sou · H3B315 · 2015-03-05 00:00:00 — 32Europaparlamentets och rådets direktiv /92 av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. 3340 000 platser fjäderfä, 2 000 platser för slaktsvin och obetäckta gyltor eller 750 platser för suggor och obetäckta gyltor i enlighet med och rådets direktiv /1/EG av om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar och och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (IPCC/IED-direktiven). intensiv djurhållning eftersom denna kan antas medföra en betydande påverkan på miljön. Det är medlemsstaterna som fastställer gränsvärden för vilka verksamheter som ska bedömas som intensiva och således om en miljöprövning med miljökonsekvensbeskrivning ska göras. I enlighet med miljöprövningsförordningen (2013:251) definieras anläggningar med djurhållning av nötkreatur, hästar och minkar med mer än 400 djurenheter som intensiva. I överensstämmer gränserna för tillstånds- och anmälningsplikt för nötkreatur med Helsingforskonventionen34,35. I utredningen och miljö (SOU 2013:5) konstaterades att det i krävs miljökonsekvensbeskrivningar för fler verksamheter än vad som följer av MKB-direktivet36. Tillstånd för större jordbruk med djurhållning prövas av miljöprövningsdelegationer vid 12 utpekade länsstyrelser. För djurhållningar med mer än 100 djurenheter krävs en anmälan till kommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd enligt miljöprövningsförordningen (2013:251). I tabellen visas hur många anläggningar som omfattas av tillståndsplikt i . Tabell 4.7 Tillståndspliktiga anläggningar i > 40 000 fjäderfä Källa: Egen bearbetning av statistik från . Tillståndet reglerar var en anläggning får lokaliseras, vilken verksamhet som får bedrivas vid anläggningen och verksamhetens omfattning. Vidare regleras andra förhållanden genom villkor, t.ex. användning av gödsel och hur stora utsläpp av föroreningar till luft och vatten som får förekomma. Även ändringar i en verksamhet, exempelvis förändringar i produktionsvolymen, kan kräva anmälan eller tillstånd. 34Reglerna om tillståndsplikt för stora djuranläggningar med gränser för när en djuranläggning ska omfattas av tillståndsplikt (regel 4, del II bilaga III till Helsingforskonventionen). 35Helsingforskonventionen (Helcom) är ett mellanstatligt samarbete mellan nio länder och och syftar till att skydda miljö. 36Djurhållning och miljö – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel (SOU 2013:5). Prövningsprocessen för både tillståndspliktiga och anmälningspliktiga verksamheter påbörjas med samråd enligt 6 kap. 4 § . Samrådet syftar till att företagaren i ett tidigt skede ska informera och samla in synpunkter från berörda sakägare, myndigheter, organisationer och allmänhet. Därefter ska företagaren som söker tillstånd upprätta och bekosta en miljökonsekvensbeskrivning. Kraven på en miljökonsekvensbeskrivning är omfattande och oftast så anlitas en konsult. Kostnaden för detta varierar och beror bl.a. på storlek på företaget, lokalisering eller antalet sakägare. En miljökonsekvensbeskrivning ska bl.a. innehålla de uppgifter som krävs för att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter som verksamheten kan medföra på människor, djur, växter, mark, vatten, luft, klimat, kulturmiljö och landskap. Den ska även ange vilka åtgärder som planeras för att undvika negativa effekter. Diagram 4.4 visar schematiskt hur en tillståndsprocess ser ut. Diagrammet avser handläggning av ärenden inom län men är i stora delar representativ för handläggning vid länsstyrelserna. Diagram 4.4 Samråds- och tillståndsprocessen för prövning av miljöfarlig verksamhet Källa: i län, 2012. Serviceförklaring till tillståndsprövning enligt av miljöfarliga verksamheter i län. har fått i uppdrag att analysera och lämna förslag på vilka verksamheter som ska omfattas av långtgående krav på bl.a. miljökonsekvensbeskrivning och vilka som kan omfattas av lättare krav. I delredovisningen av uppdraget bedömde att jordbruksverksamhet som omfattas av