln fram till en punkt i söder om . Den tredje linjen börjar utanför och samman- faller med avgränsningslinjen för kontinentalsockeln fram till en punkt i utanför . Den fjärde linjen börjar utanför och sammanfaller med avgränsningslinjen för konti- nentalsockeln fram till en punkt i utanför . I mellanliggande havsområden i , och Kvarken når svenskt sjöterritorium fram till kontinentalsockelns avgräns- ningslinje och gränsar direkt mot en annan stats sjöterritorium eller maritima zoner. Som utredningen tidigare konstaterat är författningstexterna om den svenska kontinentalsockeln och ekonomiska zon inte alldeles tydliga när det gäller den geografiska omfattningen av de havsområden där respektive lagstiftning är tillämplig. Utredningen anser att dessa otydligheter bör undanröjas och att de yttre avgränsningslinjerna för kontinentalsockeln och för ekonomiska zon i stället bör beskrivas med koordinater i var sin tabellförteckning. Det skulle ge en klar och entydig bild av exakt 27 Inklusive den korta sträcka där går på land på ön och kontinental- sockelns avgränsningslinje följer baslinjerna längs Märkets svenska del. SOU 2015:10 Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon var de båda maritima zonernas yttre avgränsningslinjer går. Det skulle också göra det enklare för att fullgöra sina förplikt- elser enligt UNCLOS att offentliggöra detaljerad information om respektive avgränsningslinjer. Utredningen föreslår därför att avgränsningslinjerna för den svenska kontinentalsockeln respektive för ekonomiska zon ska anges var för sig i form av koordinater uttryckta i SWEREF 99 för samtliga punkter som är reglerade i avtal med annan stat. Koordinaterna bör förtecknas i två separata tabellbilagor till den nya lag om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner som utredningen föreslår. Utredningen föreslår vidare att 1 § i lagen (1966:314) om konti- nentalsockeln ändras till att ange att lagens geografiska tillämp- ningsområde framgår av den nya lagen. Därmed kan också all text om lagens geografiska tillämpningsområde utgå ur förordningen (1966:315) om kontinentalsockeln. Utredningen föreslår vidare att en motsvarande ändring om lagens geografiska tillämpningsområde görs i 1 § i lagen (1992:1140) om ekonomiska zon och att all text om den lagens tillämp- ningsområde utgår ur förordningen (1992:1226) om eko- nomiska zon. Dessa två lagar kommer därmed att på ett sinsemellan likartat sätt hänvisa till den nya lagen om Sveriges sjöterritorium och zoner vad gäller deras respektive geografiska tillämpnings- områden. De två åtföljande förordningarna blir mer ren- odlade och enbart inriktade på sina respektive lagars materiella bestämmelser. Utredningen anser också att ytterligare ändringar behövs i kon- tinentalsockelförordningen eftersom kontinentalsockellagen även är tillämplig på den del av det svenska sjöterritoriet som utgörs av allmänt vatten. Som tidigare nämnts har denna svenska lag ett större geografiskt tillämpningsområde än det havsområde utanför terri- torialhavet där den särskilda rättsordning som regleras av UNCLOS är tillämplig. Ändringar behövs också i förordningen om ekonomiska zon. Utredningen föreslår att koordinater för alla punkter som är fastställda i gällande internationella avtal, även de nytillkomna punkter som ligger på tidigare överenskomna linjer, och som reglerar avgräns- ningslinjerna för den svenska kontinentalsockeln respektive Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon SOU 2015:10 ekonomiska zon gentemot stater med intilliggande eller motstå- ende kuster ska ingå i den nya lagens tabellbilagor. I några fall har emellertid nya koordinater beräknats där det av olika skäl visat sig vara ologiskt eller missvisande att använda de transformerade koordi- naterna. I sådana fall anges även de transformerade koordinaterna i den förklarande texten. I enlighet med utredningsdirektiven har fått utred- ningens uppdrag att transformera de överenskomna koordinaterna för alla i avtal fastställda punkter till SWEREF 99. Verket har vid transformeringen utgått från att skillnaden mellan WGS 72 och WGS 84 är i latitud och i longitud. Man har valt att inte justera för olika WGS 84-realiseringar. Verket har också