tillståndsplikt alltid kan antas medföra betydande miljöpåverkan och föreslog därför inte några lättnader37. Uppdraget ska slutredovisas . I samband med den s.k. Förenklingsresan, som har genomfört tillsammans med LRF, har de långa beslutsprocesserna för tillståndsprövning påtalats som ett problem. har i det sammanhanget tagit ansvar för att se över de olika beslutsprocesserna för tillstånd, miljöprövning och miljökonsekvensbeskrivning38. Frågan om tillståndsprövningen och dess effekter för företag, myndigheter samt för andra berörda har utretts vid en rad tillfällen , bl.a. av (SOU 2003:124) och (SOU 2009:45). I utredningen och miljön (SOU 2013:5) konstateras att handläggningstiderna är långa och att vissa län har strängare krav än andra. Om- kring hälften av tillståndsärendena beslutades från att ansökan hade kommit in och tog än . I samma utredning konstaterades också att kraven skiljer sig mellan länen men inte inom länen. Anmälningsärenden har kortare handläggningstider än tillståndsärenden. Utredningen (SOU 2013:5) konstaterade vidare att det ställdes krav som är relativt ingripande utan att det finns motiveringar i det enskilda fallet och där det vetenskapliga underlaget är osäkert. Utredningen föreslog bl.a. följande: •Ett uppdrag till och Havs- och vattenmyndigheten för att öka sin vägledning vid handläggning av tillstånd och anmälan av djurhållande verksamheter. Detta ansågs vara ett effektivt sätt att förkorta prövningsprocessen, öka kompetensen hos handläggare och att främja en enhetlig rättstillämpning. 37Naturvårdsverket, 2014. Delredovisning av regeringsuppdrag om prövning av miljöfarliga verksamheter och krav på bl.a. upprättande av miljökonsekvensbeskrivning (M2012/1054/Ma (delvis), M2013//R m.fl.). 38Jordbruksverket, 2014. Handlingsplan för en enklare vardag för lantbrukare. •En koncentration av prövningen av djurhållande verksamhet till färre miljöprövningsdelegationer. Detta bedömdes leda till en mer enhetlig rättstillämpning, underlätta för specialisering av miljösakkunniga och effektivisering av prövningen. Utredningen (SOU 2013:5) föreslog inte några förändringar av gränserna för tillståndsrespektive anmälningspliktiga verksamheter. I en undersökning bland lantbrukare i ansågs de långa handläggningstiderna som det mest bekymmersamma med tillståndsprocessen. Därför föreslogs ett datorbaserat ansökningssystem som skulle förenkla och påskynda processen39. Utredningen konstaterar att de krav som ställs i tillståndsärenden kostar både tid och pengar för företagen. De långa handläggningstiderna kan verka hämmande på investeringsviljan. Utredningen föreslår att regeringen överväger om att ta bort kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet. Enligt MKB-direktivet är det endast tillståndspliktig verksamhet som kräver en samrådsprocess. Den anmälningspliktiga verksamheten betraktas som mindre miljöpåfrestande. Därför anser utredningen att det finns skäl att ifrågasätta kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktiga anläggningar. Kravet på samrådsförfarande innebär extra kostnader för den enskilde och det tar att genomföra verksamhetsförändringar. Likaså anser utredningen att det är viktigt att fortsätta att arbeta för en enhetlig tillämpning av regelverket. De skillnader som förekommer i tillämpningen mellan olika delar av landet bör vara tydliga och kommuniceras till företagen. Utredningen stödjer därför det förslag som utredningen och miljö (SOU 2013:5) lämnade om ett uppdrag till att tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten utarbeta en ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning. En sådan vägledning ska kunna användas av handläggare vid länsstyrelser och kommuner som hjälp vid bedömning och riskvärdering av olika problem. 39 Thomsson, A., 2009. Miljötillståndsprövning för animalieproduktion – en kartläggning av inblandade parters syn på processen. SLU, LTJ-fakultetens faktablad 2009:21. Konkurrenskraften i jordbruks- och trädgårdsnäringen beror till stor del av konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan. Konkurrensen är hård i såväl primärproduktion, grossistled, dagligvaruhandel som inom restaurang. Varje led har självklart som utgångspunkt att pressa inköpspriset, tillföra egna unika kvaliteter eller mervärden och slutligen maximera försäljningspriset. Livsmedelskedjan illustreras förenklat i följande bild. primärproduktion och efterföljande förädling var anpassad efter hemmamarknaden. Det innebar årliga förhandlingar mellan politiker, konsumenter och näringen där produktionsvolymerna reglerades med tullar och andra stöd. Det gav en möjlighet att hålla en högre prisnivå på den inhemska marknaden och därigenom kompensera företagarna för merkostnader, t.ex. på grund av särregler. att svenska företag började konkurrera med länder som hade en livsmedelsindustri med högt fokus på skalfördelar, fri rörlighet inom EU och export till övrig världsmarknad. EU:s marknadsregleringar, t.ex. produktionskvoter för olika produkter, begränsade emellertid konkurrensen mellan EU-länderna. Livsmedelsindustrins struktur i har utformats efter en blandning av svenska regler, nya regler genom EU-medlemskapet och en hård konkurrens på livsmedelsmarknaden. Råvara från jordbruks- och trädgårdssektorn används även till andra ändamål, exempelvis energi. Användningen av råvara från jordbruket till energi är förhållandevis blygsam och bidrar med en till av bioenergiproduktion. bedömer att det finns en potential att öka produktionen av energigrödor. Potentialen beror på den tekniska utvecklingen och prisutvecklingen på energimarknaderna. odlas grödor för energi på av den svenska åkerarealen.1 Enligt OECD- FAO:s senaste långtidsprognos kommer både konsumtion och produktion av biobränsle och etanol från jordbruket att öka globalt sett2. Jordbruks- och trädgårdsnäringens kostnader för varor och tjänster som används i produktionen, uppgick till . Djurfoder är den största kostnadsposten och uppgick till . Andra stora kostnader är underhåll av maskiner, drivmedel och gödning med vardera. har prisnivån för insatsvaror ökat med . har jordbruks- och trädgårdsnäringens produktionsvärde också ökat med 40 procent3. Statistiken över kostnadsutvecklingen i tyder på att kostnaderna har utvecklats i ungefär samma takt som i andra EU- länder . För vissa kostnadsslag, särskilt gödning och energi, har utvecklingen varit gynnsam i . Detta förklaras delvis av att skatten på kvävegödsel har tagits bort. 1Jordbruksverket, 2013. Bioenergi från jordbruket. 2OECD-FAO Agricultural Outlook . andra varor, t.ex. utsäde och bekämpningsmedel, har däremot kostnaderna stigit snabbare i . Det kan bero på att är en liten marknad och det finns höga fasta kostnader för t.ex. utveckling av nya sorter och preparat som måste slås ut på en liten volym. Diagram 5.2 Prisutveckling för insatsmedel i några EU-länder 2005–2012 Länderna i jämförelsen har haft olika inflationstakt –2012, vilket naturligtvis påverkar prisutvecklingen. hade exempelvis en hög inflationstakt i förhållande till övriga EU som var lägre. För vissa insatsvaror sker huvuddelen av tillverkningen i , t.ex. foderblandningar och utsäde. En stor del av råvarorna i foderblandningarna utgörs emellertid av import. Detsamma gäller för en stor del av växtförädlingen som ligger till grund för utsädesproduktionen. Andra insatsvaror importeras i stort sett i sin helhet, t.ex. handelsgödsel, bekämpningsmedel och drivmedel. Marknaden för insatsvaror domineras av ett fåtal stora företag. Den svenska marknaden är liten. Det kan göra det ofördelaktigt för nya aktörer att etablera sig här. Utvärderingar som har gjorts av delar av den svenska insatsvarumarknaden pekar på att konkurrensen är svag, vilket kan leda till högre kostnader än vad som skulle ha varit fallet med fler aktörer och fri konkurrens. Mot detta talar möjligheten till stordriftsfördelar. Bedömning: En strategi för stärkt konkurrenskraft med en tydlig politisk viljeinriktning kan ha en stor betydelse för