valt att betrakta WGS 84 och SWEREF 99 som identiska. Koordinater uttryckta i WGS 84 har således inte transformerats. Verket anser vidare att EUREF 89, som är ett äldre namn för det europeiska referenssystemet ETRS 89, är identiskt med SWEREF 99 i detta sammanhang och att någon transformering därför inte heller behöver göras av de koordinater som är uttryckta i detta referens- system. Verket har segmenterat långa linjer med samma logik och enligt samma principer som man har segmenterat långa baslinjer och andra långa linjer. Utredningen föreslår att även segmentpunkternas koordinater ska inkluderas i den nya lagens tabellbilagor 4 och 5. Utredningen instämmer i att de koordinater som inkluderas i tabellbilagorna bör vara uttryckta i latitud och longitud i SWEREF 99, i enlighet med vad som anges i utredningsdirektiven, eftersom detta är det referenssystem som används av svenska myn- digheter. Detta förfarande ändrar emellertid inte det faktum att koordinater uttryckta i andra referenssystem i överenskommelser mellan och en annan stat fortsätter att gälla i förhållande till den staten och kan åberopas vid en eventuell tvist eller framtida förhandling. I sammanhanget bör också noteras att en liknande jämförelse som den som utredningen har gjort i avsnitt 6.3.1 mellan koordi- nater i svensk lagstiftning och motsvarande koordinater i gällande internationella överenskommelser kommer att bli svårare att göra när koordinaterna i lagstiftningen är uttryckta i SWEREF 99 i stället för i samma referenssystem som i berörd överenskommelse. SOU 2015:10 Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon 6.4.1Förslag till yttre avgränsningslinje för den svenska kontinentalsockeln Kontinentalsockellagen (SFS 1966:314) är tillämplig på havsbottnen och dess underlag inom den del av Sveriges sjöterritorium som utgörs av allmänt vatten samt inom vissa avgränsade havsområden utanför territorialgränsen. Den inre avgränsningslinjen för kontinen- talsockellagens tillämpningsområde utgörs således av yttergränserna för enskilt vatten eller, där det inte finns något enskilt vatten, av strandlinjen. Enskilt vatten tillhör fastigheter enligt lagen (1950:595) om gräns mot allmänt vattenområde. Koordinaterna för samtliga brytpunkter på kontinentalsockelns yttre avgränsningslinje samt de mellanliggande punkter som är ett resultat av segmenteringen av långa linjer redovisas i bilaga 7 till detta betänkande. Koordinatbilagan ska utgöra bilaga 4 till den nya lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. I figur 6.2 anges den yttre avgränsningslinjen för kontinentalsockellagens tillämpnings- område. Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon SOU 2015:10 Figur 6.2 Den yttre avgränsningslinjen för kontinentalsockellagens tillämpningsområde Den yttre avgränsningslinjen för kontinentalsockellagens tillämp- ningsområde börjar i väster i den punkt på mot där allmänt vatten börjar. Lantmäteriet har som redovisats tidigare SOU 2015:10 Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon på utredningens uppdrag undersökt om det finns enskilt vatten närmast strandlinjen vid mot och funnit att så är fallet. På ett flertal ställen i den inre delen av når enskilt vatten ut till vilket gör att det uppstår ett antal från varandra fristående enklaver som skulle kunna utgöra allmänt vatten längs med ut till väster om . Lantmäteriet bedömer att dessa enklaver ska anses utgöra enskilt vatten enligt 2 § 2 (2 § 3 enligt utredningens förslag) lag eftersom de har förbindelse inom svenskt sjöterritorium med öppna havet endast genom områden med enskilt vatten. Utredningen har valt att förtydliga detta förhållande, se avsnitt 7.3.3. Myndigheten har mot denna bakgrund identifierat den punkt på där allmänt vatten börjar. Punkten, som ligger mellan de markerade gränspunkterna XIV och XV, har de beräknade koordinaterna 59-05,163633N och 11-12,695538E. Avgränsningslinjen fortsätter på havsbottnen i form av räta (geo- detiska) linjer, enligt bedömning, och sammanfaller med genom via de markerade gräns- punkterna XV–XVIII till de skiljedom fastställda gräns- punkterna XIX och XX. Punkterna I–XIX mättes senast in av den svensk-norska gräns- kommission som var sammankallad åren 1979–1982 men av skäl som beskrivs i kapitel 4 fastställdes inte de inmätta koordinaterna. har därför transformerat koordinater uttryckta i ED 77 UTM zon 32 i informellt arbetsmaterial28 från mätningarna till SWEREF 99 TM och fått fram följande koordinater uttryckta i SWEREF 99 (WGS 84) för punkterna XV–XIX: 2.59-04,755319N och 11-09,210274E, 3.59-00,903356N och 11-07,028585E, 4.58-59,508118N och 11-05,542546E, 5.58-58,643460N och 11-03,984681E, och 6.58-57,626872N och 10-58,991490E. 28 Examensarbete ”Bestämning av sjögränsen mellan och ” utfört inom ramen –gemensamma svensk-norska gränskommission. Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon SOU 2015:10 Avgränsningslinjen fortsätter på havsbottnen i form av en rät (geo- detisk) linje, enligt bedömning, till punkten XX som är utmärkt med gränsboj 2 och utgör baslinjepunkt 1. I denna punkt börjar beräkningen av den svenska kontinentalsockeln enligt den definition som anges i UNCLOS. Punktens koordinater har transformerats på samma sätt som koordinaterna för punkterna XV– XIX ovan och är då 58-56,536430N och 10-55,074780E. Den upp- skattade noggrannheten är ±10 cm. har också beräk- nat de koordinater som man anser anger den geodetiskt mest korrekta positionen för punkten XX. Punkten har de beräknade koordinaterna 58-56,536503N och 10-55,074803E. Avgränsningslinjen fortsätter på havsbottnen i form av en rät linje (loxodrom), enligt bedömning, till brytpunkten 1 som är fastställd i artikel 2 i den överenskommelse med om av- gränsning av kontinentalsockeln som ingicks (SÖ 1969:3). Punkten utgjorde den västligaste punkten på territorial- gränsen när det svenska territorialhavet var brett. Punkten har de transformerade koordinaterna 58-54,806429N och 10-45,386356E. Avgränsningslinjen fortsätter på havsbottnen i form av en rät linje (kompasslinje) till brytpunkten 2 överenskommelse, som är den punkt där skiljedomslinje mötte territorial- gräns när det norska territorialhavet var brett. Punkten motsvarar punkten A i den överenskommelse med om avgränsningen av och fiskeområden i nordöstra som ingicks (SÖ 1967:14). Punkten har de transformerade koordinaterna 58-53,536297N och 10-38,334538E. Linjen fortsätter på havsbottnen i form av en rät linje (kompass- linje) till brytpunkten 3 kontinentalsockelöverenskom- melse med . Denna punkt utgjorde skärningspunkt mellan en linje från de norska baslinjerna och en linje SOU 2015:10 Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon från de svenska baslinjerna när överenskommelsen ingicks. Punkten motsvarar också punkten C fiske- överenskommelse. Enligt beräkningar ligger emellertid skärningspunkten mellan den överenskomna avgränsningslinjen och en linje från närmaste svenska baslinje nordnordost om punkten 3. I denna nya skärningspunkt, som har de beräknade koordinaterna 58-45,730378N och 10-35,610148E, upphör mellan och och den svenska terri- torialgränsen viker av söderut. Här börjar också det första avsnittet av avgränsningslinjen för ekonomiska zon. Punkten 3 har de transformerade koordinaterna 58-45,657642N och 10-35,584811E. Linjen fortsätter på havsbottnen i form av en rät linje (storcirkel- båge) till brytpunkten 4 kontinentalsockelöverens- kommelse. Punkten har de transformerade koordinaterna 58-30,655102N och 10-08,699693E. Linjen fortsätter på havsbottnen i form av en rät linje (storcirkel- båge) till brytpunkten 5 kontinentalsockelöverens- kommelse med . Detta är samma punkt som punkten A i artikel 3 i den överenskommelse om avgränsning av kontinental- sockeln och fiskezonerna mellan och som ingicks (SÖ 1985:54). Storcirkelbågar behandlas som geodetiska linjer vid segmentering. Brytpunkterna 1–5 har trans- formerats från ED 50 till SWEREF 99/ETRS 89. Den uppskattade noggrannheten är . Punkten 5 har de transformerade koordinaterna 58-15,654474N och 10-01,720153E. Linjen fortsätter på havsbottnen i form av en rät geodetisk linje till brytpunkten B överenskommelse med . Punkten har de transformerade koordinaterna 58-07,969569N och 10-32,466375E. Avgränsningslinjer för den svenska kontinentalsockeln och för ekonomiska zon SOU 2015:10 Linjen fortsätter på havsbottnen i form av en rät geodetisk linje till brytpunkten C överenskommelse.