intresset att verka och investera i livsmedelskedjan. Analyser av slakterinäringen visar på svårigheter att få ut maximalt värde ur varje del av djuret. Tillträde till nya exportmarknader är nödvändigt för att öka lönsamheten inom livsmedelsindustrin. En ökad internationell konkurrens har lett till att livsmedelsindustrin har genomgått en kraftig strukturomvandling. En stor del av svensk förädlingsindustri är aktiv på den internationella marknaden och ägs ofta av multinationella företag. Hemmamarknaden har emellertid fortfarande stor betydelse. Internationella aktörer med del av sin verksamhet i bygger sällan sina affärsidéer och övergripande strategier på svenska mervärden. En tydlig politisk vilja och ett attraktivt företagarklimat har betydelse för var investeringarna kommer att ske. I en studie av mejeribranschens effektivitet i åtta betonades betydelsen av en politisk viljeinriktning. I de länder där det finns en allmän konsensus om att inhemsk livsmedelsproduktion är viktig är investeringsviljan högre4. Rapportförfattarna betonar att saknar det politiska stöd som finns i grannländerna. Utredningen anser att en strategi med en tydlig politisk viljeinriktning har stor betydelse för intresset att verka och investera. Likaså är det av stor vikt att en strategi för konkurrenskraft tas fram i samarbete med livsmedelsindustrin. Det har tidigare i utredningen konstaterats att det framför allt är inom animalieproduktionen som konkurrenskraften behöver förbättras. Utredningen har därför gett ett uppdrag åt konsultföretaget om att analysera effektiviteten i svensk förädlings- 4 MTT, 2014.Competetiveness of Northern European dairy chains. industri och i ett antal andra konkurrentländer med fokus på animalieproduktion. De slutsatser som dras i rapporten är: •Svenska slakteriföretag är processmässigt kostnadseffektiva oavsett djurslag i jämförelse med sina konkurrenter i och . •När det gäller nöt och framför allt gris är svenska slakteriföretag sämre på att maximera värdet på marknaden av djurkroppens alla delar. •Sammanfattningsvis påverkas konkurrenskraften främst av möjligheterna att få bra betalt för produkterna på olika marknader, vilket i sin tur till stor del styrs av möjligheterna till export. Nyckeltal för svensk, dansk och tysk köttindustri 2013 Produktion i förhållande till Andel av produktionen som Källa: Macklean, 2014a. Av tabellen framgår att är en stor nettoimportör av både nöt- och griskött till skillnad från och . Alla tre länderna importerar matfågel. I jämförelse med och är export av animalier liten. Den svenska exporten av kött- och mejerivaror uppgick till . Mejerivaror stod för nära 4 miljarder kronor5. Omstruktureringen har varit stor inom gris- och nötslakterinäringen. står de fem största slakterierna för av marknaden. Inom nöt- och i synnerhet inom grisslakterinäringen har stora förändringar skett i strukturen . De mindre slakterierna6 har blivit fler och de större färre. 5Jordbruksverket, 2014. Svensk handel med jordbruksvaror och livsmedel. 6Mindre slakteri: < 1 000 nöt eller < 2 500 grisar. Bättre marknadsmöjligheter SOU 2015:15 1Avser fjäderfäslakterier och styckanläggningar. Källa: statistikdatabas. Geografisk lokalisering av slakterier och regler för hur länge djur får transporteras påverkar var primärproduktion kan bedrivas. Den spridda svenska uppfödningen av gris och nöt minskar möjligheterna till effektiva transporter till slakt, inte minst i norra . I vissa områden har mindre slakterier etablerats, där det tidigare funnits storskaliga slakterier. Konkurrenssituationen påverkas av antalet förädlingsföretag och maktförhållandet mellan köpare (förädlingsföretag) och säljare (primärproducent). Svenska mejerier har en effektiv produktion och förädlar mjölkråvara för nationella och för internationella marknader. I förädlingsledet finns ett fåtal större aktörer. En stor mängd av de svenska mjölkleveranserna kommer emellertid från mindre gårdar och i kombination med långa avstånd kan det vara svårt att samla upp råvaran på ett effektivt sätt7. är godkänd exportör av mejeriprodukter till drygt 10 länder utanför EU, vilket kan jämföras med som är godkänd exportör till drygt 30 länder. mjölkproduktion uppgår till knappt medan den svenska uppgår till knappt 3 miljoner ton8. är den svenska hemmamarknaden större än den danska. Inom fågelproduktionen är slakten ännu mer koncentrerad och de två största aktörerna står för av marknaden. Den svenska strukturen inom fågelköttsbranschen bedöms som effektiv i jämförelse med och Tyskland9. 7Macklean, 2014. Den svenska mejeribranschens effektivitet och påverkan på svensk mjölkproduktion. 8Jordbruksverket, 2014. Jordbruksstatistisk årsbok 2014. 9Macklean, 2014. Diagram 5.3 Sammanfattning av livsmedelsindustrins konkurrenskraft i jämförelse med danska och tyska motsvarigheter Källa: Egen bearbetning utifrån Macklean, 2014. Enligt studien från Macklean beror förädlingsindustrins konkurrenskraft främst på hur värdeeffektiva de svenska slakteriföretagen är, dvs. om varje del av djuret kan säljas på den marknad som betalar bäst10. De begränsade exportmöjligheterna till länder utanför skapar svårigheter att få ut maximalt värde ur varje del av djuret. För styckdetaljer är svenska slakteriföretag framför allt hänvisade till hemmamarknaden eftersom saknar landsgodkännanden för flera viktiga marknader. För biprodukter är man beroende av danska och tyska företag som kan exportera produkterna vidare till tredje land. tog Landsbygdsdepartementet initiativ till att samla företrädare för hela värdekedjan för att ta fram en handlingsplan för svensk grisproduktion. I handlingsplanen fastslogs att ”rätt detalj på rätt marknad” är avgörande för slakteribranschens lönsamhet11. I rapporten framhålls också vikten av ett högt marknadspris på svenska produkter genom bl.a. urspungsmärkning och faktabaserad 10Macklean, 2014. Handlingsplan för svensk grisproduktion. kommunikation kring svensk djurhållning. Slakteriernas möjligheter att betala ett högre pris än konkurrensländerna beror på konsumenternas betalningsvilja. Utredningen drar slutsatsen att ökad export är nödvändig för att öka lönsamheten inom svensk förädlingsindustri, även i andra delar än i slakt- och charkindustrin. Utredningen föreslår därför att insatser görs för att öka tillträdet till nya marknader såväl utanför som inom . Vidare drar utredningen slutsatsen att en profilering av svenska produkter är angelägen och att en nationell ursprungsmärkning är ett viktigt verktyg för detta. Ökad innovation inom förädlingsledet är strategiskt viktigt för sektorn. I takt med ökad global konkurrens krävs nya produkter och nya produktionsprocesser för att behålla och öka marknadsandelarna. Livsmedelsindustrin består främst av många små och medelstora företag. Dessa kan ha svårt att generera de resurser som krävs för innovationsprojekt. Ett sätt att stärka innovation och nyskapande inom näringen är gemensamma innovationsprojekt. Detta skapar spridningseffekter som kan gynna hela sektorn. 5.3Export av livsmedel och jordbruksvaror Förslag: Utredningen föreslår: 1.Att och , genom en omfördelning inom befintliga resurser, får ökade medel för att arbeta med landsgodkännanden och för att göra det möjligt för företag att bli godkända för export. 2.Att dagens organisation för exportfrämjande åtgärder inom livsmedelsområdet utvärderas i syfte att öka effektiviteten. 3.Att livsmedelsattachéer placeras på strategiskt viktiga marknader för svensk livsmedelsexport. 4.Att informations- och kompetensutvecklingsinsatser, riktade till små och medelstora företag som är intresserade av export, genomförs med delfinansiering från Landsbygdsprogrammet. Bedömning: Utredningen anser att en ökad export av livsmedel är en förutsättning för ökad lönsamhet inom livsmedelssektorn och att det finns stor potential för export av svenska produkter. Branschorganisationerna har en viktig roll i att vägleda och koordinera företagen att hitta nya marknader. har länge haft ett exportorienterat näringsliv. På livsmedelsområdet12 har exporten ökat först under den senaste 20-årsperio- den. Livsmedlens andel av totala varuexport har ökat från 1995 till 201213. Den stabila ökningstakten för svensk livsmedelsexport och förmågan att ta nya marknadsandelar oavsett konjunkturläge är ett uttryck för konkurrenskraft inom denna sektor. De större livsmedelsföretagen står för av exporten. Inom ramen för – det nya matlandet14 fanns mål om att exporten ska fördubblas samt att fler små och medelstora företag ska bidra till denna ökning. har värdet av den svenska livsmedelsexporten ökat , borträknat exportvärdet av fisk och fiskprodukter där i stor utsträckning är transitland från Norge15. Den positiva utvecklingen för svensk export sedan EU-inträdet beror bl.a. på effektiviseringar inom livsmedelsindustrin samt på tillgång till nya marknader genom handelsavtal och EU-medlemskapet. 12Med livsmedelsområdet avses både livsmedel och jordbruksvaror. 13Jordbruksverket, 2014. Nya exportmarknader på livsmedelsområdet. 14Sverige – det nya matlandet är en långsiktig vision som lanserades av regeringen med syfte att skapa jobb och tillväxt genom mat och matupplevelser. 15Bearbetning av handelsstatistik från . Diagram 5.4 Utveckling av livsmedelsexporten 1995–2013, miljarder kronor Källa: Bearbetning av handelsstatistik från . Livsmedelsexporten är koncentrerad till närmarknaderna i och övriga . Export till länder inom utgör av det totala exportvärdet för livsmedel. Den största potentialen för framtida export bedöms finnas på EU-marknaden16. Det beror på den fria rörligheten av varor inom gemenskapen. Övriga länder som bedöms utgöra en stor potential för export av svenska livsmedel är bl.a. , , och . bedömer i en studie att dessa marknader är stora livsmedelsimportörer och efterfrågan på livsmedel av hög kvalitet och säkerhet ökar17. Utredningen delar denna bedömning. Export till tredje land Export av jordbruksprodukter och livsmedel till länder utanför EU kräver handelsavtal. Export av animaliebaserade produkter kräver ofta tredje landsgodkännanden, dvs. att det exporterande landets 16Jordbruksverket, 2014. Nya exportmarknader på livsmedelsområdet. produkt godkänns av det importerande landet. Förhandlingar om godkännande kan ta , ibland år. och har i uppdrag att arbeta för fler landsgodkännanden. har anslagen för detta ökat kraftigt. Detta har resulterat i flera nya exportmarknader. har i en skrivelse till regeringen framfört att ökade resurser är nödvändiga för att minska handläggningstiderna, upprätthålla dagens exportmarknader och för att kunna arbeta mer proaktivt med exportsatsningar. och framhåller vikten av erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande för att underlätta exporten. Utredningen delar dessa bedömningar. Business (tidigare ) har haft ett uppdrag att främja livsmedelsexporten genom programmet Food from . Genom programmet lämnas stöd till små- och medelstora företags deltagande i exempelvis kompetensutveckling, exportrådgivning, utländska mässor och inköpssamarbeten. En tidigare utvärdering av programmet har kommit fram till att dessa insatser stärkt flera svenska livsmedelsföretag i deras exportambitioner. konstateras att det är troligt att en relativt stor andel av företagen skulle ha deltagit i liknande aktiviteter även utan stöd från Food from Sweden18. Av de samlade resurserna för ökad livsmedelsexport 2014 fördelades till och för arbetet med lands- och anläggningsgodkännande samt 13,5 miljoner till programmet Food from . har anslaget minskat till varav till programmet Food from . Eftersom lands- och anläggningsgodkännanden är avgörande för att kunna exportera vissa produkter till tredje land anser utredningen att en högre prioritet bör ges till arbetet med lands- och anläggningsgodkännanden. Utredningen föreslår vidare att insatserna för att främja export utvärderas för att öka effektiviteten i åtgärderna. Ett aktivt deltagande från branschorganisationer i främjandeinsatserna är viktigt.